recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Fábio Deivson Lopes Maciel** (mängijanimi **Fábio**; sündinud 30. septembril 1980 Nobreses) on Brasiilia jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Fluminense.

Fábio alustas klubikarjääri União Bandeirantes. 1998. aasta hooajal mängis ta Atlético Paranaenses. Cruzeiroga liitus ta esmakordselt juba 1999. aastal, kuid ta sai klubi meeskonnas mänguaega väga harva. Järgmisel aastal suundus ta Vasco da Gamasse, kus mängis kuni 2004. aastani.

Aastal 2005 suundus ta tagasi Cruzeirosse ning oli seejärel 17 hooaega järjest klubi põhiväravavaht. Ta on kõige enam mänge klubi meeskonnas pidanud mängija – kokku 955 mängu. Brasiilia kõrgliigas on ta pidanud üle 596 mängu ja on sellega liiga kõigi aegade rekordiomanik. Aastatel 2013 ja 2014 tuli ta Cruzeiroga Brasiilia meistriks. Hooaegadel 2010 ja 2013 valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2022. aasta jaanuaris liitus ta Fluminensega. Fluminense meeskonnas debüteeris ta 4. veebruaril 2022 mängus Audaxi vastu, saades 41 aasta ja 120 päeva vanuselt Fluminense läbi aegade vanimaks mängijaks.

Koondisekarjäär
---------------

1997. aastal tuli Brasiilia alla 17-aastaste koondisega noorte maailmameistriks.

Ta oli Brasiilia koondise varuväravavaht 2003. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2004. aasta Copa Américal.

Saavutused
----------

Atlético Paranaense
* Campeonato Paranaense: 1998

Vasco da Gama
* Campeonato Brasileiro Série A: 2000
* Copa Mercosur: 2000
* Campeonato Carioca: 2003

Cruzeiro
* Campeonato Mineiro: 2006, 2008, 2009, 2011, 2014, 2018, 2019
* Campeonato Brasileiro Série A: 2013, 2014
* Copa do Brasil: 2000, 2017, 2018

Fluminense
* Campeonato Carioca: 2022

Viited
------

1. ↑  "Fluminense acerta a contratação de Fábio" FolhaEstado.com. 21.1.2022. Vaadatud 7.4.2022
2. ↑  "Após estrear com vitória, Fábio supera recorde de Magno Alves". NetFlu.com.br. 4.2.2022. Vaadatud 7.4.2022
**Connersi skaala** (*Conners Scale*) on psühholoog Keith C. Connersi 1969. aastal välja töötatud küsimustik, mis algselt oli mõeldud arstidele minimaalse aju düsfunktsioonihäirega laste ja noorukite käitumise psühholoogiliseks hindamiseks ja manustatud psühhotroopsete ravimite efektiivsuse hindamiseks.

Arvatakse, et Conners töötas skaala välja just selliste kliiniliste ravimiuuringute käigus, kus lastele manustati metüülfenidaati (Ritalin) ja sooviti hinnata muutusi nende käitumises.

Algul sai Connersi skaalat kasutada tasuta, kuid 1980. aastal omandas õigused Multi-Health Systems (MHS).

Connersi käitumise hindamise vahendid
-------------------------------------

Connersi skaala on muutustega haiguste klassifikatsioonides kaasa läinud, selle parandatud ja täiendatud versioone kasutatakse aktiivsus- ja tähelepanuhäire (ADHD) hindamisvahendina, nii näiteks sisaldab Conners 3™ võimalust hinnata käitumist "Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders" (DSM-5) ADHD sümptomite skaalal.

Käibel on mitmeid laste ja noorukite emotsionaalsete ja käitumuslike probleemide hindamisskaalade täiustatud versioone:

* Conners’ Rating Scales (CRS-R) – sisaldab vanema, õpetaja ja enesekohast versiooni;
* Conners’ Teacher Rating Scale (CTRS-R) – õpetaja vorm;
* Conner’s Adult ADHD Rating Scale-Short (CAARS-S:S) – täiskasvanute vorm;
* Conners 3™ – sisaldab nii tarkvarapaketti kui ka paberil ja pliiatsiga täidetavaid vorme, vanem (Conners 3–P), õpetaja (Conners 3–T) ja enesekohane (Conners 3–SR), lisaks Conners 3 ADHD Index (Conners 3AI™) ja Conners 3 Global Index (Conners 3GI™), hindamisaruandeid jpm.

Viited
------

1. ↑  Alan Schwarz, *ADHD Nation: Children, Doctors, Big Pharma, and the Making of an American Epidemic*, lk 266, 2016, Google'i raamatu veebiversioon, *[2017, veebruar 25]*
2. ↑  *Conners 3–Self-Report Assessment Report*, *[25. veebruar 2017]*
3. ↑  *Conners 3™, C. Keith Conners, Ph.D.*, *[25. veebruar 2017]*

Välislingid
-----------

* Werry, J.S. Sprague, R.L. & Cohen, M.N. *Conners' Teacher Rating Scale for use in drug studies with children — An empirical study*, J Abnorm Child Psychol (1975) 3: 217. doi:10.1007/BF00916752, lk 217–229
Näited token ring võrkudest
**Lubaringvõrk** ehk **Token ring** on IBM'i arendatud determineeritud pöördumisviisiga kohtvõrgu tehnoloogia.

Determineeritud pöördumisviisi korral on iga jaama jaoks võimalik saatmise algusaeg eelnevalt määratletud ja põrkeoht puudub. Lubaringvõrgus on seadmed loogilises ringis. Seadmed edastavad kaadreid ühes suunas mööda ringi. Kaader eemaldatakse, kui üks ring on täis.

Pöördumisreeglid on järgmised:

* iga võrku ühendatud jaam võib alustada saatmist vaid siis kui tema käes on lubamarker ehk *token*-kaader. See on spetsiaalne kaader, mis annab jaamadele loa andmete saatmiseks,
* lubamarkerit antakse ettemääratud järjestuses edasi jaamalt jaamale ja lubamarkeri haldaja võib markeri asemel saata edasi oma andmed,
* sihtjaam vabastab pärast andmete vastuvõtmist meedia ja edasi antakse jällegi vaid lubamarkerit.

Determineeritud pöördumisviisi korral saab saatmist alustada vaid lubamarkerit valdav jaam, andmete edastuskiirus ei olene olulisel määral võrgu koormatusest ja iga tööjaam saab saatmisõiguse mingi ajaperioodi järel.

Token ring kohtvõrgud kiirustega 4 Mbit/s ja 16 Mbit/s on standardiseeritud IEEE 802.5 töögrupi poolt. Algselt (1985. aastal) oli token ringi töökiirus 4 Mbit/s aga 1989 tutvustas IBM esimest 16 Mbit/s token ringi tooteid ja 802.5 standardit täiendati.

Vaata ka
--------

* Ethernet
* CSMA/CD
* Kohtvõrk
**Fábio Henrique Simplício** (sündinud 23. septembril 1979 São Paulos) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.

Ta alustas klubikarjääri São Paulos, kus mängis aastatel 2000–2004. Aastatel 2000 ja 2002 võitis ta klubiga São Paulo osariigi meistrivõistlused Campeonato Paulista. 2002. aastal võitis klubiga São Paulo ja Rio de Janeiro osariigi klubide vahelised meistrivõistlused Torneio Rio – São Paulo. 2002. aastal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

Seejärel mängis ta kolmes Itaalia kõrgliiga Serie A klubis: Parma (2004–2006), Palermo (2006–2010) ja Roma (2010–2012).

Karjääri läks ta lõpetama Jaapani klubisse Vissel Kōbe.

Brasiilia koondises tegi ta ainsa mängu 17. novembril 2009 sõpruskohtumises Omaani vastu, sekkudes vahetusest mängu teisel pool ajal Felipe Melo asemele.

Koondisekarjäär
---------------

| Brasiilia jalgpallikoondis |
| --- |
| Aasta | Mänge | Väravaid |
| 2009 | 1 | 0 |
| Kokku | 1 | 0 |

Välislingid
-----------

* Fábio Simplício saidil National Football Teams
**Alfred Teppan** (kohati ekslikult ka **Adolf Teppan**; 17. detsember (vkj. 5. detsember) 1890 Soomevere, Kuremaa vald – 29. november 1975) oli eesti näitekirjanik.

Alfred Teppan sündis Tartumaal Kuremaa vallas Soomevere külas talupidaja pojana, lõpetas 1906. aastal Palamuse kihelkonnakooli. Seejärel tegutses kodukohas talu- ja kauplusepidajana. Teppan oli tegev mitmesugustes kohalikes seltsides ja ühinguis ning oli 1922–1923 I Riigikogu liige. Ta oli 1924–1950 Soomevere raamatukogu juhataja, seejärel töötas kantseleiametnikuna Kohtla-Järvel. Alfred Teppan on maetud Palamuse kalmistule.

Alfred Teppan avaldas näidendid "Karjauurimisel" (Tartu, 1918, 2. tr. 1922), "Koduhani" (Tartu, 1919, 2. tr. 1924), "Ühistegelased" (Tartu, 1921), "Elu teeb uperpalle" (Tartu, 1932, lavastatud Vanemuises 1932), "Seeniste lahendab kriisi" (Tartu, 1933) ja "Parun süütepommiga" (Tallinn, 1936). Teppani vähenõudlikud valdavalt külaelu kujutavad näidendid olid mõeldud peamiselt maalavadele, kus nad omaaegse aktuaalsuse ja koomika tõttu rohket ettekandmist leidsid.

Viited
------

1. ↑  Koduhani ETV arhiivis
2. ↑  Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn, 1995, lk. 590
**Kalju Parvel** (31. jaanuar 1926, Kaiu vald, Harjumaa – 8. november 1983, Tartu) oli eesti majandusteadlane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1949 TPI majandusteaduskonna, majanduskandidaat (1966, Moskva G. V. Plehhanovi nimeline Rahvamajanduse Instituut), väitekiri "Совершенствование организации и механизации учета в государственной розничной торговле". Oli 1949–58 Tallinna kaubandustehnikumi õppejõud, kaugõppeosakonna juhataja, 1958–68 TÜ majandusteaduskonna raamatupidamise kateedri vanemõpetaja, 1968–74 kateedri juhataja, 1974–79 dotsent, 1980–83 töötas Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituudis. Õpetas kaubandusraamatupidamist; koostanud õppevahendeid.

Teadustöö
---------

Uurinud peamiselt kaubandusettevõtetete jaekäibe arvestust, finantstegevust, raamatupidamisarvestust ning selle mehhaniseerimist ja tsentraliseerimist, iseteenindavate kaupluste rentaablust. Üle 30 teadustrükise, õppevahendeid.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti Teaduse Biograafiline Leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Jaekäibe arvestus riiklikes jaekaubandusorganisatsioonides. Tartu, 1961
* Raamatupidamise alused I, II (kaasautorid A. Ruuvet, V. Valk). Tartu, 1963
* Jaekäibe arvestuse mehhaniseerimine kohalikes kaubastutes analüütiliste arvutusmasinate kaasabil. Tartu, 1965
* Iseteenindavate kaupluste rentaabluse analüüs ja ettepanekud nende majandusliku efektiivsuse tõstmiseks. Tartu, 1973
* Toitlusettevõtete raamatupidamise tsentraliseerimisest (kaasautor V. Järve). Tartu, 1976
* Majandusliku tegevuse analüüsi teoreetilised alused ja hulgikäibe analüüs (kaasautor P. Peets). Tartu, 1979
* Raamatupidamine riiklikus kaubanduses. Tallinn, 1981.

Kirjandus
---------

* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 356
* ETBL I, 356
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 304, 404.

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Félicité** on Seišellidele kuuluv saar India ookeanis. Saar kuulub Graniidisaarte hulka.

Saare geograafilised koordinaadid on 4° 19′ 39″ S, 55° 52′ 28″ E.

Félicité asub umbes 4 km La Digue'i saarest kirde pool ja umbes 55 km kaugusel kirdes peasaarest Mahést. Félicité naabersaar idas on Marianne'i saar umbes 5 km kaugusel. Saare looderanniku lähedal asub pisike Cocos ja põhja pool Petite Sœur ja Grande Sœur. Félicité moodustab koos La Digue'i, Petite Sœuri, Grande Sœuri, Marianne'i ja Cocosega La Digue'i ringkonna.

Félicité saare pindala on umbes 2,68 km². Saare pikkus kagu-loode suunas on umbes 2,8 km ja suurim laius umbes 1,3 km. Suurem osa saarest on kaetud metsaga, loodeosa on kaljune.

19. sajandi lõpus elas Félicité saarel Briti võimude Malaisiast välja saadetud Peraki sultan Abdullah. Kuni 1970. aastateni oli saarel kookosekasvandus, millest elatus umbes 50 kohalikku elanikku. Praegu on saarel turismikeskus.

Félicité kõrgeim tipp on 213 meetri kõrgune.

Viited
------

1. ↑  Saare tutvustus

Välislingid
-----------

* Saare tutvustus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on seriaali kohta, Santana albumi kohta vaata artiklit Supernatural (Santana album); dc Talki albumi kohta vaata artiklit Supernatural (DC Talki album)* |

---

**"Supernatural"** on Ameerika Ühendriikide müstikasari. "Supernatural" oli üks vähestest uutest ulmesarjadest, mis 2005/2006. aasta telehooaja üle elasid.

Tegevustik
----------

Sarja peategelasteks on vennad Sam ja Dean Winchester. Kui nad veel väikesed olid, tappis deemon nende ema. Sellest ajast peale on nad koos isaga erinevaid üleloomulikke olendeid jahtinud, eesmärgiga lõpuks saada kätte nende ema tapnud deemon.

Sari saab alguse, kui sama deemon Sami tüdruksõbra tapab ja nende isa salapäraselt kaob. Vennad asuvad teekonnale läbi Ameerika Ühendriikide, et leida oma isa. Sel retkel tuleb neil võidelda erinevate kummaliste olenditega.

4. hooajast toodi sarja ingel Castiel, kes on sellest ajast peale olnud vendadele sõbraks ja nõuandjaks, kuid neile ka häda kaela toonud.

Üldjoones on "Supernatural" episoodiline sari, kus igas osas on uus vastane, kellest vabaneda tuleb, kuid tähelepanu pööratakse ka jätkuva tegevusliini arendamisele.
**Tõnis Sildmäe** (14. veebruar 1954 – 16. mai 2017) oli eesti pangandustegelane ja IT-spetsialist. 

Ta lõpetas aastal 1972 Tartu 2. Keskkooli.

Hansapanga loomisest alates oli ta selle panga tehnoloogiajuht.

Aastatel 1992–1995 osutas Sildmäe asutatud AS Crebit Hansapangale IT-teenust. 1995. aasta lõpus liideti Crebit Hansapangaga.

2004. aastal töötas ta Eesti Suusaliidu peasekretärina.

Tema isa Ilo Sildmäe oli õigusteadlane ja majandusajaloolane, ema Helga Sildmäe (neiuna Kaljumäe, 1927–1996) oli suusataja ja spordipedagoog. Tema vend Toomas Sildmäe on üks Hansapanga asutajatest ja hotelliärimees. 

Tõnis Sildmäe oli ka tuntud kunstikoguja, koos vennaga panid nad aluse märkimisväärsele Eduard Wiiralti ja teiste Eesti graafikute teoste kogule. 

Tõnis Sildmäe suri 16. mail 2017 ja maeti 20. mail 2017 Metsakalmistule.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Suri üks Hansapanga kunagisi tippjuhte, Ärileht, 18. mai 2017
* Eesti Suusaliit mälestab Tõnis Sildmäed, Suusaliidu veebileht, 18.05.2017
**Laarne** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Asulad
------

Laarne jaguneb kaheks osaks, keskasulaks ja Kalkeni osavallaks:

| # | Nimi | Pindala(km²) | Elanikke(31/12/2009) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Laarne | 15,68 | 6434 |
| II | Kalken | 16,35 | 5701 |

* Sint-Machariuskerk, LaarneSint-Machariuskerk, Laarne
* Laarne kiriklaLaarne kirikla
* Sint-Denijskerk, KalkenSint-Denijskerk, Kalken
* Laarne lossLaarne loss

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Laarne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on üldmõistest; Eesti ansambli kohta vaata Kelder (ansambel); nime kohta vaata Kelder (perekonnanimi)* |

---

Laupa mõisa kelder
Mahajäetud kelder Aksi saarel
Elamu kelder
**Kelder** (ka ***keller***) on hoone maa-alune või hoonest kas pooleldi eemale või tervenisti maa sisse ehitatud hoiuruum, kus säilitatakse näiteks kartuleid, juurvilju, hoidiseid. Seda kasutatakse ka erineva riistvara ja varude hoidmise kohana. Maa soojustusomaduste ja loomuliku päevavalguse puudumise tõttu on keldris kogu aeg stabiilne temperatuur.

Keldri nimetus pärineb ladinakeelsest sõnast *cella* (kamber jms). Venekeelne nimetus *podval* tuleneb asukohtadest, mis vanasti paiknesid kindlustes neid kaitsva mullavalli all, ehitistest madalamal. Prantsuse *sous-sol* tähendab sõna-sõnalt maa(pinna)st allpool asumist.

Keldrite kõrgus maast laeni on enam kui kaks meetrit, madalama variandi puhul ei ole tegemist enam ruumi, vaid lihtsalt põrandaalusega. Kõrgete hoonete keldrid on hoone püsivuse jaoks detailsemalt planeeritud ning võivad isegi koosneda mitmetest korrustest. Vähemate korrustega majades ei asu kelder tavaliselt väga sügaval. 

20. sajandi viimasel kolmandikul hakkas keldriga elamute arv seoses kesksoojusvarustuse levimisega langema ning lõppes keldritest pommivarjendite tegemine. Ilma keldrita hoonete ehitamisel väheneb oluliselt maa-aluse osa väärtus. Välised keldriseinad võtavad arvesse aktiivse krundi rõhu vastuvõttu ning neile krundiga vahendatud ajakoormusi, mis on varingu prismal (nt tornkraanadest või kaubaautodest). Üleujutuste vältimiseks paigaldatakse keldritesse drenaažisüsteem, tehakse välisseinte ja põranda hüdroisolatsioon, õhuniiskuse reguleerimiseks rajatakse ventilatsioonisüsteem. 

Väiksemaid keldreid on tavaliselt kasutatud majapidamistarvete ja riistvarade osade hoiustamiseks ning kommunikatsioonisüsteemide paigaldamiseks. Avaramatest keldritest tehakse tihti ladusid, väikseid kontoreid, ettevõtteid ja poode, suurtes kompleksides kasutatakse keldreid maa-aluste autoparklatena. Mittekasutatud keldrid, nagu ka pööningud, on tihti kodutute varjupaigaks. 

Eramutes asuvad keldrid tavaliselt köögi all ning neid kasutatakse toiduainevaru, aiasaagi ja talvekonservide säilitamiseks. Enne keldrite kasutuselevõttu kasutati samalaadse hoiuruumina maasse kaevatud auku (nimetatud ka maa-auguks või koopaks).

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kelder** |

* Jääkelder

Viited
------

1. ↑  Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  (vaadatud 01.04.2013)
2. 1 2  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 214-215.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel kõneleb sideteenusest; sõna teiste tähenduste kohta vaata artiklit Post (täpsustus).* |

---

1918. aasta Eesti postmark
**Post** või **postiteenistus** on süsteem kirjade ja muude esemete transportimiseks. Kõige sagedasemad postisaadetised on kirjalikud paberdokumendid, mis on tavaliselt ümbrikus, ajakirjandusväljaanded (ajalehed ja ajakirjad) ja väikepakid. Postiks nimetatakse ka posti teel transporditavaid saadetisi.

Postiteenistus võib olla riiklik või põhineda erafirmadel. Sageli seavad valitsused erapostifirmadele piiranguid. 19. sajandi keskpaigast on postiteenistused tavaliselt riiklikud monopolid, mille teenuste eest maksavad tarbijad ette. Maksu tasumist tõendab tihti saadetisele kleebitav postmark, kuid masspostituse jaoks kasutatakse ka frankeerimismasinat.

Tihtipeale osutab postiasutus kirjade kohaletoimetamise kõrval muidki teenuseid. Nii on postisüsteem mõnes riigis ühendatud telegraafi- ja telefoniteenistusega, teisal osutab see ka pangandusteenuseid ja menetleb passitaotlusi.

Eestis on postiteenuste turg avatud ning varasema monopoli Eesti Posti kõrvale on tekkinud teisigi postifirmasid, näiteks Itella SmartPOST ja Express Post.

Ajalugu Eestis
--------------

Postkast ja kirjakastid Alajõe külas
 *Pikemalt artiklis Eesti posti ja postmargi ajalugu*
Riiklik postiteenus sai Eestis alguse osana 1636. aastal asutatud Rootsi riiklikust postisüsteemist, mis juurutati Eesti- ja Liivimaal 1638. aastal kuninganna Kristiina eestkostevalitsuse postimääruse alusel.

Enne 1917. aastat oli Eesti Vabariigi territooriumil 157 postiasutust, lisaks kolm iseseisvat riigi telefonikeskjaama.

25. veebruaril 1918 võtsid Saksa okupatsioonivõimud Tallinna postkontori üle ja likvideerisid senise postisüsteemi.

Esimesed Eesti postmargid ilmusid müügile 22. novembril 1918 – lillemuster (5 kopikat) ja 30. novembril lillemuster (15 kopikat).

Vaata ka
--------

* Postimuuseum

Viited
------

1. 1 2 3 4  AS Eesti Post ajalugu (vaadatud 6. augustil 2011)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Post** |

* Eesti postiteenistuse ajalugu Eesti Posti kodulehel
**Alton Glenn Miller** (1. märts 1904 Clarinda, Iowa osariik – kadunud 15. detsembrist 1944) oli ameerika džässhelilooja, -tromboonimängija ning -orkestrijuht. 

Glenn Milleri kuulsamate lugude hulka kuuluvad näiteks "In the Mood", "Tuxedo Junction", "Chattanooga Choo Choo", "Moonlight Serenade", "Little Brown Jug", "Pennsylvania 6-5000" jpt. 

Aastal 1937 hakkas ta juhatama omanimelist orkestrit, mis on praeguseni hinnatuim terves džässmuusika ajaloos. [*viide?*]

Kui Glenn Miller oli 15. detsembril 1944 teel Prantsusmaale, kus ta pidi andma kontserte USA sõduritele, kadus ta lennuk ära La Manche'i väina kohal halva nähtavuse tõttu. Teda pole siiamaani leitud.

Glenn Milleri orkestri koosseis
-------------------------------

* Larry O'Brien – tromboon
* Julia Rich – laulja
* Ryan Garfi – laulja
* Kevin Sheehan – altsaksofon
* Bryan Wente – altsaksofon
* Scott Van Domelen – tenorsaksofon
* Gregory Pflugh – tenorsaksofon
* Fil Lorenz – baritonsaksofon, altsaksofon ning klarnet
* Ashley Hall – trompet
* Stephen Forse – trompet
* Joe Badaczewski – trompet
* Kyle Simpson – trompet
* George Reinert III – tromboon
* Chris Fortner – tromboon
* Steve McCallum – tromboon
* Jason Bennett – basstromboon
* Nathaniel Shafer – klaver
* Justin Watt – löökpillid
* Bart Delaney – kontrabass

Vaata ka
--------

* Sving
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib külast Harju maakonnas; mõnes allikas on sama kirjapildiga Röösa küla Saare maakonnas.* |

---

**Rõõsa** on küla Harju maakonnas Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Suur osa küla territooriumist jääb Paunküla maastikukaitseala koosseisu. Kaitsealal asub ka mitmeid järvi (Lindjärv, Rahkjärv, Rõõsa järv, Suur Kaksjärv, Väike Kaksjärv jt).

Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Kose valla lippKose valla lipp
Kose valla asulad

**Alevikud:** Ardu | Habaja | Kose | Kose-Uuemõisa | Ravila   

**Külad:** Aela | Ahisilla | Alansi | Harmi | Kadja | Kanavere | Kantküla | Karla | Kata | Katsina | Kirivalla | Kiruvere | Kolu | Krei | Kuivajõe | Kukepala | Kõrvenurga | Kõue | Laane | Leistu | Liiva | Lutsu | Lööra | Marguse | Nutu | Nõmbra | Nõmmeri | Nõrava | Ojasoo | Oru | Pala | Palvere | Paunaste | Paunküla | Puusepa | Rava | Raveliku | Riidamäe | Rõõsa | Saarnakõrve | Sae | Saula | Silmsi | Sõmeru | Sääsküla | Tade | Tammiku | Triigi | Tuhala | Uueveski | Vahetüki | Vanamõisa | Vardja | Vilama | Virla | Viskla | Võlle | Äksi
Vene-Ameerika kaart 1860. aastast
Taastatud õigeusu kirik Fort Rossis Californias
Fort Elisabethi illustreeriv rekonstruktsioon
**Vene-Ameerikaks** (vene keeles Русская Америка *Russkaja Amerika*) nimetati Venemaa Keisririigi koloniaalvaldusi Põhja-Ameerikas ja Vaikse ookeani Hawaii saarestikus aastatel 1733–1867. Valduste pealinn oli Uus-Arhangelsk (Ново-Архангельск; praegune Sitka Ameerika Ühendriikide Alaska osariigis).

Venemaa asundused hõlmasid alasid praegustest osariikidest Alaskal ja Californias. Lisaks asusid Georg Anton Schäffe'i rajatud kaks sadamat ja kolm forti (Форт Елизаветы, Форт Александр ja Форт Барклай-де-Толли) Kauaʻi saarel Hawaii Kuningriigis (praegune Hawaii osariik).

Ajalugu
-------

Valduste ametlik inkorporeerimine Venemaa poolt toimus alles Paul I allkirjastatud 1799. aasta ukaasiga, mis kehtestas monopoli Vene-Ameerika Kompaniile ja andis ka Venemaa õigeusu kirikule teatavad õigused uutes valdustes.

Paljud Vene-Ameerika valdused hüljati 19. sajandil. 1867. aastal müüs Venemaa oma viimased allesjäänud valdused Ameerika Ühendriikidele 7,2 miljoni dollari eest (tänapäeva väärtuses 129 miljonit dollarit).

Vaata ka
--------

* Vene-Ameerika Kompanii
* Alaska müügitehing
* Ferdinand von Wrangell
**Maidla mõis** (saksa keeles *Maydellshof*) oli Suure-Kambja mõisa kõrvalmõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.

Mõisast on teateid juba 16. sajandi keskpaigast.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 21.02.2016)
2. ↑  Maidla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 21.02.2016)

Kirjandus
---------

* Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 19-20 .
* *Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 168 .

Välislingid
-----------

* Maidla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Kambja kirik
Kambja kihelkond

**Kirik**: Kambja  

**Mõisad**: Haaslava mõis | Hilja mõis | Kaarli mõis | Kammeri mõis | Kodijärve mõis | Krüüdneri mõis | Maaritsa mõis | Maidla mõis | Raanitsa mõis | Reola mõis | Suure-Kambja mõis | Tapu mõis | Uhti mõis | Vana-Kuuste mõis | Vana-Prangli mõis | Vastse-Kambja mõis | Vastse-Prangli mõis | Veski mõis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Vene-Poola sõjast 17. sajandil; 15. sajandi sõja kohta Poola ja Teutooni ordu vahel loe artiklist Kolmeteistkümneaastane sõda (1454–1466), 16.–17. sajandi sõja kohta Osmanite Türgi ja Habsburgide monarhia vahel artiklist Pikk Türgi sõda.* |

---

**Vene-Poola sõda** (ka **Kolmeteistkümneaastane sõda** ja **Esimene Põhjasõda**) oli aastatel 1654–1667 Vene tsaaririigi ja Rzeczpospolita vahel toimunud sõda. Sõja peapõhjuseks oli Vene tsaaririigi toetus Bogdan Hmelnõtskõi ülestõusjatele, kes sõdisid Rzeczpospolita vastu. 

Sõda lõppes 1667. aasta Andrussovo rahulepinguga. Sisuline võitja oli Vene tsaaririik, mis muu hulgas sai endale Kiievi ja Smolenski. Moskva tsaaririigi ja Rzeczpospolita vahel 1667. aastal sõlmitud Andrussovo rahulepinguga liideti Dnepri jõest ida pool asuvad Ukraina alad Moskva tsaaririigiga. Andrussovo vaherahuga läksid Smolensk ja Vasakkalda-Ukraina Moskva tsaaririigi valdusse ning tsaaririik laienes lääne poole, väljapoole venelastega asustatud territooriumi. 

1686. aastal sõlmisid Rzeczpospolita ja Moskva tsaaririik Igavese rahu lepingu, millega anti Moskva tsaaririigi võimu alla Smolensk ja osa Ukrainat koos Kiieviga.

Vaata ka
--------

* Vene-Poola sõda
* Bogdan Hmelnõtskõi ülestõus
* Uputus (Poola)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib aastani 2013 eksisteerinud vallast; varasemate valdade kohta vaata lehekülge Maidla vald (täpsustus)* |

---

**Maidla vald** oli vald Ida-Viru maakonnas. Maidla vald ühines 2013. aasta oktoobris Püssi linna ja Lüganuse vallaga. Uue omavalitsuse nimeks sai Lüganuse vald.

Vald on nime saanud Maidla mõisa järgi, mida on esmamainitud 1465. aastal. Mõisast on pärit Maydellide aadliperekond. Nüüdisajal tegutseb 1767. aastal valminud barokses mõisahoones kool.

Asustus
-------

Endise Maidla valla piirides on 27 küla: Aidu, Aidu-Liiva, Aidu-Nõmme, Aidu-Sooküla, Aruküla, Arupäälse, Aruvälja, Hirmuse, Koolma, Kulja, Lipu, Lümatu, Maidla, Mehide, Oandu, Ojamaa, Piilse, Rebu, Rääsa, Salaküla, Savala, Sirtsi, Soonurme, Tarumaa, Uniküla, Veneoja ja Virunurme.

Ajalugu
-------

Maidla vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil.

Viited
------

1. ↑  Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.04.2020.
2. ↑  Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. ↑  Ida-Viru maakonna Aseri, Maidla, Mäetaguse ja Sinimäe valla, Lääne-Viru maakonna Kaarli, Kadrina, Laekvere, Rakke, Rägavere ja Simuna valla ning Pärnu maakonna Audru valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 09.04.1992)
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aasia meistrivõistlused |
| Esimene koht | 2015 |  |

**Jason Alan Davidson** (sündinud 29. juunil 1991 Melbourne'is) on Austraalia jalgpallur, kes mängib kesk- või vasakkaitsjana Belgia kõrgliiga klubis Eupen.

Lisaks Melbourne Victoryle on klubikarjääri jooksul mänginud Portugali klubides Paços de Ferreira ja Sporting Covilhã, Hollandi kõrgliigas Almelo Heracleses ja Groningenis, Inglismaal West Bromwich Albionis ja Huddersfield Townis, Sloveenias Ljubljana Olimpijas, Lõuna-Korea kõrgliigaklubis Ulsan Hyundai ning Austraalia kõrgliigaklubides Perth Glory ja Melbourne Victory. Ulsan Hyundais mängis ta aastatel 2019–2021 ning võitis 2020. aastal klubiga AFC Meistrite Liiga. Austraalia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisus on Davidson valitud hooaegadel 2018/19 ja 2021/22.

Eupeniga liitus ta 2022. aasta juulis.

Austraalia jalgpallikoondises tegi Davidson debüüdi 15. augustil 2012 mängus Šotimaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2015. aasta Aasia meistrivõistluste poolfinaalis Araabia Ühendemiraatide vastu. Samal turniiril tuli ta Austraalia koondisega Aasia meistriks. Lisaks on ta kuulunud koondisse veel 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Ljubljana Olimpija
* Sloveenia PrvaLiga: 2017–18
* Sloveenia karikas: 2017–18

Perth Glory
* A-League: Premiers 2018–19

Ulsan Hyundai
* AFC Meistrite Liiga: 2020

Melbourne Victory
* FFA Cup: 2021

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 24.6.2022)

| * v
* r
Austraalia koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ryan
* 2 Franjic
* 3 Davidson
* 4 Cahill
* 5 Milligan
* 6 Spiranovic
* 7 Leckie
* 8 Wright
* 9 Taggart
* 10 Halloran
* 11 Oar
* 12 Langerak
* 13 Bozanic
* 14 Troisi
* 15 Jedinak (c)
* 16 Holland
* 17 McKay
* 18 Galekovic
* 19 McGowan
* 20 Vidošić
* 21 Luongo
* 22 Wilkinson
* 23 Bresciano
* Treener: Postecoglou

 | Austraalia |
**Juho Knuuttila** (sündinud 1995) on soome alpinist.

Hakkas harrastama mägironimist 2007. aastal, hiljem ka jää- ja kaljuronimist. Elab Imatras.

2011. aastal ronis ta Kilimanjaro (5895 m) ja 2012. aastal Elbruse (5642 m) tippu. 2014. aastal tõusis Pamiiris seitsmetuhandelise Korženevskaja (7105 m) tippu.

2015. aasta kevadel ilmus meedias teade, et 19-aastane soome alpinist kavatseb veel samal suvel tõusta Pamiiris ja Tian Shanis Lumeleopardi saamiseks nõutud viie seitsmetuhandelise tippu. Ta kavandas sellise sooloekspeditsiooni teostamiseks kokku 32–33 päeva 
(tippmark 42 päeva oli Deniss Urubko nimel 1999. aastast). Ühtlasi saanuks ta esimeseks soomlasest Lumeleopardiks.

See ambitsioonikas ettevõtmine siiski nurjus. Õnnestus ära käia Lenini (7134 m) ja Han-Tengri (7010 m) tipus.

Knuuttila on palju roninud tehniliselt rasketel marsruutidel Alpides, sealhulgas suurtel põhjaseintel: Eigeri Heckmairi marsruudil, Matterhorni Schmidti marsruudil ja Grandes Jorassesi põhjaseinal kolmel erineval marsruudil.

2017. aastal käis ta ronimas Denali rahvuspargis. Ta tõusis Mount Hunteri (4442 m) tippu Grison-Tedeschi marsruudil ja soolona Denali (6168 m) tippu West Buttressi marsruudil.

Viited
------

1. ↑  Camun blogit: Juho Knuuttila. camu.fi
2. ↑  Bio. juhoknuuttila.com
3. 1 2 3 4  Climbs. juhoknuuttila.com
4. ↑  Snow Leopards. russianclimb.com
5. ↑  19-летний финский альпинист собирается покорить два высочайших пика Кыргызстана. kg.akipress.org
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sofistist; Platoni dialoogi kohta vaata artiklit Gorgias (Platoni dialoog)* |

---

**Gorgias** (kreeka Γοργίας; umbes 485 eKr – umbes 380 eKr) oli vanakreeka sofist ja reetor Leontinoi linnast Sitsiilias. 

Sextus Empiricuse teoses „Õpetlaste vastu" (vanakreeka keeles: Πρὸς μαθηματικούς) ja anonüümses teoses „Melissosest, Xenophanesest ja Gorgiasest" (vanakreeka keeles Περὶ Μελίσσου, Ξενοφάνους καὶ Γοργίου) on kummaski säilinud fragmente Gorgiase oletatavast filosoofilisest põhiteosest „Loodusest" (ka „Mitteolev" või „Mitteolevast"), mis oli tõenäoliselt eleaatide olemiskäsitluse kriitika. See kriitika on üldiselt kokku võetud nelja negatiivse väitega, mistõttu on Gorgiast nimetatud ka nihilistiks:

1. Midagi ei ole.
2. Isegi kui olemine on, siis ei saa seda teada.
3. Isegi kui seda saaks teada, siis ei saa seda väljendada.
4. Isegi kui seda saaks väljendada, siis ei saa seda mõista.

Retoorika vallas on Gorgias peamiselt tuntud epideiktiliste kõnede, „Helena enkoomiumi" ja „Palamedese kaitsekõne" tõttu. „Helena enkoomium" demonstreerib, et Helena ei olnud süüdi Trooja sõja puhkemises. „Palamedese kaitsekõnes" kaitseb Palamedes end riigireetmise süüdistuse vastu.

Gorgias on Platoni samanimelise dialoogi nimitegelane.

Viited
------

1. 1 2  Higgins, C. Francis, Gorgias, „Internet Encyclopedia of Philosophy" (vaadatud 18.05.2015)
**Jasmine Ying Thompson** (sündinud 8. novembril 2000) on Suurbritannia laulja ja Youtube'i kuulsus. 

Thompson alustas karjääri 10-aastaselt, filmides ennast laulmas ning laadides videod Youtube'i. 

Aastal 2014 tegi ta koostööd Saksamaa deep house'i produtsendi Robin Schulziga laulus "Sun Goes Down". Laul jõudis esikümnesse paljude riikide edetabelites, sealhulgas Austraalias, Saksamaal, Austrias ja Šveitsis. 2017. aasta augusti seisuga on tal 2,8 miljonit jälgijat ja üle 460 miljoni vaatamise. Tema akustiline kaver Chaka Khani laulust "Ain't Nobody" jõudis 32. kohale Suurbritannia singlite edetabelis; see edu viis selleni, et tema kaverit kasutati Sainsburys reklaami taustalauluna. Remiks DJ Felix Jaehni poolt aastal 2015 sai suureks hitiks; remiks tuli Suurbritannias teisele kohale ning jõudis edetabelisse veel mitmes riigis. Tema häält on kirjeldatud sõnadega *kummaline*, *pehme* ja *hõõguv*.

Elu
---

Thompson sündis 8. novembril 2000 Londonis. Ta on pooleldi inglane (isa poolt) ja pooleldi hiinlane (ema poolt). Pereliikmed ja fännid on Thompsonit kirjeldanud nii: "Ta on alandlik, kaastundlik ja väga armastav inimene." 

Aastal 2017 avas Thompson avalikkuse ees vanemate abielulahutuse teemat, mis inspireeris teda muusika kirjutamisel. Intervjuu tehti Thompsoni EP "Wonderland" ilmumise puhul.
**Gordon Willis Williams** (19. märts 1926 Dublin – 28. august 2010 New Haven, Connecticut) oli klassikaline filoloog; ajaleht Times iseloomustas teda ladina kirjanduse uurimise rahvusvahelise liidrina.

Gordon Williams õppis klassikalisi teadusi (*Classics*) (klassikaline filoloogia, vanaaja ajalugu ja arheoloogia) Dublinis Trinity College'is, omandades magistrikraadi. Seejärel töötas ta Londoni King's College'is, Cardiffi ülikoolis ja Oxfordi ülikooli Balliol College'is, kus ta omandas teise magistrikraadi. Seejärel töötas ta 1963. aastast õppejõuna Šotimaal, külalisõppejõuna Indiana ülikoolis ja California Ülikoolis Berkeleys ning 1974. aastast Yale'is. Uuris Rooma luulet, eelkõige Horatiust ja Vergiliust. Avaldas 1968. aastal teose "Traditsioon ja algupärasus rooma luules" ("Tradition and Originality in Roman Poetry"), mis on jätkuvalt mõjukas klassikaliste filoloogide seas.

Williamsi olulised teosed on veel "Change and Decline: Roman Literature in the Early Empire" (1978), "Figures of Thought in Roman Poetry" (1980) ja "Technique and Ideas in the Aeneid" (1983).

Viited
------

1. ↑
**Jason Bourne** on peategelane Ameerika põnevuskirjaniku Robert Ludlumi romaanides ja nende ekraniseeringutes. 

Esmakordselt esines ta romaanis "Bourne'i identiteet" ("The Bourne Identity", 1980), mille televersioon valmis 1988. aastal. 2002. aastal loodi selle ainetel samanimeline film, mille peaosa mängis Matt Damon.

Hiljem on Bourne esinenud üheksas järjeromaanis (viimased seitse kirjutas Eric Van Lustbader), neist viimane ilmus 2012. Esimese filmi kahes järjes "Bourne'i ülemvõim" ("The Bourne Supremacy", 2004) ja "Bourne'i ultimaatum" ("The Bourne Ultimatum", 2007) mängis taas Damon. Sarja neljandas filmis "Bourne'i pärand" ("The Bourne Legacy", 2012).

Romaanid
--------

### Robert Ludlumi kirjutatud

* "The Bourne Identity" (1980)
* "The Bourne Supremacy" (1986)
* "The Bourne Ultimatum" (1990)

### Eric Van Lustbaderi kirjutatud

* "The Bourne Legacy" (2004)
* "The Bourne Betrayal" (2007)
* "The Bourne Sanction" (2008)
* "The Bourne Deception" (2009)
* "The Bourne Objective" (2010)
* "The Bourne Dominion" (2011)
* "The Bourne Imperative" (2012)

Filmid
------

* "The Bourne Identity" (2002)
* "The Bourne Supremacy" (2004)
* "The Bourne Legacy" (2012)
* "Jason Bourne" (2016)
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2015 | jäähoki |
| **Hõbe** | 2009 | jäähoki |
| **Hõbe** | 2008 | jäähoki |

**Jason Rocco Anthony Spezza** (sündinud 13. juunil 1983 Torontos) on endine Kanada jäähokimängija (keskründaja). NHL-i karjääri jooksul mängis ta kolmes klubis: Ottawa Senators, Dallas Stars ja Toronto Maple Leafs

2001. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i *draft* '​is teise valikuna. Enne profikarjääri algust NHL-is mängis ta Ontario Hockey League'i klubides.

Senatorsi meeskonnas debüteeris ta NHL-is hooajal 2002–03. Hooajal 2004–05 toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis ta AHL-i klubis Binghamton Senators. AHL-i 2004–05 põhihooajal pälvis ta liiga resultatiivseimale mängijale antava John B. Sollenberger Trophy. Lisaks tunnustati teda AHL-i põhihooaja väärtuslikumale mängijale antava Les Cunningham Awardiga. Ottawa Senatorsis mängis Spezza seejärel kuni hooaja 2013–14 lõpuni. Hooajal 2006–07 jõudis ta Senatoriga Stanley karika finaali, kus kaotati Anaheim Ducksile mängudega 1:4. 2006–07 hooaja väljalangemismängudes kogus Spezza 22 punkti, millega oli kahe teise meeskonnakaaslase kõrval resultatiivseim mängija. Aastatel 2013–2014 oli Spezza Senatorsi kapten. Hooaja 2012/13 esimeses pooles toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis Spezza Šveitsi kõrgliigaklubis Rapperswil–Jona Lakers.

Aastatel 2014–2019 mängis Spezza viis hooaega Dallas Starsi ridades. Aastatel 2019–2022 mängis ta kolm hooaega Toronto Maple Leafsis.

Aastatel 2008 ja 2012 valiti Spezza NHL-i tähtede mängule.

2015. aastal tuli Spezza Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Lisaks on ta maailmameistrivõistlustelt võitnud veel kaks hõbemedalit. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta 14 punktiga (6+8) resultatiivseim mängija. Ta valiti turniiri parimaks ründajaks ja turniiri sümboolsesse koosseisu.

Sportlaskarjääri lõpetamisest teatas ta 2022. aasta mais.

Viited
------

1. ↑  "Jason Spezza announces retirement after 19 seasons, joins Maple Leafs' front office". sportsnet.ca. 29.5.2022. Vaadatud 29.5.2022

Välislingid
-----------

 Jason Spezza – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Jason Spezza NHL.com lehel
* Jason Spezza hockeydb.com lehel
**Rajalane** oli aastatel 1919-1921 Valgas ilmunud, oma sõnade järgi, "demokraatline ajaleht, wäljaspool kõiki poliitilisi parteisid".

Ajaleht oli peamiselt Valga ja teiste Eesti-Läti piiriäärsete alade eestlaste häälekandja ning oluline ametlikke ja avalikke teadete vahendaja. Esimene number ilmus 22. veebruaril 1919 pärast Valga vabastamist enamlaste käest. Algselt ajaleht ilmus kord nädalas ja siis kolm korda nädalas: teisipäeval, neljapäeval ja laupäeval.

Ajalehte väljastas Adamsoni trükikojas "Valga Eesti Kirjastuse-Ühisus", mille moodustasid Artur Karl Kokkult, Johannes Kreideberg, Jaan Pommer ja August Kõiv. Lehe algataja oli Valga komandant Karl-Friedrich Kornel ja selle vastutav toimetaja oli alguses August Kõiv ning alates 1919. aasta aprillist Jaan Pommer. 

Algselt toimetus asus aadressis Pihkva tänav 5 "Ühistöö", alates 23. augustist Moskva tänav 15/17 teisel korrusel ja alates oktoobrist 1919 Valga linna komandantuuri uutes ruumides saksa seltsi "Musse" maja, Riia tänav 5, teisel korrusel. Jaanuaris 1920 toimetus kolis Vassili majja aadressil Pihkva tn 5, Valga Maakonnavalitsuse ruumidesse.

Jaan Pommer alustas uue ajalehe Lõuna-Eesti toimetamise 19. septembril 1921. Rajalase viimane number oli ilmunud 1. septembril.

Vaata ka
--------

* Lõuna-Eesti Postimees

Viited
------

1. ↑  Rajalane, nr 77, 6. september 1919, lk 4.
2. 1 2
**Määrdeõli** on puhastatud õli hõõrdetakistuse ja kulumise vähendamiseks tribosüsteemis.

Mootoriõli
Õlid ja määrded

Aparaadiõli | Avioõli | Baasõli | Destillaatõli | Diestrid |
Diisliõli | Elektroreoloogiline vedelik | EM-määre | Emulsioon | Fluoritud õli | Grafiitmääre | Hüdroõli | Hüpoidõli | Immutusõli | Isolatsiooniõli | Jääkõli | Kaabliõli | Karastusõli | Kastoorõli | Kellaõli | Kolloidne grafiit | Kompaundõli | Kompressoriõli | Kondensaatoriõli | Kondiõli | Konserveerimismääre | Konstaliin | Külmutiõli | Kütteõli | Ligroiin | Lihvõli | Linaõli | Loputusõli | Magnetvedelik | Manusteta õli | Masinaõli | Metallitöötlusõli | Mineraalõli | Mittelenduv õli | Molübdeensulfiid | Mootoriõli | Määrdeõli |Naatriummääre | Oliiviõli | Parafiin | Petrolaatum | Petrooleum | Polüglükoolõli | Põlevkiviõli | Rafineeritud õli | Rapsiõli | Rasketööõli | Rasv | Rasvõli | SHC-õli | Silikoonõli | Silindriõli | Solaarõli | Solidool | Spindliõli |Sööbekindelõli | Sünteetiline määre | Sünteetiline õli | Taimeõli | Talveõli | Tavott | Teljeõli | Tihendusmääre | Trafoõli | Transmissiooniõli | Trossimääre | Tseresiin | Turbiiniõli | Tööstusõli | Vaakumõli | Valgeõli | Tehniline vaseliin | Vaseliinõli | Värtnaõli | Õmblusmasinaõli | Üldmasinaõli |
Andrée ja Frænkeli allakukkunud õhupall merejääl. Selle ja mõne teise foto film leiti alles aastal 1930
**Salomon August Andrée ekspeditsioon õhupalliga põhjapoolusele** algas 11. juulil 1897 ja lõppes sama aasta oktoobris kolme osavõtja – Salomon August Andrée, insener Knut Frænkeli ja fotograaf Nils Strindbergi surmaga. Meeste viimane laager avastati alles 33 aastat hiljem. 

19. sajandi teist poolt loetakse tihti polaarretkede heroiliseks ajastuks. Põhja- ja lõunapooluse eemalepeletavad alad pakkusid julgusele ja tehnilistele saavutustele väljakutset. Andrée plaanid sobivad seepärast oma loomult sellesse aega. Ta tahtis oma õhupalliga alustada teekonda Svalbardist ning lennata siis üle Põhja-Jäämere kuni Beringi väinani, et Alaskal, Kanadas või Venemaal maanduda. Eesmärgiks oli mööduda põhjapoolusest nii lähedalt kui võimalik.

* Vesinikuõhupall Svea aastal 1894Vesinikuõhupall Svea aastal 1894
* Kunstniku nägemus lahkumisest SvalbardiltKunstniku nägemus lahkumisest Svalbardilt
* 
* 
* Vasakult: N. G. Ekholm, N. Strindberg, S. A. AndréeVasakult: N. G. Ekholm, N. Strindberg, S. A. Andrée
* Joonistus ajalehes AftonbladetJoonistus ajalehes Aftonbladet
* Knut Frænkel (1870–1897)Knut Frænkel (1870–1897)
* 
*
Vaade Rakvere tänavalt
**Narva Jumalaema Narva pühakuju kirik** on aastatel 1999–2003 ehitatud õigeusu kirik Narva linnas aadressil Rakvere tänav 39.

Kirik kuulub Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Narva Jumalaema Narva ikooni kogudusele.

Kiriku ehitamisele andis õnnistuse Tallinna ja kogu Eesti peapiiskop Kornelius septembris 1998. Hoone projekt telliti Ivangorodi arhitektilt Pavel Grigorjevilt ja kiriku nurgakivi pandi 22. oktoobril 1999. Kirik ehitati kaheosalisena – alumise kiriku pühitses metropoliit Kornelius 10. novembril 2001 pühale Kroonlinna Joannile, ülemise kiriku aga 17. mail 2003 Jumalaema Narva ikoonile (ehk pühakujule). Alumine kirik on ehitatud kivist, ülemine kirik aga puidust.

Kuna Jumalaema Narva ikoon, millele kirik on pühitsetud, kadus jäljetult 1944. aastal, asendab seda Jumalaema Narva pühakuju kirikus Jumalaema Tihvini ikoon. Tihvini Jumalaema austatakse metropoliit Korneliuse õnnistusel selle kiriku kaitsepühakuna.

* Vaade Puškini tänavaltVaade Puškini tänavalt
* Vaade Juhhanovi tänavaltVaade Juhhanovi tänavalt
* Lähivaade Rakvere tänavaltLähivaade Rakvere tänavalt
* Kirik koos abihoonetegaKirik koos abihoonetega
* Peasissekäik ülemisse kirikussePeasissekäik ülemisse kirikusse
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib metsaülemast; jalgpalluri kohta vaata artiklit Voldemar Luik (jalgpallur)* |

---

**Voldemar Luik** VR II/3 (1. mai (vkj)/ 13. mai 1897 Pajusi vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 14. juuli 1938 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (ohvitseri asetäitja) ja metsandustegelane.

Ta osales Vabadussõjas 3. jalaväepolgu koosseisus.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli juures korraldatavad lühiajalised metsaülemate ettevalmistamise kursused, sai 1921 Purila abimetsaülemaks, 1922 Triigi abimetsaülemaks ja 1925 metsaülemaks. 

Oli juhtivalt tegev Kaitseliidu Harju maleva Kose malevkonnas ja Vabaduse Risti Vendade Ühenduse Tallinna osakonna liige 1934–1938.

Tunnustus
---------

* 1920, 24. juuli – priikooli õigus kõrghariduse omandamiseni
* 1920, 14. september – Vabaduse Rist II/3, lisandusid 15 000 marka
* 1921, 27. juuli – tasuta maa normaaltalu mõõdus (hilisem Mikkuri talu (18,57 ha) Pajusi mõisast Põltsamaa kihelkonnast Viljandimaalt)
* Vabadussõja mälestusmärk haavatulindiga
* 1928 Läti iseseisvuse 10. aastapäeva mälestusmedal

Isiklikku
---------

Tema tütar oli Põltsamaa kooliõpetaja ja kogudusetegelane Asta Kuurme ning tütremees kirikuõpetaja Herbert Kuurme; tema poeg oli looduskaitsja Heino Luik.

Kirjandust
----------

* Voldemar Luik †. Eesti Mets nr 8, 16. august 1938. Lk 307
* Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006. Viljandi 2007. Lk 158–159

Välislingid
-----------

* Eesti ohvitseride andmekogu
* Haud Põltsamaa uuel kalmistul
**Raugi vasaku külje poi** (ka *Raugi tulepoi*) on poi peamise Muhu väina laevatee ääres.

Asukoht
-------

Raugi tulepoi asukoha kaart
Asub Raugi ülemise ja alumise ning Kessu ülemise ja alumise tulepaagi sihtide ristumiskohal ning tähistab laevatee käänukohta Kumari lee ja Raugi madala vahel.

Poi geograafilised koordinaadid on 58° 40′ 24″ N, 23° 17′ 51″ E.

Poi on nähtav näiteks Üügu pangalt.

Talveks võetakse poi merest välja.

Tule omadused
-------------

Tänapäeval vilgub punane tuli pimedal ajal, iga 2,7 sekundi järel 0,3 sekundiks.

Ajalugu
-------

1885. aastal paigaldatud Raugi tulepoi oli Venemaa Keisririigi esimene tulepoi. See oli valge-punasetriibuline poi, mille 4 kellukest helisesid lainetuses.

1927. aastal oli poi tuli 4 meetri kõrgusel. Tuli oli punane nn lühikeplink, mis paistis 8 meremiili kaugusele. Poi oli valget värvi, küljel kiri "E. V. Nr. 78".

Viited
------

1. ↑  Raugi vasaku külje poi navigatsioonimärkide andmekogus
2. 1 2  Johan Mey. *Eesti loots: meresõidu ja lootsiasjanduse käsiraamat: hüdrograafiline kirjeldus Eesti rannikust ja merest*, Tallinn 1927, lk 161
3. ↑  Raugi sihttuled ja tulepoi. (1996). – *Mereleksikon*. 1 kd. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 361
EMImBF4 ioonse vedeliku lagunemine kõrge pinge all. Optilise mikroskoobi pilt mõõtudega 800x600 mikromeetrit. Tavo Romannile "Eesti teadusfotograaf 2015" tiitli toonud foto.
**Teadusfotograafia** on fotograafia alaliik, millel on kaks suundumust: teadusuuringute teostamisel vajalik pildistamine (on valdkondi, kus fotograafiline kujutis on uurimismetoodika osa) ning teaduse tegemise populariseerimisele ja jäädvustamisele pühendunud pildistamine. 

Seda ala viljelevaid fotograafe kutsutakse **teadusfotograafideks**. Nende loomingut nimetatakse **teadusfotodeks**.

Maailma suurimate teadusfotovõistluste sekka kuuluvad näiteks Nikon Small World ja Wiki Science Competition.

Teadusfotograafe
----------------

Eestis on teadusfotograafiat viljelenud teiste seas Maxim Bilovitskiy, Ivar Jüssi, Jaak Kikas, Martin Mark, Maido Merisalu, Timo Palo, Heiti Paves, Tavo Romann, Siim Sepp, Urmas Tartes ja Rando Tuvikene.

Seoses Eesti teadusfoto konkursiga on välja antud aasta teadusfotograafi tiitlit. Seni on selle pälvinud Ivar Jüssi (2006), Heiti Paves (2007 ja 2013), Timo Palo (2011), Toomas Jagomäe (2012), Tavo Romann (2015 ja 2019), Kertu Liis Krigul (2017) ning Peeter Paaver (2021).

Vaata ka
--------

* "Eesti teadusfoto konkurss"
* loodusfotograafia

Viited
------

1. ↑  Selgusid aasta parimad Eesti teadusfotod. koolielu.ee

Kirjandus
---------

* Kelley Wilder. *Photography and Science (Exposures)*. Reaktion Books: 2009. ISBN 978-1861893994

Välislingid
-----------

* Madli Leikop: "Teadusfoto ületab inimsilmale seatud piire" Õpetajate Leht, 17. veebruar 2017
**Raudteeliin** on kaht geograafilist punkti omavahel ühendavad üks või mitu üksteisega külgnevat raudteepeateed, mis moodustavad korrapärase liiklusena reisijate või kaubaveoks kasutatava transpordiliini.

Seal, kus raudteevõrgu mingi lõik koosneb kahest või mitmest kõrvuti kulgevast raudteeliinist, on liine sama palju nagu **marsruute**, mida liinid teenindavad.

Raudteeliinid omakorda jaotatakse **jaamavahedeks**. Ajalooliselt tähistas jaamavahe kahe jaama vahelist raudteelõiku, kuid tänapäeval on see jaamade, teepostide või teeposti ja jaama vaheline raudteelõik.

Kohta, mis jaotab raudteeliini jaamavahedeks või jaamavahe omakorda blokkpiirkondadeks, nimetatakse **meldepunktiks**.

Eesti raudteeliinid
-------------------

* idasuunal
	+ Tallinn-Tapa
	+ Tapa-Narva
	+ Tapa-Tartu

* lõunasuunal
	+ Tartu-Koidula
	+ Tartu–Valga
	+ Valga-Koidula

* edelasuunal
	+ Tallinn-Lelle
	+ Lelle-Viljandi

* läänesuunal
	+ Tallinn-Keila
	+ Keila-Paldiski
	+ Keila-Riispere
	+ Klooga-Kloogaranna

Viited
------

1. ↑  Eurostati, ITFi ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sekretariaatidevaheline transpordistatistika töörühm, toim (2011). *Transpordistatistika sõnastik* (PDF) (4. trükk). Luxembourg: Eurostat. Lk 9.
2. 1 2  "Raudtee tehnokasutuseeskirja kinnitamine". *Riigi Teataja*. Teede- ja sideministri 09.07.1999 määrus nr 39. 09.07.1999. Vaadatud 07.04.2019.