**Proportsionaal-integraalregulaatoris** (PI-regulaator) on ühendatud paralleeltööle
P- ja I-regulaatorid (joonis 1). Kui regulaatori sisendsignaali hälve on
muutumatu, siis väljundsignaal ja reguleerimisseadme asend sõltuvad järgmistest
asjaoludest:

* proportsionaalregulaatori signaali suurusest, s.t. sisendsignaali hälbe suurusest ja

proportsionaalregulaatori võimendustegurist;

* integraalregulaatori signaali suurusest, s.t. püsiva sisendsignaali väärtusest,

häälestussuurusest *TI*, võimendustegurist ja sisendsignaali tekkimisest möödunud
ajast.

Joonis 1. Proportsionaal-Integraalregulaatori struktuuriskeem

  

Soojusprotsesside juhtimisel kasutatakse kõige sagedamini PI-regulaatoreid, millel
on nii P- kui I-regulaatori omadused. Analoog-PI-regulaatori väljund on

{\displaystyle y=k\_{P}\left[x+{\frac {1}{T\_{I}}}\int xdt\right]}.
Digitaalse PI-regulaatori väljundfunktsioon on avaldatav kujul

{\displaystyle y[n]=k\_{P}(x\_{s}[n]-x\_{ts}[n])+k\_{I}\sum \_{i=0}^{n=1}(x\_{s}[i]-x\_{ts}[i])}.

  

Kui on olemas arvsignaalid ja *xts*, siis on väljundsignaal hõlpsasti arvutatav.
Regulaatori häälestamiseks tuleb valida sobivad ülekandetegurid *kP* ja *kI*. Programmeerimisel käsitletakse neid kui konstante ja säilitatakse arvuti kindlates mälupesades. Juhtimisprogramm salvestatakse tavaliselt vahetatavaisse või ümberprogrammeeritavaisse mälupesadesse. Programmi osad või parameetrid, mida muudab operaator või juhtimisseade, salvestatakse muutmällu, mis on suhteliselt väikesemahuline.

Joonis 2. Proportsionaal-Integraalregulaatori sisendsignaali hälbe a ja väljundsignaali hälbe b teoreetilised tunnusjooned

  

Joonisel 2 on esitatud hüppelisele sisendsignaalile vastav teoreetiline väljundsignaali
siirdetunnusjoon. Hälbe tekkimisel ilmub kohe proportsionaalregulaatori signaal
väärtusega *kP*. Edaspidi lisandub sellele integraalregulaatori signaal, mis kasvab *TI* möödumisel *kP* võrra ning suureneb sama kiirusega edasi kuni hälbe kadumiseni või täiturmehhanismi seiskumiseni lõpplüliti rakendumise tõttu. Kui sisendile antud signaal katkestada hüppeliselt, siis väheneb väljundsignaal proportsionaalregulaatori toimel *kP* võrra. Reaalse seadme väljundtunnusjoon erineb idealiseeritud tunnusjoonest selle võrra, et reaalsel seadmel ei kasva ega kahane proportsionaalregulaatori signaal mitte hetkeliselt, vaid mingi aja kestel, mis on vajalik täituri liikumiseks. Seepärast on reaalsed proportsionaalreguleerimise tunnusjooned pisut kaldu.
Tegelikult muutub regulaatori sisendsignaal pidevalt ja seetõttu muutuvad kogu aeg
ka P- ja I-regulaatorite väljundsignaalid pidevalt ja üheaegselt. Seetõttu ei saa reaalselt kirjeldada eraldi P- ja I-reguleerimist nii, nagu lihtsustatult kujutatud joonisel 2.
Kui tagasiside hõlmab täiturmehhanismi, siis on PI-regulaatori ülekandefunktsioon
avaldatav valemiga 

{\displaystyle W\_{r}(p)=k\_{P}\left(1+{\frac {1}{T\_{I}p}}\right)}.
kui aga tagasiside ei hõlma täiturit, siis on vaja tagasisideahelasse lülitada
aperioodiline lüli võimendusteguriga 

{\displaystyle k\_{ts}={\frac {T\_{I}}{k\_{P}T\_{tm}}}}.

  

ka siis on regulaatori ülekandefunktsioon sama. PI-regulaatori siire lõpeb siis, kui *x* = *x*0, s.t. kui sisendsignaali hälve on likvideeritud.

Viited
------

1. 1 2 3  Liiske, Matti. Sisekliima, Tartu: Eesti Põllumajandusülikooli kirjastus, 2002. 188 lk.