recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Richard Ränk** (22. aprill 1914 Jõgeva – 25. detsember 1973 Pacific Palisades, Los Angeles, California, USA) oli eesti õigusteadlane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1931 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi, 1936 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, magistriväitekiri (1940, TÜ) "Rahvusvahelis-õiguslik tunnustamine sõdiva poolena ja insurgentidena", dr. jur. (1944, Heidelbergi Ülikool), väitekiri "Gültigkeit der nichtpolitischen Kollektivverträge in der Kriegzeit". Ta oli Korp! Sakala liige aastast 1934.

Oli 1936–39 TÜ stipendiaat Helsingis ja Inglismaal, 1941–42 TÜ rahvusvahelise õiguse instituudi assistent, 1944–52 Uppsala Ülikooli rahvusvahelise õiguse instituudi teadur, 1952–55 USA-s Cornelli Ülikoolis, seejärel juriidilises raamatukogus Los Angeleses, 1957–60 Istanbuli Ülikooli dotsent, seejärel Toronto Ülikoolis õigusteaduskonna raamatukogu juhataja ja *assistant professor*, 1963–73 Los Angelese Loyola Ülikooli professor. Uurinud sõja mõju rahvusvaheliste lepingute kehtivusele, Eesti õiguskorra ja riigiorganite õigusjärgluse küsimust.

Teoseid
-------

* Prof. Jüri Uluots juristina ja ajaloolasena. // Prof. Jüri Uluotsa mälestusraamat. Stockholm, 1945
* Einwirkung des Krieges auf die nichtpolitischen Staatsverträge. // Publ. de l`Institute Suédois du Droit Int. Uppsala, 1949 (8)
* Modern War and validity of Treaties. // Cornell Law Quart.38 (1952/53)
* Eesti Vabariigi, tema õiguskorra ja riigiorganite edasikestmise küsimustest. // Korp! Sakala Album. Stockholm, 1952
* Rahvusvahelise tunnustamise andmise viisidest. // Korp! Sakala Album. Stockholm, 1952
* Eesti riiklik struktuur ja kodaniku õiguslik seisund. // Eesti riik ja rahvas Teises maailmasõjas. Koguteos I. Stockholm, 1954

Viited
------

1. 1 2  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* AAUT III, 112
* ETVpK, 109

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Třinec** (poola keeles *Trzyniec*, saksa keeles *Trzynietz*) on statutaarlinn Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas Frýdek-Místeki ringkonnas. Třinec asub Olše jõe kaldal, Poola piiri ääres, Český Těšínist umbes 8 km lõunas, Frýdek-Místekist 22 km idas ja Ostravast ligikaudu 34 km kagus.

Ajalugu
-------

Třineci on esmamainitud 1444. aastal. Raudteeühenduse sai Třinec 1839. aastal. Seejärel hakkas Třinecis arenema metallurgiatööstus. Linnaõigused sai Třinec 1931. aastal.

Rahvastik
---------

2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid poolakad 13,4% Třineci elanikest.

Majandus
--------

Třineci metallurgiatehas (*Třinecké železárny*) on üks suuremaid metallurgiatehaseid Tšehhis.

Sport
-----

Linna jäähokiklubi Třineci Oceláři mängib Tšehhi kõrgliigas Extraliga ja on kolmekordne Tšehhi meister.

Sõpruslinnad
------------

* Poola Bielsko-Biała, Poola
* Slovakkia Žilina, Slovakkia

Viited
------

1. ↑  Malý lexikon obcí České republiky - 2017, vaadatud 28.08.2018.
2. ↑  Population in municipalities - 1 January 2022, vaadatud 2.05.2022.
3. ↑  Ve zkratce Třinec i ty
4. ↑  Public Database Czech Statistical Office
**Haimre kool** (algselt Kasti kool) oli kool Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kasti külas.

Kool asutati 15. oktoobril 1845 Kasti mõisa omanike Karl Eduard Graf von Sieversi ja tema abikaasa Elisabethi (sündinud Uexküll) algatusel. Kool tegutses 3-aastase õppeajaga talurahvakoolina asukohaga Loisu talutares. 1876. aastal sai kool uue maja, mis ehitati krahv Karl Alexander Paul Sieversi abiga endise Järgküla kõrtsihoone asemele. Kooli nimeks sai Kasti kool. Venestamise tõttu mindi 1886. aastal üle venekeelsele õppele. 1915. aastal liideti Kasti kooliga Orgita-Mõisamaa külakool, mille hoone oli tulekahju tõttu hävinud. 1917. aastal mindi taas üle eestikeelse õppele. 1920. aastal liideti Kasti kooliga Haimre vallakool, mis oli asutatud samuti 1845. aastal, tegutses Haimre mõisas ja töötas kuni 1919. aastani. 1921. aastal muudeti Kasti kool 4-klassiliseks algkooliks, 1925 sügisest 5-klassiliseks ning 1926. aastal 6-klassiliseks algkooliks. 1932. aastani kandis kool Kasti Algkooli nime. 20. novembril 1932 valmis uus koolimaja ja kooli nimeks sai Haimre Algkool. 30. oktoobrist 1944 muudeti kool 7-klassiliseks, 1. septembrist 1959 8-klassiliseks.

Aastatel 1983–1987 töötas koolis nn 0-klass. 1. septembrist 1988 sai koolist Haimre 9-klassiline Kool, 1. novembrist 1992 Haimre Põhikool. 1. septembrist 2000 avati koolis nn Tootside klass. 2010. aastal sai Haimre põhikoolist Märjamaa Gümnaasiumi Haimre klassid, 2012. aastal kool suleti.

Kooli nimed
-----------

* 1876 Kasti kool
* 1932 Haimre Algkool
* 1944 Haimre 7-klassiline kool
* 1959 Haimre 8-klassiline kool
* 1988 Haimre 9-klassiline kool
* 1992 Haimre Põhikool

Koolijuhid
----------

Kooli on juhtinud:

* 1845 Reman
* 1848–1859 Karl Oppi (Opp)
* ...
* 1908–1915 Mihkel Kroomann
* ...
* 1921–1931 Eduard Ohtra
* 1932–1958 Jaan Kurepalu
* 1958–1979 Evald Urvast
* 1979–1980 Raivo Heinaru
* 1980–1983 Viljar Kallam
* 1983–1995 Endel Jõesalu
* 1995–2004 Pille Vanker
* 2004–2010 Jaan Viska

Viited
------

1. 1 2  Märjamaa Vallavolikogu 20.01.2004 määrus nr 52 "Haimre Põhikooli arengukava kinnitamine"
2. 1 2  Haimre kool veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 19.12.2015)
3. 1 2  Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press
4. 1 2  "Haimre koolimaja tähistas 80. aastapäeva" Maaleht, 24. mai 2012

Välislingid
-----------

* Haimre kool veebiportaalis eestigiid.ee
* "Haimre koolimaja tähistas 80. aastapäeva" Maaleht, 24. mai 2012
Fangi keele levila
**Fangi keel** on bantu keelte hulka kuuluv keel. Kõige rohkem selle keele kõnelejaid leidub Ekvatoriaal-Guineas (534 000, 2011. aasta seisuga). Veel kõneldakse fangi keelt Gabonis, Kamerunis, Kongos ning São Tomé ja Príncipes. Kogukõnelejate arv on ligi 1,3 miljonit (2011). Nendes riikides on keel väga suure tähtsusega ning kasutatav igapäevases suhtluses ja kõnelejaid on igas vanuses. Siiski on keel peamiselt suuline, kirjalikes materjalides seda eriti ei kasutata. Alates aastast 1995 on peamiselt kasutusel ladina tähestik. Keelel on mitu erinevat dialekti.

Keele struktuur
---------------

Fangi keele grammatika on üsna lihtne võrreldes mõne muu sama keelerühma keelega. Keeles on 11 erinevat klassi. Kindlalt on paika pandud, milline nimisõna kuulub millisesse klassi. Keeles esinevad ainult mõned üksikud ebaharilikud häälikud.

Täishäälikud – a, e, i, o, u, y, œ, ã 

Kaashäälikud – b, d, f, g, h, k, l, m, n, r, s, v, w, z

Arvsõnad
--------

Arvud ühest kümneni fangi keeles. 

1 – fokh

2 – bè

3 – lal

4 – nè

5 – tan

6 - samè

7 – nzaŋgwal

8 – ôŋwam

9 – ébul

10 - awôm

Keelenäited
-----------

M'bolo; M'bolani – Tere, vastavalt ühele või mitmele inimesele.

Am'bolo; Am'bolani – Vastutervitus.

Y'o num vah? – Kuidas sul läheb?

M'a num vah – Mul läheb hästi.

Wa kuh vay? – Kuhu sa lähed?

Ma kuh Andah – Ma lähen koju.

Ma ke see-kolo – Ma lähen kooli.

Ma ke ma woolou – Ma lähen jalutama.

Ma woh zeng – Ma olen näljane.

Ma cuma adji – Ma tahan süüa.

Ma kwan – Ma olen haige.

Ma wok ki Fang – Ma ei saa fangi keelest aru.

Ma kobe ki Fang – Ma ei räägi fangi keelt.

Ma wok Flacci – Ma saan prantsuse keelest aru.

Wa dzon ah dzeh? – Mida sa ütlesid?

Ma dzon ah... – Ma ütlesin, et …

A tara dzam! – Püha jumal!

Akiba – Aitäh.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
**Richard Riisberg** (ukj 17. aprill 1900 Porkuni vald – 27. november 1934 Erastvere vald, Võrumaa) oli eesti metsateadlane.

Elulugu
-------

Richard Riisberg oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1920 Rakvere Reaalgümnaasiumi ja 1932 TÜ metsaosakonna. Oli 1921–24 TÜ õppe- ja katsemetskonna abimetsaülem, 1924–34 metsaülem, 1934 Erastvere metsaülem.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: metsamelioratsiooni mõju mitmesuguste puistute juurdekasvule erinevais sootüüpides. Uurimus sai Zooloogia ja Botaanika Instituudi metsasektori sellealase uurimistöö aluseks.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Eriotstarbeliste tarbepuude kultuurid ülikooli õppe- ja katsemetskonnas. EM (1933) 5
* Kuivendusmõju metsa juurdekasvule mitmesuguseil sootüüpidel. // EM (1934) 7;

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 74
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 74
* Richard Riisberg. // Eesti Mets (1935) 3, 111, Margus, M, Meikar, TÜ põllum-teaduskonna metsaosk 80. Tartu, 2000, 52.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aafrika rahvaste karikavõistlused |
| **Kuld** | 2022 |  |

**Famara Diédhiou** (sündinud 15. detsembril 1992 Saint-Louisis) on Senegali jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliiga klubis Alanyaspor ja Senegali jalgpallikoondises.

Hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 paistis Diédhiou silma Prantsusmaa tugevuselt kolmandas liigas, lüües vastavalt Épinalis mängides 12 väravat ja Gazélec Ajaccios mängides 13 väravat.

2014. aastal liitus ta Prantsusmaa esiliiga klubiga Sochaux, kuid lõi Sochaux' meeskonnas 14 liigamänguga vaid ühe värava. Aastatel 2014–2016 oli ta laenul samasse liigasse kuuluvas Clermont's. Hooajal 2015–16 lõi Diédhiou Prantsusmaa esiliigas 21 väravat, millega oli liiga suurim väravakütt. Lisaks valiti ta samal hooajal liiga hooaja parimaks mängijaks ja hooaja sümboolsesse koosseisu.

Hooajal 2016–2017 mängis ta Prantsusmaa kõrgliiga klubis Angers ja lõi liigas kaheksa väravat.

2017. aasta juunis sõlmis Diédhiou nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Bristol City. Üleminekusumma oli 5,3 miljonit naelsterlingit, millega oli Diédhiou Bristol City ajaloo suurim ost. Bristol Citys mängis ta neli hooaega, lüües selle aja jooksul liigas 46 väravat. Diédhiou valiti hooajal 2019–20 Bristol City hooaja parimaks mängijaks.

2021. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Alanyasporiga.

Senegali jalgpallikoondises debüteeris 31. mail 2015 sõprusmängus Colombia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma teises koondisemängus, 3. septembril 2016 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Namiibia vastu. 2022. aastal tuli ta Senegali koondisega Aafrika meistriks.

Viited
------

1. ↑  "Famara Diedhiou: Bristol City sign Senegal striker in club-record £5.3m deal". bbc.com. 28.6.2017. Vaadatud 8.2.2022
2. ↑   (vaadatud 8.2.2022)

| * v
* r
Senegali koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 S. Dieng
* 2 F. Mendy
* 3 Koulibaly (c)
* 4 P. Cissé
* 5 I. Gueye
* 6 N. Mendy
* 7 Jackson
* 8 Kouyaté
* 9 Dia
* 10 N'Diaye
* 11 Ciss
* 12 Ballo-Touré
* 13 Ndiaye
* 14 Jakobs
* 15 Diatta
* 16 É. Mendy
* 17 P. Sarr
* 18 I. Sarr
* 19 Diédhiou
* 20 B. Dieng
* 21 Sabaly
* 22 Diallo
* 23 Gomis
* 24 Name
* 25 Loum
* 26 P. Gueye
* Treener: Cissé

 | Senegal |
| Medalikohad |
| --- |
| Suurbritannia ja Inglismaa esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Kolmas koht | 1956 | II kerge-keskkaal |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Esimene koht | 1955 | II kerge-keskkaal |

**Nicolo Gargano** (inglispäraselt **Nicholas Gargano**; 1. november 1934 West Ham, Newhami linnaosa, Suur-London – 11. aprill 2016 West Clandon, Surrey) oli Inglismaa ja Suurbritannia poksija.

Gargano sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Nicolae Lincale (Rumeenia).

Gargano võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Viited
------

1. ↑  16. suveolümpiamängude poksivõistlus. Melbourne 1956. Tulemused inglise keeles
2. ↑  11. Euroopa meistrivõistlused poksis. Lääne-Berliin 1955. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Nicolo Gargano veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tundmatust lendavast objektist; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge UFO (täpsustus).* |

---

Ufo, Jakobsdal, Linköping, Rootsi
Üks kolmest Pentagoni ufovideost
**Ufo** (inglise keeles *UFO* ['ufo] – lühend ingliskeelsest nimetusest *Unidentified Flying Object*) on tundmatu lendav ese. Ufoks nimetatakse õhus või maismaal vaadeldud eset või valgusnähtust, mille välimus, trajektoor, dünaamika ja kiirus ei ole tavapärase loogika järgi seletatav ning mille põhjalik uurimine pädevate asjatundjate poolt ei võimalda vaadeldud nähtuse iseloomu üheselt tuvastada.

Algselt oli mõiste kasutusel lennunduses, sõjanduses ja mujal, tähistamaks lendavaid objekte, mida ei olnud veel identifitseeritud. Selle mõiste järgi ei saa lendav ese, mis on tuvastatud näiteks planeetidevahelise kosmoselaevana, enam olla ufo, sest ta pole tundmatu objekt.

Alates 1950. aastatest on ufo hakanud tähendama pigem oletatavaid Maa-välistest tsivilisatsioonidest siia saabunud lennumasinaid ("lendavaid taldrikuid") koos tulnukatega.

Ufoloogid on ufovaatlused ja -kontaktid jaganud nelja kategooriasse:

1. visuaalne kontakt – tulnuka vōi tema transpordivahendi nägemine;
2. materiaalne kontakt – leitakse materiaalseid tōendeid (näiteks võimaliku eelneva 1. tasandi kontakti järel) nagu praht, lennuaparaadi osad vms või ufo mõjutab füüsiliselt inimtegevust;
3. füüsiline kontakt – isik või isikute grupp kontakteerub otseselt olenditega väljastpoolt meie planeeti;
4. koostöö – isikute või isikute gruppide ja/või valitsuste otsene koostöö olenditega väljastpoolt meie planeeti.

Ufoloogias on levinud ka Josef Allen Hyneki loodud teistsugune lähikontaktide klassifikatsioon. 

Ajaviitekirjandus ja filmitööstus on ufode ja tulnukate teema populaarsust ära kasutanud vastavateemaliste loometeoste loomisel, neist paljudest on saanud menukid.

Vaata ka
--------

* Pentagoni UFO-videod
* Maaväline elu
* Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingud
* Ufode saladuse varjamine
* USO
* Boliid

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ufo** |

* Ivo Tarmisto ufoteemaline veebileht
* Video (kehva kvaliteediga)
* Новости Уфологии (vene keeles)
Presiidium
Kongressi saadikud (keskel J. V. Stalin)
**Venemaa Kommunistliku (bolševike) Partei XIII kongress** (vene keeles XIII съезд Российской коммунисти́ческой па́ртии (большевико́в)) oli 23.–31. mail 1924 Nõukogude Venemaal Moskvas toimunud bolševike kongress, millel osales 748 hääleõigusega ja 416 nõuandva õigusega saadikut. Kongressil valiti partei 13. keskkomitee koosseis. 

Tegemist oli Vladimir Uljanovi surma järel toimunud esimese parteikongressiga. Ühtlasi oli tegemist esimese avaliku vastasseisuga Trotski juhitud vasakpoolse opositsiooni (vene keeles Левая оппозиция) ning Stalini, Zinovjevi ja Kamenevi juhitud nn „troika" vahel.

XIII kongressi otsusega loodi muu hulgas ka ÜLKNÜ keskkomitee üleliiduline häälekandja Komsomolskaja Pravda.

Vaata ka
--------

* Lenini testament

Viited
------

1. ↑  Thirteenth Congress of the Russian Communist Party Bolshevik  teoses *Suur nõukogude entsüklopeedia*, 3. trükk (1970–1979)
2. ↑  Eesti keeles: kolm; troika, kolmerakend, kolmehobusesõiduk;/.../ kolmik, kolm meest (presiidiumis); *kõnek* täielik ülikond (kuub, vest ja püksid) – P. Arumaa, B. Pravdin, J.  V. Veski. Vene-eesti sõnaraamat, Tallinn: Valgus, 1975
3. ↑  Komsomolskaya Pravda.

Välislingid
-----------

* Filipp Prokudin. Грубый Сталин, изгнанный Троцкий. Как могла измениться судьба СССР, RIA Novosti, 08.06.2019
Otto Meissner 1930. aastal
Adolf Hitler, Otto Meissner (keskel) ja Vojtech Tuka (paremal) 1941. aasta oktoobris Berliinis
**Otto Lebrecht Eduard Meissner** (13. märts 1880 Bischweiler (tänapäeval Bischwiller, Alsace, Prantsusmaa) – 27. mai 1953 München) oli Saksa riigiametnik, Saksamaa riigipresidendi kantselei ülem aastail 1919–1945.

Nazi Germany Coat of Arms
Adolf Hitleri valitsus – 30. jaanuarist 1933 kuni 30. aprillini 1945

  

Adolf Hitler (Kantsler & Führer, NSDAP) |
Franz von Papen (parteitu) |
Konstantin von Neurath (parteitu → NSDAP) |
Joachim von Ribbentrop (NSDAP) |
Wilhelm Frick (NSDAP) |
Heinrich Himmler (NSDAP) |
Johann Ludwig Schwerin von Krosigk (parteitu) |
Alfred Hugenberg (DNVP) |
Kurt Schmitt (NSDAP) |
Hjalmar Schacht (parteitu) |
Hermann Göring (NSDAP) |
Walther Funk (NSDAP) |
Franz Seldte (DVP → NSDAP) |
Franz Gürtner (DNVP) |
Franz Schlegelberger (NSDAP) |
Otto Georg Thierack (NSDAP) |
Werner von Blomberg (parteitu) |
Wilhelm Keitel (parteitu) |
Freiherr von Eltz-Rübenach (parteitu) |
Julius Heinrich Dorpmüller (NSDAP) |
Wilhelm Ohnesorge (NSDAP) |
Richard Walther Darré (NSDAP) |
Herbert Backe (NSDAP) |
Joseph Goebbels (NSDAP) |
Bernhard Rust (NSDAP) |
Fritz Todt (NSDAP) |
Albert Speer (NSDAP) |
Alfred Rosenberg (NSDAP) |
Hanns Kerrl (NSDAP) |
Hermann Muhs (NSDAP) |
Otto Meißner (parteitu) |
Hans Lammers (NSDAP) |
Martin Bormann (NSDAP) |
Karl Hermann Frank (NSDAP)
Rudolf Heß\* (NSDAP) |
Ernst Röhm\*\* (NSDAP)

  
 \* Lendas mais 1941 Inglismaale ning vangistati seal. 
  
 \*\* Hukati 1934. 
  
 NSDAP - Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei
Venemaa Maleföderatsiooni hoone Moskvas aadressil Gogolevski bulvar 14
FŠR-i president Andrei Filatov (vasakult esimene), Prantsuse rahandusminister Bruno Le Maire ja Venemaa asepeaminister Arkadi Dvorkovitš Moskva malemuuseumis (2017)
**Venemaa Maleföderatsioon** (vene keeles Федерация шахмат России; lühend **FŠR**) on ühiskondlik organisatsioon, spordialaliit, mis edendab male arengut Venemaal. 

Venemaa Maleföderatsioon loodi 15. veebruaril 1992 kui NSV Liidu Maleföderatsiooni õigusjärglane. Maleföderatsioon ühendab regionaalseid maleföderatsioone. Föderatsiooni peakorter asub Moskvas. FŠR on Rahvusvahelise Maleföderatsiooni (FIDE) ja Venemaa Olümpiakomitee liige. 

Maleföderatsiooni liikmeks võib olla vähemalt 18-aastane Venemaa Föderatsiooni kodanik, kes on registreerinud end ükskõik millises FŠR-i regionaalses föderatsioonis ja tasub regulaarselt liikmemaksu.

Venemaa Maleföderatsiooni juhtorganid on kongress (kõrgeim juhtorgan), järelevalve nõukogu (vene keeles Наблюдательный совет федерации), president ja tegevdirektor.

President
---------

Venemaa Maleföderatsiooni president on 2014. aastast Andrei Filatov. Asepresidente on viis, teiste seas FŠR-i ekspresident Aleksandr Žukov ja eksmaailmameister Anatoli Karpov.

### Varasemaid FŠR-i juhte

* Andrei Makarov (president 1994–1997)
* Andrei Selivanov (president 1997–2003)
* Aleksandr Žukov (president 2003–2009)
* Arkadi Dvorkovitš (järelevalve nõukogu esimees 2010–2014)
* Ilja Levitov (juhatuse esimees 2011–2014)

Hoolekogu
---------

Venemaa Maleföderatsiooni hoolekogu on nõuandev organ RŠF-i juures. Hoolekogu otsused on RŠF-i juhtorganitele soovitusliku iseloomuga. RŠF-i hoolekogu liikmed kinnitab RŠF-i järelevalve nõukogu.

Venemaa Maleföderatsiooni hoolekokku kuulub 19 inimest, sealhulgas Gazprom Nefti peadirektor Aleksandr Djukov, telekanali Pervõi Kanal peadirektor Konstantin Ernst, FŠR-i president Andrei Filatov, ettevõtja Mihhail Fridman, endine Venemaa Föderatsiooni asevalitsusjuht Aleksandr Hloponin, eksmaailmameister Vladimir Kramnik, Venemaa Föderatsiooni Kontrollikoja esimees Aleksei Kudrin, pianist Nikolai Luganski, Nezavissimaja Gazeta peadirektor Konstantin Remtšugov, Moskva linnapea Sergei Sobjanin, Tatarstani ekspresident Mintimer Şäymiev, Venemaa Föderatsiooni kaitseminister Sergei Šoigu, ettevõtja Dmitri Zimin jt. Hoolekogu juhib 2014. aastast Venemaa Föderatsiooni presidendi pressiesindaja Dmitri Peskov.

Sissepääs Moskva malemuuseumisse aadressil Gogolevski bulvar 14

Malemuuseum
-----------

Septembris 2014 avati Moskvas Gogolevski bulvaril (samas hoones, kus asub FŠR-i peakorter) malemuuseum (kolmas maailmas). Hoone restaureeriti suurärimehest FŠR-i presidendi Andrei Filatovi kulul.

Vaata ka
--------

* NSV Liidu Maleföderatsioon

Viited
------

1. ↑  Положение о Попечительском совете. ruchess.ru
2. ↑  Попечительский совет. ruchess.ru

Välislingid
-----------

* Venemaa Maleföderatsioon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Venemaa Maleföderatsiooni koduleht
**Tammiste** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tammiste 272 inimesel: 127 mehel ja 145 naisel. Perekonnanimede levikult oli Tammiste meeste puhul 583. kohal ja naiste puhul 557. kohal.

Tammiste oli levinumaks nimeks vanuserühmas 0–4 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 4,01. Perekonnanimi Tammiste oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 6,41 inimest.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Tammiste uueks nimeks kokku 50 korral. Loobuti nimedest Tamberg kolmel, Tõuk, Stamm, Prussak ja Tipp kahel juhul, samuti nimedest Eiche, Eichvaldt, Grossfeld, Herbst, Hunt, Jabur, Jürjesson, Memme, Oinas, Pentsa, Russ, Teugu, Tsimm, Türmes, Värbu, Vunk, Zeiger jne.

Nime kandjaid
-------------

* Aleksei Tammiste, eesti korvpallur (1946–)
* Astrid Tammiste, eesti arst (1930–2002)
* Kätlin Tammiste (Kivisild), eesti purjetaja (1996–)
* Tarmo Tammiste, eesti poliitik (1962–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 02.06.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Tammiste.

Välislingid
-----------

* Tammiste statistikaameti andmebaasis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajaloolasest. Samanimelise Saksa poliitiku kohta vaata artiklit Bernd Wegner (poliitik).* |

---

**Bernd Wegner** (sündinud 1. oktoobril 1949 Oberhausen-Sterkrades) on saksa ajaloolane. Ta on spetsialiseerunud sõjaajaloole, eriti Teise maailmasõja uurimisele.

Elulugu
-------

Bernd Wegner läbis keskkooli lõpetamise järel armeeteenistuse ning õppis seejärel ajalugu, politoloogiat ja filosoofiat Tübingeni, Viini ja Hamburgi ülikoolides. 1979–1980 õppis ta VolkswagenStiftungi stipendiaadina Suurbritannias Oxfordi Ülikoolis. 1980. aastal anti talle doktorikraad.

Aastatel 1980–1995 töötas Wegner Freiburgis Bundeswehri alluvuses tegutsevas sõjaajaloo uurimiskeskuses. 1985. aastast oli ta ühtlasi lektor Freiburgi Albert Ludwigi Ülikoolis ja 1990–1991 külalislektor Greifswaldi Ernst Moritz Arndti Ülikoolis. 

1995. aastal habiliteerus ta Hamburgi Ülikooli juures.

Alates 1997. aastast on Wegner Hamburgis asuva Helmut Schmidti Ülikooli uuema ajaloo professor. Helmut Schmidti Ülikool on Bundeswehri kõrgem õppeasutus.

Aastatel 2000–2005 oli professor Bernd Wegner ühtlasi Teise Maailmasõja Ajaloo Saksa Komitee esimees.

Tema olulisim teos on esmakordselt 1982. aastal ilmunud monograafia "Hitlers politische Soldaten – die Waffen-SS 1933–1945", mis on saksa keeleruumis üks levinumaid ja tuntumaid Relva-SSi ajaloo käsitlusi ning ilmunud tänaseks üheksas väljaandes.

Sidemed Eestiga
---------------

Professor Wegner on varemgi korduvalt Eestit külastanud, aga oma esimesed loengud Eestis pidas ta septembris 2011 Tallinna Ülikooli juures. 

7. septembril 2011 esines ta Ajaloo Instituudis ettekandega teemal "The Second World War reconsidered: Why the Germans lost" ja 8. septembril 2011 sealsamas Studia Generalia loengute sarjas avaliku loenguga "Germany and Europe in the 20th century".

Isiklik elu
-----------

Bernd Wegner abiellus 1975. aastal soomlannaga. Tema perekonnas kasvab kolm last.

Välislingid
-----------

* Bernd Wegneri biograafia Helmut Schmidti Ülikooli veebilehel (saksa keeles)
* Bernd Wegneri 7. septembril 2011 Tallinnas peetud loengu konspekt (eesti keeles)
**Otto Jastrow** (sündinud 19. veebruaril 1942 Saarimaal Saksamaal) on saksa semitist, Tallinna Ülikooli arabistika professor.

Otto Jastrow on õppinud Saarbrückeni ülikoolis, Tübingeni ülikoolis, İstanbuli ja Beiruti ülikoolis. Aastast 1973 on ta töötanud õppejõuna mitmes ülikoolis. Ta on üks tuntumaid araabia ja aramea keelte dialektide eksperte maailmas. Ta on osalenud üle 50 lingvistilisel välitööl Lähis-Idas (sh Türgis, Iraagis, Jeemenis, Süürias, Iisraelis jm) ning on ainsa teadlasena dokumenteerinud üle tosina dialekti. 

Ta on 12 raamatu ja rohkem kui 70 artikli autor. Tema uurimisvaldkonnad on uute Lähis-Ida keelte didaktika. Eriti on ta uurinud semiidi (araabia ja uus-aramea) keeli ja dialekte ning avaldanud nende kohta publikatsioone.

Ta oli aastatel 2007–2009 Tallinna Ülikooli erakorraline arabistika professor. 15. juunil 2009 valis Tallinna Ülikooli senat ta korraliseks professoriks.

Tunnustus
---------

* 2021 Tallinna Ülikooli teenetemärk

Välislingid
-----------

* Tallinna Ülikool valis kuus uut professorit
* Professor Otto Jastrow - arabistikaõpingute arendaja Tallinna Ülikoolis. 30. aprill 2010
**Venemaa Teaduste Akadeemia professor**, lühemalt **Venemaa TA professor**, ka **RAN-i professor**, on aunimetus Venemaal, mida Venemaa Teaduste Akadeemia (RAN) annab alla 50 aasta vanustele Venemaa kodakondsusega teadlastele teadussaavutuste eest, samuti aktiivse osavõtu eest Venemaa Teaduste Akadeemia ees seisvate ülesannete realiseerimisel. 

RAN-i professori aunimetus asutati 2015. aastal. Aunimetust ei anta Venemaa TA liikmetele. Aunimetuse andmisel nõutakse 10-aastast teadus-pedagoogilist staaži, doktorikraadi, samuti eeldatakse, et kandidaadi uurimistöö efektiivsus on kõrgem kui keskmisel ülikooliprofessoril. Tiitel on eluaegne. Erinevalt akadeemikutest ja korrespondentliikmetest, ei kaasne RAN-i professori tiitliga lisatasu. RAN-i professoreid peetakse Venemaa TA liikmeskonna kaadrireserviks. Mõnes mõttes on nad nagu teaduste akadeemia assotsieerunud liikmed.

RAN-i professorite valimised
----------------------------

RAN-i professoreid valitakse iga 2–3 aasta tagant. Seni on valimised toimunud kolm korda (2015-2016, 2018 ja 2022). Nüüd on Akadeemial 713 professorit, neist 55% elab ja töötab Moskvas. RAN-i professoriks valiti kaks Venemaa kodakondsust omavat teadlast, kes oma uurimistööd teostavad välismaal. 

Venemaa TA 2016. aasta ja 2019. aasta ja 2022. aasta valimistel valiti 163 RAN-i professorit Venemaa TA korrespondentliikmeks, 16 RAN-i professorit Venemaa TA akadeemikut.

RAN-i professoreid
------------------

* Dmitri Gorbunov
* Aleksei Gromõko (2015)
* Aleksandr Markov
* Dmitri Novikov
* Tatjana Pinegina
* Sergei Popov
* Nikolai Šapiro
* Pjotr Zavjalov
* Fjodor Voitolovski (2015)

Vaata ka
--------

* Venemaa Teaduste Akadeemia auprofessor

Viited
------

1. 1 2  Почетное звание «Профессор РАН». ras.ru
2. 1 2 3 4 5  О ПРОФЕССОРАХ РАН. prof-ras.ru
3. ↑  "Постановления Президиума РАН о присвоении звания «Профессор РАН» (2015/16 + 2018)" (vene).

Välislingid
-----------

* Информационный портал профессоров РАН. prof-ras.ru
* ПРОФЕССОРСКИЙ ЛИФТ. ДЛЯ РАН ГОТОВЯТ ПОПОЛНЕНИЕ. poisknews.ru
**Veebiportaal** ehk **internetiportaal** ehk **portaal** on veebisait, kus ühele temaatilisele leheküljele on koondatud erinevaid alateemasid, mis peateemat laiendavad. Veebiportaalid pakuvad erinevatest allikatest pärit informatsiooni ühtses formaadis. Erinevalt otsingumootoritest pakuvad veebiportaalid ka muid teenuseid nagu e-post, interneti meelelahutus, uudised, tutvumisteenused.

Informaatikas on termin "portaal" kasutuses kui erinevate rakenduste, teenuste ja protsesside integreeritud aluspõhi.

Portaale võib nende teemaderingi laiuse järgi jaotada horisontaalseteks (näiteks Google, kus on erinevat tüüpi teenused) ja vertikaalseteks ehk **vortal**, mis on orienteeritud mingile konkreetsele tegevusele näiteks müügile.

Üksikisikutele suunatud portaalid internetis pakuvad tavaliselt isikustatud teenuseid kasutajale. Ettevõttes võib olla kasutusel portaal, mis võimaldab ettevõtte töötajatel koostööd teha. Selliste portaalide juurde võib liita näiteks internetifoorumeid ja veebipäevikuid.

Vaata ka
--------

* Kinnisvaraportaal
* Patsiendiportaal
* Suhtlusportaal
* Töövahendusportaal
* Teadusportaal
* Tutvumisportaal
* Uudisteportaal
Harilik tuhatjalg
**Tuhatjalgsed** (*Diplopoda*) on lülijalgsete loomade klass hulkjalgsete alamhõimkonnast. 

Tuhatjalgseil on paarselt liitunud kehalülide tõttu igal lülil kaks paari jalgu.

Tuhatjalgseid on umbes 10 000 liiki. 

Eestis elab ligi 30 liiki tuhatjalgseid. 

Teadaolevatest tuhatjalgsete liikidest on tegelikult vähemalt tuhat jalga ainult ühel liigil. Kuni 2020. aastani ei olnud teada ühtegi tuhatjalgsete liiki, millel oleks rohkem kui 750 jalga. 2020. aasta augustis avastati Lääne-Austraalia puuraugust liik (*Eumillipes persephone*), mille ühel isendil loendati kokku 1306 jalga. Eestis elutsevatel tuhatjalgsete liikidel võib olla kuni 220 jalga

Süstemaatika
------------

Tuhatjalgsed jaotuvad järgmistesse ülemseltsidesse:

* *Oniscomorpha* – kakandtuhatjalgsed
* *Nematophora* – võrgendtuhatjalgsed
* *Juliformia* – tuhatjalalised

Eesti liike
-----------

* *Blaniulus guttulatus* – täpik-tuhatjalg
* *Cylindroiulus britannicus*
* *Cylindroiulus caeruleocinctus* – harilik tuhatjalg
* *Schizophyllum sabulosum*
* *Unciger foetidus*

Vaata ka
--------

* sadajalgsed

Kirjandus
---------

* Vilbaste, Juhan 1953. Eesti NSV tuhatjalgsete (Diplopoda) määraja. Abiks loodusevaatlejale 12. Tartu: Eesti Loodusuurijate Selts.

1. ↑  Marek, P.E. Buzatto, B.A. Shear, W.A. Black D.G. Harvey, M.S. Rodriquez, J. (2021). The first true millipede—1306 legs long. Scientific Reports, 11, 23126. doi:10.7294/16850347
2. ↑  Annuk, T. (2011). Tuhandete jalgade sammud keldris. Maakodu, 28. detsember. Kasutatud 23.12.2021,
**Mikk Targo** (sündinud 18. detsembril 1959) on eesti muusik ja helilooja.

Targo on olnud ansamblis Muusik Seif trummar, ka ansamblites Uus Generatsioon ja Vitamiin mängis ta löökpille ja lisaks viimases bändis mõne pala ka laulis. 1981 moodustas ta grupi Sunshine Reggae Surprise Band, mille solistiks oli Kongo päritolu Antonio Malanda. 1980ndate teises pooles mängis Marju Läniku saateansamblis Kontakt.[*viide?*]

1991–2020 oli ta Eesti Autorite Ühingu juhatuse esimees.[*viide?*]

Targo loodud poplauludest on tuntuim "Karikakar", mille valisid 2017. aastal rahvahääletusel Raadio 2 kuulajad Saja Aasta Hitiks nr 1.[*viide?*]

Pärjati 2022. aastal Eesti Muusikaauhindadel auhinnaga panuse eest Eesti muusikasse.[*viide?*]

Tegevus poliitikas
------------------

Mikk Targo kuulub alates 2022. aastast erakonda Isamaa.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 76 häält ning ei osutunud valituks.

Teisi tuntud laule
------------------

* "On küll hilja" - esitaja Code One
* "Ma olen ju naine" - Marju Länik
* "Sa haara kinni mu käest" - Tõnis Mägi
* "Nüüd võin taas" - Code One
* "Sellest saab meie suvi" - Code One
* "Ma tänan sind" - Anne Veski
* "Head uut aastat" - Marju Länik
* "Neiu mustas kleidis" - 2 Quick Start
* "Kellel peatub minu pilk" - Marju Länik
* "Kui sul on raske" - Marju Länik
* "Ma tulen, sa lähed" - Marju Länik
* "Metsaneid" - Tõnis Mägi
* "Olen rong" - Marju Länik
* "Vikerkaar" - Code One
* "Ma varjuna kannul sul käin" - 2 Quick Start
* "Mäng" - Marju Länik
* "Soovin sulle head" - Code One
* "Tõmba juhe välja seinast" - E-Miljon

Isiklikku
---------

Mikk Targo ema oli Leelo Kõlar, isa oli Guido Targo (7. juuni 1926 – 25. märts 2008), vanaisa oli Riho Päts.
Tema poolõed on/olid Ele Kõlar, Kaja Kõlar ja Paap Kõlar, nende isa Erich Kõlari poeg teisest abielust Jelena Poznjak-Kõlariga on Margo Kõlar. 

Mikk Targo lükkas 2022. aastal Vikerraadio intervjuus ümber levinud arvamuse: ma ei ole kunagi olnud Marju Läniku elukaaslane.

Viited
------

1. ↑  «Me naeratasime, näis, et meil ei olnud midagi viga. Kaja oli vapper.» Õhtuleht, 19. veebruar 2003
Nordi Mukiele (2020)
**Nordi Mukiele Mulere** (sündinud 1. novembril 1997 Montreuil's) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Paris Saint-Germain.

Aastatel 2004–2013 kuulus ta Paris FC noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta klubiga Stade Lavallois ja tegi 2014. aasta novembris debüüdi Prantsusmaa esiliigas.

2017. aasta jaanuaris siirdus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubisse Montpellier HSC.

2018. aastal siirdus ta umbes 16 miljoni euro eest Saksamaa kõrgliigaklugisse RB Leipzig, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta 18. mail 2019 mängus Bremeni Werderi vastu. Leipzigis mängis ta kokku neli hooaega.

2022. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Paris Saint-Germainiga.

Mukiele mängis aastatel 2015–2019 Prantsusmaa noortekoondistes. Prantsusmaa jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 7. septembril 2021 MM-i valikmängus Soome vastu.

Tema vanemad on Kongo DV päritolu.

Saavutused
----------

RB Leipzig
* DFB-Pokal: 2021–22

Paris Saint-Germain
* Trophée des Champions: 2022

Viited
------

1. ↑  "RB Leipzig make Nordi Mukiele their first signing of the summer". Vavel. Vaadatud 16.2.2021
2. ↑  "Nordi Mukiele signs for Paris Saint-Germain". Paris Saint-Germain F.C. 26. juuli 2022. Vaadatud 26. juulil 2022.
3. ↑  "Ligue 2 française : des RD-Congolais de souche titulaires en clubs en première journée". adiac-congo.com. 3.8.2016. Vaadatud 16.2.2021

Välislingid
-----------

 Nordi Mukiele – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Mikk Matsi** (sündinud 7. juulil 1986 Pärnus) on eesti loodusfotograaf.

Haridus ja töökäik
------------------

Mikk Matsi lõpetas 2005. aastal Kilingi-Nõmme Gümnaasiumi. 2008. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli bakalaureuseõppe puidutehnoloogia erialal ja 2011. aastal samas magistriõppe (magistritöö teemaks oli "Puidu omaduste ja spooni tootmisprotsessi mõju liimitavuse kvaliteedile"). 

Ta töötab peakonstruktori ja kavandamisosakonna juhatajana mööbliettevõttes AS Sarkop.

Suur Hunt
---------

Eesti suurima loodusfotokonkursi "Looduse aasta foto" žürii eesotsas Rein Maraniga määras 2018. aastal peaauhinna – Suure Hundi auhinna – Mikk Matsile foto "Karupere" eest. Harjumaal ühe suure looduskaitseala serval 2017. aasta augustis tehtud foto emakarust kolme pojaga sai esikoha ka kategoorias "Parim loomaportree".

Konkursi auhinnatseremoonia peeti 12. mail 2018 Estonia kontserdisaalis. Rein Maran sõnas "Looduse aasta foto 2018" galal Estonia kontserdisaalis aasta loodusfotot – "Karuperet" – iseloomustades, et selles pildis on selge sõnum: "Võidupildis on pöördumine, et meil peaks olema kõigil ruumi. Meie seisame teeserval, meie ja metsa vahel on karud ja vaatavad küsivalt meie poole, kas ka neile on kohta."

Tunnustus
---------

* 2018 – fotokonkursil "Looduse aasta foto 2018" I koht kategoorias "Parim loomaportree" (foto "Karupere")
* 2018 – fotokonkursil "Looduse aasta foto 2018" peaauhind koos Suure Hundi tiitliga

Isiklikku
---------

Lisaks fotograafiale on Mikk Matsi meelisalaks käia Põhja-Eesti kärestikerohkeil jõgedel lõhelisi püüdmas. Pildistamas käib ta aga enamasti Pärnumaal.

Viited
------

1. 1 2  Lühidalt. mikkmatsi.com
2. ↑  57. lend 2005. a. kilingi.edu.ee
3. ↑  Vilistlase otsing: "Mikk Matsi". ttu.ee
4. ↑  Puidu omaduste ja spooni tootmisprotsessi mõju liimitavuse kvaliteedile. etis.ee
5. ↑  "Loodusfoto aastaraamat 2018" Tallinn: Looduskiri, 2018. Lk 10
6. ↑  TTÜ / Sisseastuja. ttu.ee
7. ↑  Looduse Aasta Foto 2018 võitis Mikk Matsi fotoga "Karupere". looduseomnibuss.ee

Välislingid
-----------

* Mikk Matsi fotod. mikkmatsi.com
* Looduse Aasta Foto 2018 võitis Mikk Matsi fotoga "Karupere". heureka.postimees.ee, 13. mai 2018
**Nordjobb** on Põhjamaade töövahendusprogramm, mis vahendab noortele suveks tööd Põhjamaadesse.

Nordjobb leiab ööbimiskoha ja pakub ka puhkuseprogrammi.

Pakutakse põhiliselt traditsioonilisi töid taludes, hotellides või noortehotellides, samuti tööd teenindussektoris, tehastes, ladudes, hooldekodudes ning päevakeskustes.

Kandideerimine
--------------

Enne 2010. aastat said kandideerida ainult Rootsi, Taani, Norra, Soome ja Islandi kodanikud. Alates 2010. aastast tingimusi leevendati.

### Nõuded

* Euroopa Liidu liikmesriigi kodakondsus
* skandinaavia keele oskus
* vanus 18–28 aastat

Projekti eesmärk
----------------

Nordjobbi programmi eesmärk on suurendada mobiilsust Põhjamaade vahel ning täiendada teadmisi Põhjala keeltest ja kultuurist. Programm algatati 1985. aastal ja on seni pakkunud suvetööd umbes 18 000 noorele.

Tegu on mittetulundusliku projektiga ning seepärast on see tasuta.

Põhilised finantseerijad on Põhjamaade Ministrite Nõukogu ja Põhjala Ühing.

Välislingid
-----------

* www.nordjobb.net
* www.norden.org
* valhalla.norden.org
Mikk Jürisson 2018. aasta jaanuaris
**Mikk Jürisson** (sündinud 22. juulil 1963) on eesti teadlane, Tartu ülikooli peremeditsiini ja rahvatervishoiu instituudi rahvatervishoiu kaasprofessor.

Ta lõpetas aastal 1990 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna.

Oma doktoritöö "Reieluukaela murru tervise- ja majandusmõju Eestis", mis oli tollal teadaolevalt esimene terviklik reieluukaela murru tervise- ja majandusmõju hindamine Kesk- ja Ida-Euroopas, kaitses ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas 2017. aastal. Tema uurimistöö põhisuunad on rahvatervishoid ja epidemioloogia.

Tunnustus
---------

* 2021 Tartu Ülikooli aumärk

Viited
------

1. ↑  "Mikk Jürisson ETIS". *Eesti Teadusinfosüsteem*. Vaadatud 17.02.2021.
2. ↑  "Uus teadusdoktor Mikk Jürisson". *Eesti Arst*. 2017. Vaadatud 17.02.2021.
3. ↑  Siil, Virgo (8. jaanuar 2018). "Eesti vanureid kimbutav reieluukaela murd võtab liiga sageli ka elu". *ERR Novaator*. Vaadatud 17.02.2021.
4. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.

Välislingid
-----------

* Mikk Jürisson Eesti Teadusinfosüsteemis
**Nordlandia** on parvlaev, mis valmis 1981 AG Weser Seebeckwerfti laevatehases Bremerhavenis Saksamaal.

Tehnilised andmed
-----------------

Laev on 153,40 m pikk ja 24,71 m lai, süvis on 5,80 m ja kandevõime on 2880 tonni. Laeva masinate võimsus on 15,3 MW ja kiirus on kuni 20 sõlme. Nordlandia jääklass on 1A ehk kõrgeim võimalik. Laev võib peale võtta 1500 rajameetrit lasti ehk 450 sõidukit ja 2000 reisijat, kellest 938 jaoks on laeval magamiskoht.

Nordlandia sõsarlaev on Olau Britannia, mis valmis samas tehases aasta võrra hiljem. Selle tellis samuti Olau Line ja see sõitis samal liinil.

Laeva ajalugu
-------------

### Ehitamine

Esialgu ehitati Nordlandia Suurbritannia ettevõttele Olau Line kui **Olau Hollandia**. Selle nime all sõitis laev 25. märtsist 1981 kuni 2. oktoobrini 1989 liinil Sherness–Vlissingen. Olau Hollandia oli esimene laev, mis Olau Line'ile üldse oli ehitatud: varem oli Olau Line kasutanud üksnes teistelt ettevõtetelt ostetud või renditud laevu. Niisugune põhimõtte muutus kaasnes 1979. aastal toimunud omanikevahetusega: Olau Line'i ostis ära Saksamaa ettevõte TT-Line. Ühtlasi oli Olau Hollandia rohkem kui poole suurem mis tahes varasemast laevast, mida Olau Line oli kasutanud, samuti suurem igast TT-Line'i kasutatud laevast.

1980-ndate lõpus otsustas Olau Line oma kaks suurimat laeva välja vahetada. Uued laevad pidid kandma samu nimesid: Olau Hollandia ja Olau Britannia. Vana Hollandia müüdi Rootsi ettevõttele Nordström & Thulin, kel oli 10-aastane Gotlandi-liini kontsessioon. Sel liinil tegutses Nordström & Thulin ärinime Gotlandslinjen all. 1. jaanuarist 1990 kuni 1997. aasta detsembrini sõitis see laev **Nord Gotlandia** nime all liinil Visby–Nynäshamn–Oskarshamn.

1997. aastal toimus laeva masinaruumis tulekahju. Samal aastal võttis Rootsi valitsus vastu määruse, mis reguleeris liiklust Gotlandi ja mandri vahel aastail 1998–2004 ning selle määruse järgi kaotas Nordström & Thulin õiguse korraldada laevareise Gotlandi suunal. Seetõttu oli ettevõttel vaja sellest laevast vabaneda ning Nord Gotlandia müüdi 1997. aasta detsembris Soome ettevõttele Eckerö Line.

### Eckerö Line

Eckerö Line andis laevale tema praeguse nime. 1. jaanuaril 1998 lahkus laev Visbyst ja sõitis Naantalisse, kus Eckerö Line selle järgmisel päeval oma valdusse võttis. Alates 10. veebruarist 1998 sõidab Nordlandia liinil Tallinn–Helsingi.

30. aprillil 2003 kahjustas laev Helsingist lahkudes üht oma kruvi, mistõttu tuli minna 5 päevaks Naantalisse dokki. 28. oktoobril 2006 rammis Nordlandia suure tormi tõttu Tallinnas kaid ja see tekitas laevakeresse ülalpool veeliini augu. Kahjustused parandati kiiresti ja juba 1. novembril jätkas laev sõiduplaani kohaseid reise.

### Isabella Cruise

11. juunil 2013 teatas Rederi AB Eckerö Nordlandia müügist Belize'i ettevõttele Isabella Cruise Co. Ltd-le. Belize'i lipu all sai laev nimeks **Isabella 1**.

Viited
------

1. ↑  Pressiteade Nordlandia müügi kohta (rootsi keeles)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Nordlandia** |

* Nordlandia Eckerö Line'i kodulehel
* M/S Norlandia Fakta om Fartyg (rootsi keeles)
**Riigiaktsiaselts** on riiklik aktsiaselts, mille kõigi aktsiate omanik on kas riik või riiklik(ud) organisatsioon(id).

Riigiaktsiaseltsid Eestis
-------------------------

Enne teist maailmasõda oli Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi haldusalas riiklikud aktsiaseltsid: Riigi Põlevkivitööstus, Riigi Turbatööstus.

Eestis oli riigiaktsiaselts (lühend **RAS**) 1990ndate esimesel poolel riigi omanduses ettevõtte eritüüp. RASid reorganiseeriti aktsiaseltsideks hoolimata sellest, et riik jäi aktsiate omanikuks. Näiteks 1991. aastal loodud RAS Eesti Merelaevandus muudeti hiljem ASiks Eesti Merelaevandus ja alles seejärel erastati. Ettevõtted, mille baasil 15.jaanuarist 1991 asutati riigiettevõtted: "Eesti Kütus", Tootmiskoondis "Liviko", Tubakavabrik "Leek", Tootmiskoondis "Juveel", "Eesti Geoloogia", "Eesti Tsement", Järvakandi Tehased, Tallinna Külmhoone nr.1, Tartu Külmhoone, Eesti Raudteekond

Ka praegusel ajal on riigi omanduses ettevõtted harilikud "Äriseadustiku" järgi tegutsevad aktsiaseltsid, üksnes kõik nende aktsiad kuuluvad riigile ja aktsiaseltsi üldkoosolek koosneb haldusala ministrist. Riigile kuuluvad näiteks AS Eesti Energia, AS Saarte Liinid, AS Riigi Kinnisvara ja paarkümmend muud aktsiaseltsi.

2021. aasta jaanuaris kuulus riigile osalus 28 äriühingus, sealhulgas oli riik ainuomanik 24 äriühingus ning enamusosalus kuulus riigile 3 äriühingus. Riik osaleb äriühingutes kolmel põhjusel: riigivõimu teostamine, muul riigivara valitseja poolt määratud avalikul eesmärgil ning tulu saamiseks. Riigi äriühingutes osalemise üldpõhimõtted on sätestatud riigivaraseadusega.

Vaata ka
--------

* riigiettevõte

Viited
------

1. ↑  U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide II (N–Y). Lk 218
2. ↑  Eesti Vabariigile kuuluvate riiklike ettevõtete üleviimise kohta uutele organisatsioonilistele vormidele , Vabariigi Valitsuse määrus RT 1991, 2, 21
3. ↑  Riigi äriühingud, www.fin.ee (vaadatud 22.12.2022)
4. ↑  Riigi osaluste valitsemine, (vaadatud 29.09.2021)
**Nordplus** (inglise keeles *Nordplus Framework Programme*) on Põhjamaade Ministrite Nõukogu hariduskoostööprogramm, mille eesmärk on edendada ja toetada Põhja- ja Baltimaade hariduskoostööd kõigis elukestva õppe valdkondades. Käimasolev programmiperiood on aastateks 2008–2011.

Nordplus-programmis osalevad riigid on Eesti, Island, Läti, Leedu, Norra, Rootsi, Soome (sh Ahvenamaa) ja Taani (sh Fääri saared ja Gröönimaa).

Vastavalt haridusvaldkondadele jaguneb Nordplus-programm neljaks allprogrammiks:

* Nordplus Juunior (*Nordplus Junior*) – üld- ja kutseharidus
* Nordplusi kõrgharidusprogramm (*Nordplus Higher Education*) – kõrgharidus
* Nordplusi täiskasvanuharidusprogramm (*Nordplus Adult*) – täiskasvanuharidus
* Nordplusi horisontaalprogramm (*Nordplus Horizontal*) – valdkondadeülene allprogramm

Nordplusi programm aastateks 2008–2011 toetab õpirännet, koostööprojekte ja –võrgustikke ning on avatud hariduse ja elukestva õppega seotud asutustele ja organisatsioonidele. Igal alaprogrammil on oma eesmärgid ja eelistused. Nordplus keskendub eelkõige kliimale ja keskkonnale.

Nordplus Juunior arendab ja tugevdab koolidevahelist koostööd. Nordplusi kõrgharidusprogramm toetab koostööd osalevate maade kõrgkoolide vahel. Nordplusi täiskasvanuharidusprogramm aitab kaasa koostöövõrgustike loomisele täiskasvanuhariduse valdkonnas. Nordplusi horisontaalprogramm aitab luua valdkondi hõlmavat sünergiat ja koostööd, samuti toetab uuenduslikke või laiema kandepinnaga koostööprojekte. 

Taotluste esitamine ja aruandlus toimub *online*-süsteemis ARS Nordplusi kodulehel. 

Allprogramme koordineerivad Põhjamaades tegutsevad Nordplus-programmi bürood. Balti riikide vastavad bürood hoolitsevad selle eest, et teave Nordplusi programmi kohta jõuaks Eesti, Läti ja Leedu sihtrühmadeni. Eestis jagab Nordplusiga seonduvat teavet Haridus- ja Noorteamet.

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Boruka keel** (teiste nimetustega ka **borunca**, **brunca**, **brunka**, **burunca keel**) on tšibtša keelkonda kuuluv keel.

Piirkond
--------

Boruka keelt räägitakse Costa Rica lõunarannikul Playa Bonita ja Golfito vahepeal.

Kõnelejate arv
--------------

Boruka keelt kõneles 2007. aastal kolm inimest. Mitte väga ladusa keelekasutusega kõnelejaid on umbes 30–35. Kõnelejateks on ainult vanemad inimesed, kes on rahvuselt põhiliselt hispaanlased. Etniline populatsioon on 1000 inimest (aastal 1991). Keele staatus on 8b ehk siis peaaegu väljasurnud.

Arvsõnad
--------

Boruka keeles on järgmised arvsõnad. Ortograafias on kasutusel "n", mil on peal kaks täppi, "¨", kuid kuna sellist märki ei ole võimalik sisestada, on siin kasutusel "ṅ", sel on veidi teine hääldus kui tavalisel n-il või ñ-il.

1 – *éˇxe, éˇxi*

2 – *búˇc*

3 – *maṅ*

4 – *bájcaṅ*

5 – *shishcáṅ*

6 – *téshan*

7 – *cúj, cújc*

8 – *éjtaṅ*

9 – *cújtaṅ, éjcuj*

10 – *téjcuj, cróshtaṅ, búˇc,cúj*

Isikulised asesõnad
-------------------

Boruka keeles on personaalsed pronoomenid nii ainsuses kui ka mitmuses. Siin markeerib ˇ kõrisulghäälikut.

| **Isik** | **Ainsus** | **Mitmus** |
| --- | --- | --- |
| **1.** | *át* | *diˇ* / *diˇ rójc* |
| **2.** | *bá* | *biˇ* / *biˇ rójc* |
| **3.** | *i* | *i rójc* / *iˇ rójc* |

Keelestruktuuri andmed
----------------------

Tüpoloogiliselt on boruka keel nominatiiv-akusatiivne, sõnajärg SOV. Kasutab postpositsioone. Verbi kategooriaid väljendatakse tavaliselt sufiksitega. On järgmised grammatilised verbi ajakategooriad: mitteminevik, minevik ja tulevik. Üldiselt on boruka ja hispaania keele grammatika sarnased.

Keelenäide
----------

*¿Ishójcre rában?* = *¿Qué tal?* (hispaania keeles) = "Mis toimub?" või "Kuidas läheb?"

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *at ki*  | tru?-krá | krang ka |
| 1SG SUBJ | fall-PERF | tree in |

"Ma kukkusin puu otsast."

Kirjaviisi kasutamine
---------------------

Boruka keel kasutab ladina kirjaviisi.

Huvitavaid fakte
----------------

Costa Ricas on kampaania, mille käigus õpetatakse koolilapsi rääkima nende vanu ajaloolisi keeli ja boruka on üks neist, mida algtasemel õpetatakse. On välja antud keeleõpik algtasemele, kus on olemas kõige elementaarsemad sõnad (nt arvsõnad, kehaosad) ja muud väljendid.

Viited
------

1. 1 2 3 4   külastatud oktoober 2013
2. ↑  Quesada Pacheco, Miguel Ángel (1995). Hablemos boruca (in Español / Boruca). San José, Costa Rica: Ministerio de Educación Pública. p. 82. ISBN 9977-60-114-3.
3. ↑  Quesada Pacheco, Miguel Ángel (1995). Hablemos boruca (in Español / Boruca). San José, Costa Rica: Ministerio de Educación Pública. p. 33. ISBN 9977-60-114-3.
4. 1 2 3   kasutatud oktoober 2013
5. ↑  Maroto Rojas, Espíritu Santo (1999). "Palabras varias Saludos". Lengua o dialecto boruca o brunkajk (in Español, Boruca). San José, Costa Rica: Editorial de la Universidad de Costa Rica. p. 49. ISBN 9977-67-554-6.
6. ↑
7. ↑   kasutatud oktoober 2013
Satelliidipildilt on näha, et saarte rannajoon kulgeb mäeahelikega paralleelselt
**Dalmaatsia rannik** on rannikutüüp, mille puhul saarte rannajoon kulgeb maismaa rannajoonega paralleelselt. 

Rannajoone sihi määrab või seda mõjutab geoloogiliste struktuuride (näiteks Dinaari mäestiku) pikitelje siht. Mäeahelike vahelised orud on mereveega üle ujutatud ja tekkinud on vasarakujulised poolsaared ja lahed. 

Rannajoone morfoloogiline kuju on määratud lähedalasuvate mäestike pikitelje sihiga. Rannajoonele on iseloomulikud arvukad pikliku kujuga rannikulähedased saared, mis asetsevad rannajoonega paralleelselt. Ranniku iseloomulik kuju on tekkinud tänu meretaseme tõusule peale jääaega, mille tulemusel on osa vanadest mäestikest uppunud ning saared on moodustunud mäeahelike veepealsetest tippudest. Selle tulemusel on saartevahelised lahed sügavad.

Dalmaatsia rannik on iseloomulik Aadria mere idarannikule (rannikutüübi nimi pärineb Horvaatia lõunaosas asuvast endise Rooma provintsi Dalmaatsia nimest). Tegemist on suhteliselt harva esineva rannikutüübiga. Teiseks näiteks võib tuua Sumatra saare edelaranniku, kus suure saare rannajoonega paralleelselt asetsevad Mentawai saared[*viide?*]. Mingit analoogiat võib täheldada ka Tšiili lõunaosa ja isegi Põhja-Norra rannikutel, kuid nende arengulugu on mitmeti erinev.

Vaata ka
--------

* Deltarannik
* Fjordrannik
* Laidrannik
* Limaanrannik
* Padumere rannik
* Riasrannik
* Skäärrannik