recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Monika Vehlmann** (sündinud 15. detsembril 1980 Tallinnas) on eesti jalgpallur ja orienteeruja.

Haridus
-------

Lõpetas 1999. aastal Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumi. 2002. aastal lõpetas Sisekaitseakadeemia halduskolledži halduskorralduse eriala.

Sporditulemused
---------------

Harrastanud jalgpalli alates 1990. aastate lõpust, mänginud esialgu väravavahina, hiljem kaitsemängijana.

Tallinna FC Flora jalgpallinaiskonna liikmena võitnud Eesti meistrivõistlustel 3 hõbe- (2009, 2011, 2012) ja 4 pronksmedalit (1998, 2000, 2007, 2008) ning võitnud 2007. ja 2008. aastal Eesti karika ja 2009. aastal Eesti superkarika. Olnud ka võistkonna kapten.

Aastatel 2000–2007 mänginud 19 korda Eesti naiste jalgpallikoondises, sealhulgas Euroopa meistrivõistluste ja maailmameistrivõistluste valikturniiridel, ning võitnud 2004. ja 2006. aastal Balti turniiri.

Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis 2005. aastal Nõval naiskondade arvestuses koos õde Ingrid Vehlmanniga pronksmedali.

Harrastanud ka pikamaajooksu.

Viited
------

1. ↑  Tallinna Õismäe Gümnaasium. Vilistlased 1999
2. ↑  Sisekaitseakadeemia. Halduskolledži lõputööd 2002-2010
3. ↑  "ESBL sporditulemused Monika Vehlmann". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. aprill 2016. Vaadatud 28. jaanuaril 2015.
4. ↑  "FC Flora. Naiskond läbi aegade". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2015. Vaadatud 28. jaanuaril 2015.
5. ↑  Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Vehlmann, Monika

Välislingid
-----------

* UEFA.com Women’s EURO
Nick Pope 2016. aastal Charlton Athleticu särgis
**Nicholas David Pope** (sündinud 19. aprillil 1992 Sohamis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa Premier League'i klubis Newcastle United ja Inglismaa jalgpallikoondises.

2011. aasta mais sõlmis ta lepingu Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubiga Charlton Athletic. Aastatel 2011–2015 oli ta peamiselt laenul Inglismaa tugevuselt neljanda või madalamate liigade klubides. Charlton Athleticu meeskonnas debüteeris ta Inglismaa esiliigas 4. mail 2013 mängus Bristol City vastu, kui sekkus mängu 71. minutil David Buttoni asemele. Charlton Athleticus mängis ta ka veel hooaegadel 2014–15 ja 2015–16.

2016. aasta juulis sõlmis ta lepingu äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Burnleyga. Burnleyga on ta lepingut uuendanud 2017. ja 2019. aastal. Aastatel 2018 ja 2020 valiti ta Burnley aasta mängijaks. Hooajal 2019–20 tegi ta Inglismaa kõrgliigas 15 nullimängu, millega oli liigas paremuselt teine väravavaht. Hooajal 2019–20 valiti ta lisaks Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu. 

2022. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Newcastle Unitediga.

Inglismaa jalgpallikoondises tegi Pope debüüdi 7. juunil 2018 sõprusmängus Costa Rica vastu. Ta oli Inglismaa koondise varuväravavaht 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Charlton 4–1 Bristol City". BBC Sport. 4.5.2013. Vaadatud 7.4.2022
2. ↑  "Johann Berg Gudmundsson & Nick Pope: Burnley sign duo from Charlton". BBC Sport. 19.7.2016. Vaadatud 7.4.2022
3. ↑  "Nick Pope: Newcastle United sign England goalkeeper from Burnley for an undisclosed fee". *BBC Sport*. 23. juuni 2022. Vaadatud 25. juunil 2022.

| * v
* r
Inglismaa koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Pickford
* 2 Walker
* 3 Rose
* 4 Dier
* 5 Stones
* 6 Maguire
* 7 Lingard
* 8 Henderson
* 9 Kane (c)
* 10 Sterling
* 11 Vardy
* 12 Trippier
* 13 Butland
* 14 Welbeck
* 15 Cahill
* 16 Jones
* 17 Delph
* 18 Young
* 19 Rashford
* 20 Alli
* 21 Loftus-Cheek
* 22 Alexander-Arnold
* 23 Pope
* Treener: Southgate

 | Inglismaa |
**Nicholas Hawkins**, ka **Nicholas Hawkyns** (umbes 1495 – 1534) oli Inglismaa vaimulik ja diplomaat.

1527. aastal sai vaimuliku õiguse alal doktorikraadi omandanud Hawkins Ely kiriku ülemdiakoniks. 1533. aastal, oma vanema sugulase ja ristiisa, piiskop Nicholas Westi surma järel, valiti Hawkins Ely piiskopiks, kuid ta suri enne, kui ta jõudis piiskopiametisse astuda. 1532. aastal oli kuningas Henry VIII saatnud Hawkinsi Mandri-Euroopasse otsima toetust kuninga ja Aragóni Catherine'i abielu tühistamiseks. Hawkins jõudis 1533. aastal Catherine'i õepoja, Saksa-Rooma keisri ja Hispaania kuninga Karl V (Carlos I) õukonda Hispaanias, kus ta püüdis keisrit veenda lahutuse õiguspärasuses ning ka selles, et Katherine'i ja tema tütart Maryt koheldakse hästi. Hawkins tõlkis ladina keelde ka Henry VIII abielulahutust õigustava teksti "The Glass of Truth". Lahutust ja kuninga uut abielu Anne Boleyniga aitas õigustada ka Canterbury peapiiskop Thomas Cranmer, kes saatis 1533. aastal Hawkinsile neid küsimusi puudutava kirja.

Hawkinsi üritus siiski nurjus ning Henry VIII ja keisri suhted halvenesid. Hawkins suri ootamatult 1534. aastal, kui ta oli tagasiteel Hispaaniast Inglismaale, sel puhul kahtlustati ka mürgitamist.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Hawkinsi taustast
3. ↑  Cranmeri kirja publitseeringud: britannia.com ja luminarium.org
4. ↑
**Adramaa** oli maakasutus-, maksustus- ja pindalaühik Eestis.

Varaseimad andmed Eesti ala asustusüksuste adramaade kohta pärinevad 13. sajandi esimesest poolest Taani hindamisraamatust. Mida sel ajal adramaa all täpselt mõeldi, pole aga selge. On arvatud, et adramaa märgib talu, mille põldu hariti ühe adrarakendiga. On välja pakutud nii seda, et see vastas ühele normaaltalule, kui ka seda, et see oli maksustamisühikuks, mis võis, aga ei pruukinud tähistada üht majapidamist. Samamoodi pole kindlalt teada, kas tegu oli ainult maakasutusmaksu ühikuga või hinnati sellega näiteks ka merendusest ja kaubandusest saadud sissetulekuid.

13. sajandi teisel poolel hakati **adramaa** all mõistma 
pinnamõõtühikut: adramaa suurust hinnati külvatud vilja pinna järgi. Alates 15. sajandist on kasutatud ka ruutmõõdus adramaad ehk **ruutadramaad**.

Alates 16. sajandist kasutati kokkulepitud adramaid järgmiselt:

* **põline taluadramaa** – 24–36 Riia vakamaad ehk 8–12 hektarit põllumaad;
* *suuradramaa* – 72–90 Riia vakamaad; mõõtühikuna kasutati Lääne-Eestis;
* *Poola ehk Plettenbergi adramaa* – 120 vakamaad, mõõtühikuna kasutati peamiselt Lõuna-Eestis;
* *Saksa adramaa* – 60 vakamaad.

Adramaarevisjon
---------------

 *Pikemalt artiklis  Adramaarevisjon*
Liivimaa kubermangus oli esimene adramaarevisjon 1586. ja Eestimaa kubermangus 1582. aastal. 

Liivimaa kubermangus kasutati 1688. aastal revisjoniadramaa mõõtühikuna põllumaa suurust, mis andis 60 speetsietaalrit puhastulu.

Alates 1872. aastast mõeldi adramaa all sellist maakasutust, mille pealt tuli aastas maksta 300 rubla renti. Aastal 1901 asendati ka Liivimaal adramaa taalriarvestus puhaskasurublaarvestusega.

Vaata ka
--------

* armuadramaa
* vakamaa

Viited
------

1. ↑  Eesti nõukogude entsüklopeedia, 1. köide. Tallinn, 1985. Lk 48
2. 1 2  Valter Lang (1996). Muistne Rävala. Muistised, kronoloogia ja maaviljelusliku asustuse kujunemine Loode-Eestis, eriti Pirita jõe alamjooksu piirkonnas, II. *Teaduste Akadeemia Kirjastus.* Lk 360
3. 1 2 3 4 5 6 7 8  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 10–11.
**Sir Nicholas William Peter Clegg** (sündinud 7. jaanuaril 1967) on endine Suurbritannia poliitik ja praegune Facebooki asepresident välissuhete ja kommunikatsiooni alal (alates 2018).

Ta oli 2010–2015 David Cameroni valitsuses peaministri asetäitja ja 2007–2015 Liberaaldemokraatide esimees. Aastatel 1999–2004 oli ta Euroopa Parlamendi liige, 2005–2017 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige.

Clegg õppis Cambridge'i ülikoolis arheoloogiat ja antropoloogiat.

Isiklikku
---------

Clegg on alates 2000. aastast abielus hispaania äriõiguse spetsialisti ja kaubandusläbirääkija Miriam González Duránteziga, paaril on kolm last.

Nick Cleggi isapoolne vanaema paruness Kira von Engelhardt (abielus tema vanaisa Hugh Anthony Cleggiga) oli baltisaksa aadlik, kelle ema Alexandra Moullen oli Venemaa Keisririigi Valitseva Senati 1. osakonna oberprokuröri Ignati Zakrevski tütar. Ignati Zakrevski tütar oli ka Nick Cleggi vanavanatädi paruness Mura Budberg (sündinud Zakrevskaja, esimeses abielus krahvinna von Benckendorff). Mura Budberg oli 20. sajandi algul Eestis Jäneda mõisas elanud ja topeltagendina nii Nõukogude kui ka Briti valitsuse heaks luuramises kahtlustatud.

Välislingid
-----------

* Briti «kolmas erakond» möödus tooridest ja leiboristidest, Postimees, 18. aprill 2010
Christopher **Nicholas Parsons** (10. oktoober 1923 Grantham, Lincolnshire – 28. jaanuar 2020) oli Briti näitleja ja saatejuht.

Parsonsil olid vanem vend ja noorem õde. Nende isa oli üldarst ja tõenäoliselt aitas ta 1925 ilmale tuua tulevase peaministri Margaret Thatcheri. Ema töötas samas haiglas õena.

Nicholas ei olnud koolis tubli õpilane. Ta kannatas kogelemise, düsleksia ja peavalude käes.

Poisina tahtis ta saada näitlejaks, aga vanemad suunasid ta tööle Glasgow' lähedal Clydebankis asuvasse laevaehitustöökotta, sest poisil oli käelise tegevuse peale annet. Ta läbis ka Glasgow' ülikoolis poolteist kursust inseneriõpet, jättis küll õppimise pooleli, aga töötas maailmasõja ajal laevamehaanikuna. Halva tervise tõttu ta lahingutes ei osalenud.

Pärast maailmasõda hakkas ta tööle näitlejana algul Glasgow', hiljem Londoni teatrites. Esimese filmirolli tegi ta 1947, teise 1954, ja sellest alates hakkas sageli filmides kaasa tegema.

Ta juhtis BBC neljanda raadio programmis olevat saadet "Just a Minute", mis on eetris olnud alates 1967. aastast. Selles saates peavad neli osalejat kõnelema etteantud teemal minut aega ilma ennast kordamata, takerdumata ja teemast kõrvale kaldumata.

Parsons on osalenud ka telesarjas "The Benny Hill Show" (1969–1974).

Aastatel 1972–1983 juhtis ta telesaadet "Sale of the Century".

Välislingid
-----------

* Nicholas Parsonsi koduleht
**Mai 2003**, kroonika

**Kuupäevad:**  
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21
22
23
24
25
26
27
28
29
30
31

8. mai
------

* USA senat andis toetuse NATO laienemisele. Seitsme riigi NATOsse võtmise poolt hääletas 96 saadikut, vastu ja erapooletuid polnud.

23. mai
-------

* Alar Sikk vallutas esimese eestlasena Džomolungma.

24. mai
-------

* Riias peetud 48. Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Türgi esineja Sertab Erener lauluga "Everyway that I can". Eesti jäi 21. kohale.

Sündmused kuude lõikes

**2001**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2002**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2003**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2004**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2005**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2021 |  |

**Nicholas Paul** (sündinud 20. märtsil 1995 Mississaugas Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Tampa Bay Lightning ründajana vasakäärel.

Aastatel 2012–2015 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis North Bay / Brampton Battalion.

2013. aastal valis Dallas Stars ta NHL-i *draft* '​is 101. valikuna. 2014. aasta juulis müüdi tema mängijaõigused Ottawa Senatorsile. Hooaja 2015–16 alguses asus Paul mängima American Hockey League'i klubis Binghamton Senators. Ottawa Senatorsi meeskonnas debüteeris ta 16. veebruaril 2016 mängus Buffalo Sabresi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is sama aasta 24. veebruaril mängus Edmonton Oilersi vastu.

2022. aasta märtsis kaubeldi Paul Ottawa Senatorsist Tampa Bay Lightningi.

2015. aastal tuli Paul Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. 2021. aastal tuli ta maailmameistriks Kanada jäähokikoondise koosseisus. 2021. aasta maailmameistrivõistluste finaalis lõi Paul Soome vastu lisaajal Kanada võiduvärava.

Viited
------

1. ↑  "Senators trade Paul to Lightning for Joseph, fourth-round pick". sportsnet.ca. 20.3.2022. Vaadatud 7.4.2022

Välislingid
-----------

* Nick Paul NHL.com lehel
* Nick Paul hockeydb.com lehel

| * v
* r
Tampa Bay Lightning |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Brian Elliott **·** Andrei Vassilevski |
| 
**Kaitsjad**: Zach Bogosian **·** Erik Černák **·** Ian Cole **·** Haydn Fleury **·** Cal Foote **·** Victor Hedman **·** Philippe Myers **·** Nick Perbix **·** Mihhail Sergatšov |
| 
**Ründajad**: Pierre-Édouard Bellemare **·** Anthony Cirelli **·** Ross Colton **·** Brandon Hagel **·** Alex Killorn **·** Cole Koepke **·** Nikita Kutšerov **·** Patrick Maroon **·** Vladislav Namestnikov **·** Nick Paul **·** Corey Perry **·** Brayden Point **·** Steven Stamkos |
**Mahutavus** on laeva ruume mahuliselt iseloomustav suurus. Eristatakse lastimahutavust, reisijatemahutavust ja registermahutavust.

Registermahutavuse liigid on ühikuta suurused, mis väljendavad laeva üldisi ja kaubaruumide mõõtmeid. Registermahutavus määratakse mõõtmisreeglite järgi, mis on kindlaks määratud laevade mõõtmise rahvusvahelise 1969. aasta konventsiooniga.

Registermahutavuse liigid: 

* kogumahutavus (tähis GT, inglise keeles *gross tonnage*) on kõigi laevaruumide ja kinniste tekiehitiste koguruumala, millest on maha arvatud topeltpõhja ja mõningate teenindusruumide mahud;
* puhasmahutavus (tähis NT, inglise keeles *neto tonnage*) näitab lasti- ja reisijateruumide, s.o tulu andvate ruumide mahutavust; puhasmahutavuse määramisel arvatakse kogumahutavusest maha nende ruumide summaarne maht, mis ei kõlba kauba ja reisijate paigutamiseks, samuti laevapere, tekimehhanismide ja navigatsiooniseadmete ruumide maht.

Varem mõõdeti laeva mahutavust registertonnides: brutoregistertonn (tähis brt) ja netoregistertonn (tähis nrt). Registermahutavuse tähised GT ja NT on uute laevade puhul kasutusel alates 1982. aastast.

Välislingid
-----------

* EE registertonnaaž, veebiarhiivis
Diraci deltafunktsiooni skemaatiline kujutus
**Diraci deltafunktsioon** (**δ funktsioon**) on matemaatikas füüsiku Paul Diraci poolt kasutusele võetud üldistatud funktsioon või jaotus. Antud funktsiooni kasutatakse punktmassi või punktlaengu tiheduse modelleerimiseks reaalmuutuja funktsioonina, mis võrdub nulliga iga nullist erineva argumendi korral ja mille integraal üle kõikide reaalarvude on võrdne ühega.

Definitsioon
------------

Diraci deltafunktsiooni võrdub nulliga iga nullist erineva argumendi korral ja nulliga võrdse argumendi korral on funktsiooni väärtus võrdne lõpmatusega,

{\displaystyle \delta (x)={\begin{cases}+\infty ,&x=0\\0,&x\neq 0\end{cases}}}
ja teisalt on antud funktsiooni integraal üle reaalarvude võrdne ühega

{\displaystyle \int \_{-\infty }^{\infty }\delta (x)\,dx=1.}

Vaata ka
--------

* Greeni funktsioon

Viited
------

1. ↑  Arfken & Weber 2000, p. 84
2. ↑  Dirac 1958, §15 The *δ* function, p. 58
3. ↑  Gel'fand & Shilov 1968, Volume I, §1.1
4. ↑  Gel'fand & Shilov 1968, Volume I, §1.1, p. 1
Bismarcki mee asendikaart
**Bismarcki meri** on Vaikse ookeani osa Paapua Uus-Guineas. 

Edelas piirneb meri Uus-Guinea rannikuga, kagus ja kirdes Bismarcki saarestikuga ning põhjas Admiraliteedi saartega. Kagusse jääb Saalomoni meri, põhja Vaikse ookeani ala, mida eraldi mereks ei arvata.

Piirid
------

Bismarcki mere läänepunkt on Uus-Guinea rannikul olev Baudissini neem (142° O). Sealt kulgeb piir Wuvulu, Aua ja Manu saarele (viimane asub mere kirdepunktis), sealt läbi Peleluni saarte Hermiti saarele ja edasi Admiraliteedi saarte suurima saare Manuse saare läänetippu. Manusi idatipust kulgeb piir Lavongai ehk Uus-Hannoveri saareni ja sealt Uus-Iirimaa kirdetippu.

Kagus piirneb Bismarcki meri Saalomoni merega. Nende piir algab Uus-Guineal olevalt Teliata neemelt (147° 24' O), kulgeb üle Vitjazi väina Umboi saare põhjatippu, sealt Uus-Britannia saare läänetippu, selle põhjarannikut mööda kuni kirderannikul oleva Kokopo linnani ja sealt mööda 4°50' lõunalaiust itta Uus-Iirimaa lõunatippu, mis on Bismarcki mere idapunkt.
Semmeringi turniiri kaks edukamat, Paul Keres ja Reuben Fine, kohtusid aasta hiljem AVRO suurturniiril ning olid sealgi kaks edukamat osalejat
**Semmeringi-Badeni maleturniir 1937** oli Alam-Austrias septembris 1937 toimunud rahvusvaheline maleturniir.

Tugevakoosseisuline kaheksa osavõtjaga kaheringiline turniir peeti mägikuurordis Semmeringis ja Badenis. Turniiri peakohtunik oli esimese ringi ajal Max Euwe. Seejärel jätkas peakohtunikuna Rudolf Spielmann.

Kuigi Aleksandr Alehhin ja Max Euwe turniiril ei mänginud (valmistused MM-revanšmatšiks), kujunes Semmeringi turniirist üks 1937. aasta tähtsamaid malesündmusi. Osa võtsid eksmaailmameister José Raúl Capablanca, FIDE poolt tiitlipretendendiks nimetatud Salo Flohr, ameerika suurmeistrid Samuel Reshevsky ja Reuben Fine, Austria meister Erich Eliskases, juunis Ķemeri maleturniiril esikohta jaganud Läti suurmeister Vladimirs Petrovs, Nõukogude Liidu maletaja Vjatšeslav Ragozin ja 21-aastane Eesti maletaja Paul Keres. Capablancale maksti osavõtu eest lisahonorari 500 USA dollarit. Esikoha rahaline auhind oli 2500 Austria šillingit. Euwe arvates olid suuremad võidušansid Flohril.

Pärast esimest ringi juhtis Keres, edestades teisel kohal olevat Fine'i poole punktiga.

Turniiri lõpptulemus
--------------------

1. **Keres** 9 punkti, 2. Fine 8 p, 3.–4. Capablanca ja Reshevsky 7,5 p, 5. Flohr 7 p, 6.–7. Eliskases ja Ragozin, 8. Petrovs 5 p.

  

* Paul Keres, võitja
* J. R. Capablanca, 3.–4. koht
* Samuel Reshevsky, 3.–4. koht
* Salo Flohr, sai viienda koha

Viited
------

Semmeringi turniiritabel

1. ↑  Valter Heuer. "Meie Keres". Tallinn: Eesti Raamat, 1977. Lk 235
2. ↑  Valter Heuer. "Meie Keres". Tallinn: Eesti Raamat, 1977. Lk 230–232

Välislingid
-----------

* Semmering/Baden Tournament. chessgames.com
* Semmering/Baden 1937. chessgames.com
* Semmering 1937. 365chess.com
Hulgasõnade *osa*, *enamik*, *mitu*, *palju* ühildumine
-------------------------------------------------------

Eesti hulgasõnade kasutamises on toimunud järgmine nihe: ainsusliku *osa õpilasi* (s.o hulgafraas) asemel kasutatakse üha sagedamini mitmuslikku *osad õpilased* (s.o nimisõnafraas), samuti nt *enamik õpilasi > enamikud õpilased*, *mitu õpilast > mitmed õpilased*. 

Selle põhjuseks võib olla vajadus eristada hulgasõnade erinevaid funktsioone:

* **kvantifitseeriv funktsioon** – näidata hulga suurust; hulgafraas vastab küsimusele *kui palju?*

*Klassis oli mitu õpilast / osa õpilasi / enamik õpilasi / palju õpilasi*;
* **määratlev ehk piiritlev funktsioon** – piirata referentide hulka

*Need õpilased / mitmed õpilased / osad õpilased / paljud õpilased (=teatud õpilased) tahavad kontrolltööd järgi teha.*
Määratlevas funktsioonis hulgasõnad ühilduvad fraasi põhisõnaga käändes ja arvus.
Nende kahe funktsiooni selge eristus on võimalik ainult nimetavas käändes: *mitu õpilast – mitmed õpilased, osa õpilasi – osad õpilased*.

Mitmust kasutatakse isegi liiga sageli:
*Ta pakkis kaasa mitmeid käterätikuid.* – siin peetakse silmas käterätikute hulka, mitte kindlaid käterätte.

*osa*-tarind
------------

*osa*-tarindite hulgas on kahesuguse tähendusega konstruktsioone:

* *osa õpilasi/õpilastest* 'tervikhulk õpilasi'
* *osad õpilased* 'mitte tervikhulk õpilasi'

*Osa õpilasi/õpilastest käis kontrolltööd järgi tegemas.*
*Osad õpilased käivad kontrolltöid järgi tegemas.*
Mitmuslikku *osad õpilased* tüüpi tarindeid kasutatakse väga tihti, sest

* mitmus tähistab selgelt mitmust,
* muutmine on lihtsam,
* *osa* ainsuse nimetava, omastava ja osastava vorm on ühesugune (*osa õpilasi, osa õpilasi/õpilaste, osa õpilasi*), mitmus aitab vältida segadust (*osad õpilased, osade õpilaste, osasid/osi õpilasi*).

Üksik mitmusevorm *osad* on üldkasutuses tähenduses 'osa inimesi', nagu ka *mõned* tähenduses 'mõned inimesed'.
*Osadele / mõnedele* meeldib pargis kõndida.

Vaata ka
--------

* Sõnaliik
* Täiend
**Mäžilis** (ka **Mazhilis**, kasahhi  *Мәжіліс*, *Mäjılıs* 'assamblee') on Kasahstani Vabariigi parlamendi alamkoda. Koos ülemkoja Senatiga moodustab Mäžilis Kasahstani parlamendi, mis teostab riigis seadusandlikku võimu. Kokku on alamkojas 107 liiget, millest 98 valitakse rahva poolt ja ülejäänud üheksa liiget valib alamkokku Kasahstani erinevaid etnilisi gruppe ühendav Kasahstani Rahvakogu.

Väga palju rõhku pandud sellele, et Mäžilis oleks näiliselt kõiki kaasav rahvast esindav organ. Lisaks rahvusvähemusi esindava Kasahstani Rahvakogu liikmetele, kes eraldi alamkotta valitakse, on 2021. aastast Mäžilisi valimistel parteinimekirjadele määratud 30protsendiline naiste ja noorte kvoot. Samuti peavad olema vähemalt üks parlamendi komisjoni esimees ja kaks alalise komisjoni sekretäri opositsioonist. Tegelikult on Mäžilisel väga vähe sisulist võimu – valimispettus on valimistel laialt levinud ning kõik kolm 2021. aasta valimistel alamkotta saanud erakonda on praegusele Kasahstani presidendile Kasõm-Žomart Tokajevile truud ja viivad täide presidendi soovitud poliitikat. Pärast presidendi kohalt loobumist säilitas aastatel 2019–2022 võimu Mäžilise üle ka endine Kasahstani presidendilt Nazarbajev, kellelt pidi alamkoda saama algatuste korraldamiseks eraldi heakskiidu.

Alamkoda rajati 1995. aastal Kasahstani põhiseadusreformi järel. Esmakordselt kogunes Mäžilis 30. jaanuaril 1996. Praegu on koos Mäžilise VII koosseis, mis valiti 2021. aastal.

Viited
------

1. 1 2  "Kasahstani konkurentsivabadeks tunnistatud valimistel säilitas kindla võimu valitsev partei". *Delfi*. 12.01.2021.
2. ↑  "Kasahstan valmistub järgmisteks parlamendivalimisteks". *Äripäev*. 23.12.2020. Lk 11.
3. ↑  "Kasahstani parlament kaotas vajaduse küsida Nazarbajevilt riiklikele algatustele heakskiitu". *Delfi*. 02.02.2022.
4. ↑  "History of Mazhilis". *MAZHILIS OF THE PARLIAMENT OF THE REPUBLIC OF KAZAKHSTAN*. Vaadatud 02.02.2023.
**Kognitiivse arengu teooria** on Jean Piaget' loodud arengupsühholoogia teooria. Selle kohaselt läbib lapse kognitiivne areng neli staadiumi:

1. Sensomotoorne staadium – sünnist kuni 2. eluaasta lõpuni.
2. Operatsioonieelne staadium – 3.–7. eluaastani.
3. Konkreetsete operatsioonide staadium – 7.–12. eluaastani.
4. Formaalsete operatsioonide staadium – alates 12. eluaastast.

**Sensomotoorses staadiumis** toimub kontakt maailmaga peamiselt meeleelundite abil, mentaalseid protsesse otseselt ei kasutata. Vaimsed (kognitiivsed) võimed väljenduvad motoorsete oskuste läbi. Laps õpib end ümbritsevast maailmast eristama ning näeb enda rolli maailma mõjutamisel. Arengu eesmärk on konkreetsete objektide olemasolu mõistmine.

**Operatsioonieelses staadiumis** tekib lapsel intuitiivse mõtlemise/teadmise võime, mis tähendab, et asju teatakse või usutakse ilma põhjendusteta. Olulisel kohal on egotsentrism, ehk asjade seletamine ainult enda seisukohast lähtuvalt. Puudub võime mõista aine koguse ja suuruse konstantsust, samas suudetakse kasutada (mentaalseid) sümboleid asjade tähistamiseks. Objektide klassifitseerimisel lähtutakse ühest suvaliselt valitud alusest. Arengu eesmärk on sümbolite mõistmine.

**Konkreetsete operatsioonide staadiumis** tekib esmane abstraheerimisvõime (näiteks võime arvutada numbritega, mitte esemetega), kategoriseerimisel võimeline kasutama erinevaid süsteeme neid omavahel kombineerides. Arengu eesmärk on asjadevaheliste suhete ja klasside (kategooriate) mõistmine, struktuuri loomise oskus.

**Formaalsete operatsioonide staadiumis** on lapsel võime abstraheerida, kasutada abstraktseid sümboleid ja mõisteid ning teadmisi vajadusel ignoreerida (näit tavateadmiste eiramine süllogistlike ülesannete lahendamisel). Sellega saab võimalikuks teadlik hüpoteeside kontrollimine, hüpoteetiline ja tulevikust mõtlemine. Arengu eesmärk on täiskasvanuliku mõtlemisvõime saavutamine.

Staadiumid järgnevad üksteisele kindlas järjekorras, kuigi vanusepiirid võivad suhteliselt suurel määral kõikuda. Igal järgneval tasemel säilib võime kasutada eelmisel astmel omandatud teadmisi ja oskusi, kuid neid kasutatakse teisel kombel. Teooria on kultuuriuniversaalne, ehk nii järjestatud areng toimub ka muudes kultuurides peale lääneliku.

Vaata ka
--------

* geneetiline epistemoloogia
Krookus on Eestis levinud ilutaim
Punane pöök on Eestis levinud ilupuu
**Ilutaim** ehk **dekoratiivtaim** on taim, mida kasvatatakse kujunduslikul ehk esteetilisel eesmärgil ehk ilu pärast aias või haljasalal, lõikelille või toataimena.

Ilutaimed võivad olla nii pärismaised kui ka võõrliigid.

Ilutaimede kasvatamine on väga vana tava. See oli levinud juba antiikajal.

Ilutaimede kasvatamine on aianduse tähtis osa, mida nimetatakse iluaianduseks. Iluaianduses kasvatatakse taimi enamasti nende ebatavalise värvuse pärast. Taime ebaharilikku värvi osa on kõige sagedamini õis, aga need võivad olla ka lehed, viljad, koor või ükskõik milline muu osa. Värvi asemel võidakse taimi kasvatada ka meeldiva lõhna või huvitava kuju või ükskõik millise haruldase tunnuse tõttu, olgu selleks kasvõi suured ja silmatorkavad ogad kaktustel. Igal juhul on ilutaimede kasvatamise eesmärk pakkuda esteetilist naudingut ja meelelahutust kas taime kasvatajale enesele, tema külalistele ja/või avalikkusele.

Ilutaimede hulka kuulub ka enamik poti- ja akvaariumitaimi.

Ka paljusid puid kasvatatakse ilupuuna, eriti aedade või maastiku kujunduses. Ilupuud on haljastuse tähtsad elemendid ja ilupuude planeerimisega avalikku ruumi tegelevad maastikuarhitektid. Puid istutakse sageli teede serva, kus nad pakuvad näiteks varju. Niisuguseid teid, mida ääristavad puud, nimetatakse puiesteedeks ja alleedeks.

Aias koondatakse väikesed ilutaimed tavaliselt peenrale. Sama liiki ilupuud koondatakse tavaliselt kas hekki või puuderitta.

Ilutaimed võivad vahel aednikult nõuda erilisi toiminguid ja hoolitsust. Kõige rohkem on seda vaja bonsai ja pügamiskunsti korral, aga ka ülejäänud ilutaimed võivad vajada istutamist, pookimist, kastmist, rohimist, niitmist või teisi tegevusi. Kui need tegevused ära jätta, siis võivad taimed lakata olemast ilusad ja mõnikord isegi hukkuda.

Ilutaimedest aretatakse sageli uusi sorte ja kultivare, milles taime erilised omadused paremini välja tuleksid. Sorte aretatakse ka saagitaimedest, aga just ilutaimedel on see eriti levinud.

Ilutaimede kasvatamist eristatakse saagitaimede kasvatamisest. Saagitaimede kasvatamisega tegeldakse näiteks põllumajanduses, köögiviljade ja viljapuude kasvatamisel ning metsanduses. Sellegipoolest võidakse saagitaimi ühtlasi ilutaimena kasvatada, samuti peavad paljud näiteks küpset viljapõldu, kõrvitsaõisi või vilja kandvat õunapuud ilusaks. Eri inimesed võivad sama taime kasvatada eri põhjustel, samuti on võimalik, et mis ühe jaoks on ilutaim, on teise jaoks umbrohi (võilill, kummel). Nii pole ilutaimel kindlat piiri.

Looma, keda ilu pärast kasvatatakse, nimetatakse iluloomaks.

Vaata ka
--------

* Iluaed

Viited
------

1. ↑  Antiigileksikon, 1. kd. lk. 19

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ornamental plants** |
**Euroopa Meditsiinilise Onkoloogia Selts** (lühend ESMO) on kasumit mittetaotlev kutseliste kliiniliste onkoloogide selts Euroopas. 

ESMO peakorter asub Šveitsis Luganos. 

1975. aastal asutasid Georges Mathé ja Maurice Schneider Nice'is Prantsusmaal seltsi Société de Médicine Interne Cancérologique. Selts oli ESMO eelkäija. Praeguse nime sai selts 1980.

Seltsi ametlik onkoloogiaalane meditsiiniajakiri on Annals of Oncology.

"ESMO Clinical Practice Guidelines"
-----------------------------------

"The ESMO Clinical Practice Guidelines" (CPG) on
Euroopa Meditsiinilise Onkoloogia Seltsi poolt välja antavad tõenduspõhised soovitused vähipatsientide standardraviks. 

* Breast Cancer
* Cancers of Unknown Primary Site
* ESMO CNS Malignancies
* ESMO Endocrine Cancers
* Gastrointestinal Cancers
* Genitourinary Cancers
* Gynaecological Cancers
* Head and Neck Cancers
* Haematological Malignancies
* Lung Cancer
* Melanoma
* Neuroendocrine Tumours
* Sarcoma and GIST
* Supportive Care
* Management of immune related adverse events (irAEs)

Välislingid
-----------

* ESMO Clinical Practice Guidelines

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:European Society for Medical Oncology seisuga 9.09.2017.*
1939. aasta vallareformiga muudetud valdade piirid Läänemaal
**Lihula vald** oli vald Läänemaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Lihula külas.

Asend
-----

Vald piirnes Kirbla, Soontaga (Pärnumaal), Varbla ja Karuse vallaga.

Poliitika
---------

Vald kuulus Riigivolikogu 24. valimisringkonda, kust valiti Ado Roosiorg.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
--------------------------------------------------------------------------------------

8. Lihula vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Lihula valla maa-alast, välja arvatud Karuse ja Kinksi külade, Karuse kirikumõisa asunduse ja Karuse raudteejaama piirkond ning Lihula valla talude lahusasuvate heinamaatükkide maa-alad senise Kirbla valla piires Kasari jõe ääres; b) senise Paadremaa valla Tuhu küla ja Mõtsu metskonna Tuudi metsandiku kvartaali nr. 31 maa-aladest; c) senise Massu valla Võigaste, Metsküla, Paga, Järise ja Poanse külade ja Saastna asunduse piirkondadest ning senise Massu valla talude lahusasuvate heinamaatükkide maa-aladest senise Lihula valla piires; d) senise Veltsa valla Tõitse, Oidremaa ja Nõmme külade ning Oidremaa ja Karinõmme asunduste ja Oidremaa sooasunduse ning Vigala metskonna Keblaste metsandiku kvartaali nr. 28 ja Mõtsu metskonna Tuudi metsandiku kvartaalide nr. 33–46 maa-aladest; e) senise Kirbla valla Vigala metsandiku kvartaali nr. 11 maa-alast.

Külanõukogude moodustamine ja valla livkideerimine
--------------------------------------------------

1945 septembris moodustati Lihula vallas Lihula külanõukogu keskusega Lihula alevikus, Meelva külanõukogu keskusega Meelva külas ja Tuudi külanõukogu keskusega Tuudi külas. 1950. aastal Lihula vald likvideeriti ja selle alad arvati Lihula rajooni koosseisu.

Vaata ka
--------

* Lihula mõis
* Lihula kihelkond

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501
3. ↑  Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114

* Jüri Kindel, kirjutatud 1962–1964, Kui punalaviin hakkas veerema. Lihula sõjasuvi 1941, Kultuur ja Elu
**Salaühing** on ühing, mille liikmeskond, eesmärgid, praktikad ja/või tegevuse muud aspektid on osaliselt või täielikult avalikkuse eest varjatud ning teada üksnes kõigile või osadele salaühingu enda liikmetele. Salaühingud on eksisteerinud hiljemalt sumeritel, vanaaja Egiptuses, Indias, Pärsias, Kreekas ja Roomas ning neid tegutseb ka tänapäeval. Salaühinguid on olnud usulise või esoteerilise taustaga, kuid ka revolutsioonilise või kriminaalse iseloomuga. Salaühingu liikmeks vastu võtmine võib toimuda teatud erilise initsiatsiooniriitusena, kus uustulnuk pühendatakse ühingu saladustesse ning kohustatakse vaikima sellest, mida ta saladuskatte all näeb ja kuuleb. 

Paljude salaühingutega on seotud vandenõuteooriad.

Tuntud salaühinguid
-------------------

* Roosiristlased
* Vabamüürlased
* Illuminaadid
* Maffia
* Ku Klux Klan
* Valge Lootos

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **salaühing** |

* Vandenõud maailma valitsemiseks
* Vandenõuteooria

Välislingid
-----------

* Salaühingud (inglise)
**Liibanon** ei ole kunagi osalenud **Eurovisiooni lauluvõistlusel**. Liibanoni rahvusringhääling Télé Liban pidi minema 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele Aline Lahoudi esitatava lauluga "Quand tout s'enfuit", kuid jäi võitlusest eemale Liibanoni seaduste tõttu, mis keelavad Iisraeli sisu ülekandmist televisioonis.

Eelvalik
--------

2004. aasta oktoobris teatas Télé Liban, et Liibanon teeb oma debüüdi 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis. Novembris avalikustati, et Liibanoni sõidab esindama Aline Lahoud ning 2005. aasta veebruaris kinnitati, et tema esituses kõlab prantsuskeelne laul "Quand tot s'enfuit", mille heliloojad on Jad Rahbani ja Romeo Lahoud.

Eemalejäämine
-------------

2004. aasta detsembris teatas Télé Liban, et majanduslikud raskused sunnivad riiki eemale jääma. Viis päeva hiljem teatas EBU, et jõudis Liibanoni rahvusliku ringhäälinguga kokkuleppele ja Liibanon lisati osalejate ametlikku nimekirja. 

Märtsi alguses ei lisanud Liibanoni rahvuslik Eurovisiooni veebisait osalevate riikide nimekirja Iisraeli. EBU palus Télé Libanil parandada see puudus 24 tunni jooksul või ootab riiki ees diskvalifitseerimine võistluselt. Leheküljelt kustutati seejärel kogu osalejate sektsioon ja asendati lingiga Eurovisiooni ametlikule leheküljele. 

Hiljem samal kuul küsis EBU Télé Libanilt kinnitust, kas nad näitavad kogu võistlust, sealhulgas Iisraeli laulu, ilma katkestusteta. Télé Liban ei saanud garanteerida selle nõudmise täitmist, sest Liibanonis on keelatud näidata Iisraeli-sisulisi ülekandeid. 18. märtsil 2005 teatas Liibanon oma eemalejäämisest Eurovisiooni lauluvõistlusest. Kuna Télé Liban loobus peaaegu kolm kuud pärast tähtaega, kaotas ringhääling trahviks oma osalustasu ja sai kolmeaastase osalemiskeelu.

| * v
* r
Riigid Eurovisiooni lauluvõistlusel |
| --- |
| Aktiivsed | 
Albaania • Armeenia • Aserbaidžaan • Austraalia • Austria • Belgia • Bulgaaria • Eesti • Gruusia • Hispaania • Holland • Horvaatia • Iirimaa • Iisrael • Island • Itaalia • Kreeka • Küpros • Leedu • Luksemburg • Läti • Malta • Moldova • Montenegro • Norra • Poola • Portugal • Prantsusmaa • Põhja-Makedoonia • Rootsi • Rumeenia • Saksamaa • San Marino • Serbia • Sloveenia • Soome • Suurbritannia • Šveits • Taani • Tšehhi • Ukraina |
| Passiivsed | 
Andorra • Bosnia ja Hertsegoviina • Maroko • Monaco • Slovakkia • Türgi • Ungari |
| Mitteosalenud | 
Katar • Kosovo • Liechtenstein • Liibanon • Nõukogude Liit • Tuneesia |
| Endised | 
Jugoslaavia • Serbia ja Montenegro • Valgevene • Venemaa |
**Hinnadiskriminatsioon** (inglise keeles *price discrimination*) on hinnapoliitika, kus samasuguse hüvise eest küsitakse erinevatelt ühiskonna gruppidelt erinevat hinda.

See on mikroökonoomikas kasutusel olev mõiste. Pakkuja küsib kõrgeimat hinda, mida ostja on nõus müüdava kauba eest maksma. Pakkuja võib hinda diskrimineerida ka selleks, et meelitada teatud ühiskonnagruppe oma toodet või teenust tarbima.

Tüübid
------

Hinnadiskriminatsiooni on kolme tüüpi. 

### Esimene aste

See on tuntud ka kui ideaalne hinnadiskriminatsioon. Ettevõte küsib iga järgneva tarbitava kaubaühiku eest kõrgemat hinda ehk mida rohkem kaupa inimene tarbib seda rohkem ta maksab. Ettevõte saab endale kogu tarbija hinnavaru. Selline hinnadiskriminatsioon eeldab, et monopolist teab milline on kõrgeim hind, mida tarbijad on nõus kauba eest maksma. Selline diskriminatsioon ei ole laialdaselt kasutusel.

### Teine aste

Selle diskriminatsiooni puhul küsitakse tarbijatelt erinevat hinda erineva hulga kauba eest. Seega kui ostetakse suurem hulk kaupa, makstakse selle eest vähem.

### Kolmas aste

Selle diskriminatsiooni puhul küsitakse toodete eest erinevat hinda erinevatelt tarbijate gruppidelt. Näiteks saab kinokülastajatelt küsida erinevat hinda vastavalt sellele kas nad on täiskasvanud või lapsed. Kolmas aste on kõige tihedamini kasutatav hinnadiskriminatsioon.

Vajalikud tingimused hinnadiskriminatsiooniks
---------------------------------------------

Selleks, et hinnadiskriminatsioon toimiks, peab olema täidetud teatud tingimused.

* Ettevõttel peab olema monopolistlikku turujõudu.
* Ettevõte peab teadma erinevate turuosade hinnaelastsust.
* Turud peavad olema eraldatud. (Näiteks täiskasvanu ei saa endale soetada lapsepiletit)
* Tarbijal ei ole võimalik odavamalt soetatud kaupa mingil teisel turul kallimalt edasi müüa.

Viited
------

1. ↑  Price Discrimination investopedia.com
2. 1 2  3 Types of Price Discrimination
3. 1 2 3  Price discrimination economicsonline.co.uk
**"Hino Nacional do Brasil"** on Brasiilia riigihümn.   

Muusika Francisco Manoel da Silva, 1832.a.   

Sõnad Joaquim Osório Duque Estrada.   
 
Kohandatud 1922.a.
  

Hino Nacional Brasileiro

I

Ouviram do Ipiranga às margens plácidas  

De um povo heróico o brado retumbante,  

E o sol da liberdade, em raios fúlgidos,  

Brilhou no céu da Pátria nesse instante.

Se o penhor dessa igualdade  

Conseguimos conquistar com braço forte,  

Em teu seio ó liberdade,  

Desafia o nosso peito a própria morte!

Ó Pátria amada  

Idolatrada  

Salve! Salve!

Brasil de um sonho intenso, um raio vívido,  

De amor e de esperança à terra desce  

Se em teu formoso céu risonho e límpido  

A imagem do Cruzeiro resplandece

Gigante pela própria natureza  

És belo, és forte, impávido colosso,  

E o teu futuro espelha essa grandeza,  

Terra adorada!  

Entre outras mil  

És tu, Brasil,  

Ó Pátria amada

Dos filhos deste solo és mãe gentil,  

Pátria amada  

Brasil!

II

Deitado eternamente em berço esplêndido,  

ao som do mar e à luz do céu profundo,  

Fulguras, ó Brasil, florão da América,  

Iluminado ao sol do Novo Mundo!

Do que a terra mais garrida

Teus risonhos lindos campos tem mais flores,  

"Nossos bosques tem mais vida"  

"Nossa vida" no teu seio "mais amores"

Ó Pátria amada  

Idolatrada  

Salve! Salve!

Brasil, de amor eterno seja símbolo  

O lábaro que ostentas estrelado,  

E diga o verde-louro dessa flâmula  

- paz no futuro e glória no passado -

Mas se ergues da justiça a clava forte,

Verás que um filho teu não foge à luta,  

Nem teme, quem te adora, a própria morte,

Terra adorada!  

Entre outras mil  

És tu, Brasil,  

Ó Pátria amada

Dos filhos deste solo és mãe gentil

Pátria amada  

Brasil!
**Hino järv** (ka **Pugalo järv**, **Suur-Pugalo järv**, **Valgejärv** või **Henno järv**) on järv Võrumaal Rõuge vallas, Missost 1,5 km lõunas Hino külas.

Järve pindala on 198,8 ha, olles Haanja kõrgustiku suurim ja saarterikkaim järv. Tema suurim sügavus on 10,4 m, keskmine 3,1 m. Asub 180 m kõrgusel merepinnast. Hino järve saared on Mar'asaar, Valgõsaar, Pikksaar, Pidu/ Reedosaar, Kõossaar ja Tsõõriksaar.

Järv kuulub Hino maastikukaitseala piiridesse. Praeguse Hino maastikukaitseala kaitse-eeskirja järgi jaguneb kaitseala kaheks sihtkaitsevööndiks ning üheks piiranguvööndiks. Hino sihtkaitsevööndisse kuuluvad Hino järve saared. Neil hoitakse kaitsealuste linnuliikide elupaiku. Et linnud saaksid rahus pesitseda, on seal kehtestatud inimeste liikumiskeeld 1. maist kuni 15. juulini.

Järv on pindalalt olnud suurem, sisaldades ka Hino Mustjärve. 19. sajandi keskel kaevati järve idakalda juurest kraav Pedetsi jõkke, mistõttu veetase langes.

Järve läbivool on nõrk ja põhi mudane.

Järve kallastel elab palju linde.

* Vaade järvele kagukaldaltVaade järvele kagukaldalt
**Richard Õunap** (26. veebruar 1892 Tartu – 4. juuli 1957 Simuna) oli eesti arst.

Õppis Tartu Ülikoolis 1913–1917 ja 1920–1922 arstiteadust (lõpetas 1922) ja 1923–1927 õigusteadust (lõpetas 1927), korporatsiooni Sakala vilistlane.

1922–1923 oli Õunap Tallinna Linna Keskhaigla arst, 1923–1928 Hargla jaoskonnaarst, alates 1928 Tartu linna kutsevaliku büroo juhataja, 1936–1944 Tartu Ülikooli kriminalistika õppejõud. Tema teadustöö põhisuund oli jälgede uurimine kuriteopaigal. 1942-1944 Rahvakasvatuse Büroo Tartu osakonna juhataja.

1944 põgenes Richard Õunap Saksamaale. Ta sattus Saksamaal Nõukogude Liidu okupatsioonitsooni, tagasi Eestis. Arreteeriti NKVD poolt 1945 Tartus, viibis vangistuses, vabanes 1956.

Viited
------

1. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

Kirjandus
---------

* "Album Academicum Universitatis Tartuensis", II köide, Tartu 1994, lk 119

Välislingid
-----------

* Jälgede uurija Õunapi väärikas kingitus. Tartu Linnaleht, 9. detsember 2008, lk 10
| Rick Porcello |
| --- |
| 
Rick Porcello Boston Red Soxi vormis (2015) |
| Andmed |
| Koduklubi | Boston Red Sox |
| Särginumber | 22 |
| Positsioon | *starting pitcher* |
| Debüüt MLB-s | 9. aprillil 2009 Detroit Tigersiga |
| MLB statistika2018. aasta hooaja seisuga |
| Võidud-kaotused | 135–106 |
| *Earned run average* | 4,26 |
| *Strikeout* '​id | 1362 |

**Frederick Alfred Porcello III** (sündinud 27. detsembril 1988 Morristownis, New Jerseys) on Ameerika Ühendriikide pesapallur, söötja. Ta mängib MLB klubis Boston Red Sox. Ta on paremakäeline.

2007. aasta MLB *draft* '​is valis Detroit Tigers ta 27. valikuna. MLB-s tegi ta Detroit Tigersi meeskonnas debüüdi aprillis 2009. Ta oli sel hooajal liiga kõige noorem mängija.

Alates 2015. aastast mängib ta Boston Red Soxis. 2016. aastal oli ta American League'is esimene võitude arvu poolest. Samal hooajal pälvis ta American League'i parimale söötjale antava Cy Youngi auhinna ja lisaks American League'i tagasituleku auhinna.

2018. aastal tuli ta Red Soxiga World Seriesi võitjaks.

Välislingid
-----------

 Rick Porcello – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rick Porcello baseball-reference.com lehel
* Rick Porcello MLB kodulehel
Elvi Pirk aastal 2001
**Elvi Pirk** (sünninimi **Elvi Ormus-Akman**; 28. september 1921 Nõmme – 22. juuli 2005 Tallinn) oli eesti vabadusvõitleja ja gaidiliikumise tegelane.

Elvi Pirk õppis Hiiu algkoolis ja Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasiumis. Aastatel 1940–1941 töötas ta Nõmmel linna arveametnikuna, 1942 lasteaiakasvatajana Nõmmel ja Juurus.

Ta õppis aastatel 1943–1944 majandusteadust Tartu Ülikoolis ja seejärel lühikest aega Berliini ülikoolis.

23. septembril 1944. aastal osales ta koos taganevate Pitka-meestega Keila lahingus ning evakueeris seejärel rongi haavatutega Haapsallu. Sõja lõpus põgenes Elvi Pirk Saksamaa ja Taani kaudu Rootsi. Aastal 1946 tuli ta luurajana mootorpaadiga üle Läänemere Hiiumaale Haukka-grupile sideseansside koode tooma ning võeti tagasiteel Rootsi kinni. Seejärel viibis ta kuni 1955. aastani Vorkuta vangilaagris, kus töötas sapöörina.

Pärast Eesti iseseisvuse taastamist oli Elvi Pirk üks gaidiliikumise taaselustajaid. Ta oli Endiste Poliitvangide Seltsi Nõmme osakonna asutajaid ja juhte ning Nõmme Heakorra Seltsi aktiivne liige. E. Pirk oli Pääsküla küüditatute mälestusmärgi rajamise initsiaator (1991) ning tema ettepanekul hakati 2. veebruaril korraldama Tartu rahu mälestusteenistust EELK Nõmme Rahukirikus.

Tunnustus
---------

* 1997 – Kotkaristi IV klassi teenetemärk
* Kaitseministeeriumi III klassi teeneterist
* Keila lahingu mälestusrist.
* Vabadusvõitleja mälestusmedal
* 1996 – Nõmme medal
* 2000 – Suure Nikolai autasu
* 2003 – Nõmme aastate tegija

Isiklikku
---------

Varmo Pirk oli Elvi Pirgi abikaasa.

Viited
------

1. 1 2  [Nõmme Sõnumid, lk 4]
2. ↑  Teenetemärkide kavalerid

Välislingid
-----------

* Endiste Poliitvangide Nõmme Grupp mälestas Elvi Pirki
* "Kevade" ilmus täna 90 aastat tagasi. Õhtuleht, 5. november 2002
**Nadežda** oli Interliikumise raadiojaam. Raadiojaam oli eetris esimest korda 29. augustil 1990 ja viimast korda 1991. aasta 21. augusti varahommikul.

Jaama esimene saatja asus Toompea külje all NSV Liidu mereväe Tallinna mereväebaasi staabi territooriumil ja saateid oli kuulda saatjast umbes kahe kilomeetri raadiuses. Hiljem sai saatja asupaigaks Keila tankipolgu territoorium ja siis levisid saated läänes peaaegu Haapsaluni, lõunas Järvakandini ja idas Aegviiduni.

Raadiojaamale oli eraldatud barakk Tondil paiknenud sõjaväeosas. Saated lindistas Nadežda peatoimetaja Viktor Kiemets oma korteris. Tondil tehti lõplik montaaž ja valmis saated viidi Keilasse eetrisse laskmiseks. Raadiojaama filiaali saatja paigaldati ka Kohtla-Järvel asunud Nõukogude Armee sõjaväeosa nr 75222 territooriumile, kuid seda saatjat ei jõutud enne raadiojaama tegevuse lõppu kasutusele võtta.

Viimast korda oli raadiojaam Nadežda eetris 21. augusti varahommikul. 22. augustil otsustas Eesti Vabariigi Valitsus raadiojaama likvideerida. Valitsuse esimees Edgar Savisaar andis siseministeeriumile käsu "viie päeva jooksul sulgeda raadiojaam Nadežda, mille tegevus on vastuolus Eesti Vabariigi seadustega ja on pikema aja jooksul kandnud õõnestuslikku iseloomu".

Prokuratuur algatas kriminaalasja "registreerimata piraatraadiojaama Nadežda" vastu 26. augustil, süüdistades Kiemetsa ja raadiojaama peadirektorit Juri Rudjakki putšiste toetavate saadete edastamises. Juba samal päeval kell 15.30 võeti raadiosaatja Keilas üle. Eeluurimine tuvastas, et Rudjak ja Kiemets toetasid Nadežda eetris aktiivselt Moskva riigipöörajaid, mida süüdistatavad ka ei eitanud. Kuid uurimine jäi venima ja kriminaalasi lõpetati enne kohtusse jõudmist. Toonase prokuratuuri uurimisosakonna ülema Alar Kirsi sõnul jooksis kriminaalasi ummikusse seetõttu, et endiselt kehtinud ENSV kriminaalkoodeksi järgi mõisteti riigivastase tegevuse all Nõukogude Liidu vastast tegevust. Kiemets ja Rudjak olid aga võidelnud Nõukogude Liidu säilimise eest.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Erelt, Pekka (17. august 2006). "Raadiohääl Keila tankipolgust". *Eesti Ekspress*. Vaadatud 31. juulil 2022.
Inimese hingamiselundkond
**Hingamiselundkond** on spetsiifilistest elunditest ja struktuuridest koosnev elundkond, mida loomorganismid (sh inimesed) kasutavad gaasivahetuseks.

Hingamiselundkonna anatoomia ja füsioloogia on väga erinevad sõltuvalt organismi suurusest ja keskkonnast.

Gaasivahetus toimub kopsudes miljonites väikestes õhutaskutes ehk sopistes, mida nimetatakse imetajatel ja roomajatel kopsualveoolideks. Nendel mikroskoopilistel õhukottidel on väga hea verevarustus, mille tõttu õhk on tihedas kontaktis verega. Õhupakid suhtlevad väliskeskkonnaga hingamisteede kaudu. Nendest on suurim hingetoru, mis asub rindkere keskel kahe peamise bronhi vahel. Viimased sisenevad kopsudesse, kus nad hargnevad järk-järgult kitsamateks sekundaarseteks ja tertsiaarseteks bronhideks, mis jagunevad omakorda arvukateks väiksemateks kopsutorudeks ehk bronhioolideks.

Veeloomadel on hingamiselunditeks enamasti lõpused, mis on veeselgroogsetel loomadel (nt kaladel) liigendunud rohketeks verekapillaariderikasteks liistakuteks (eripind on nii suurem). Liistakute abil toimub gaasivahetus lõpuseid läbiva vere ja vee vahel. Paljudel mikroskoopilistel veeorganismidel (samuti mõnedel suurematel inaktiivsetel veeloomadel) lõpused puuduvad ning hingamine toimub kogu kehapinnaga.

Muudel loomadel, näiteks putukatel, on hingamiselundkonnad väga lihtsate anatoomiliste omadustega. Kahepaiksetel on ka nahal gaasivahetuses väga oluline osa.

Viited
------

1. ↑  Hsia, CC; Hyde, DM; Weibel, ER (2016). "Lung Structure and the Intrinsic Challenges of Gas Exchange". Comprehensive Physiology. 6 (2): 827–95. doi:10.1002/cphy.c150028. PMC 5026132 Freely accessible. PMID 27065169
2. ↑  Priit Päkk (2016). "Kasvatatavate kalade haigused" (pdf)
3. ↑  West, John B. Respiratory physiology-- the essentials. Baltimore: Williams & Wilkins, lk 1–10. ISBN 0-683-08937-4.
**"Hinge passioonid"** (pr *Les passions de l'âme*) on René Descartesi kolmeks osaks jaotatud teaduslik käsitus inimemotsioonidest, nende põhjustest, mehaanikast, toimest ja tulemitest. Teos sisaldab ühtlasi osutusi Descartesi moraalifilosoofiale.

Anti esmakordselt välja Amsterdamis 1649. Mõned uurijad oletavad, et Descartesil ei õnnestunudki trükisega tutvuda, sest talvel puudus laevaühendus Hollandi ja Rootsi vahel.

Kuigi passioonide temaatika kasvas välja kirjavahetusest Böömimaa Elizabethiga, "Talvekuningas" Friedrich I ja Elizabeth Stuarti vanima tütrega, on kirjavahetuse ja selle traktaadi puhul tegemist kahe eripalgelise tekstikorpusega. Traktaadis püüab Descartes anda seletuse keha ja vaimu vaheosa, passioonide, mis teatavad kehale mõtetest ja vaimule kehast, loomusest. Elizabeth juhtis kahe substantsi (*res cogitans* ja *res extensa*) vastastikule üleminekule inimkehas teravalt tähelepanu.

Välislingid
-----------

* "Les Passions de l’âme" prantsuse Vikitekstides
* René Descartes, The Passions of the Soul, tõlkija Stephen H. Voss, 1989, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 10.04.2014) (*inglise keeles*)