recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**T-rakkude kurnatus** ehk **T-rakkude jõuetus** (*T-cell exhaustion*) on toimivate T-rakkudega selgroogsetel loomadel esineda võiv kehasisene seisund, mida iseloomustab T-rakkude talitluse järkjärguline ja pidev kadumine, nende võimetus vastata signaalidele ja ka nende rakkude füüsiline hävimine.

T-rakkude kurnatust on täheldatud kroonilise lümfotsüütkoriomeningiidi korral ja seisund tekib antikehade resistentsuse seisundi (*antigen-persistence*) tõttu, mida aga esineb mitmete krooniliste nakkustekitatajate leviku korral inimkehas, nagu B-hepatiidi viirus, C-hepatiidi viirus, HI-viiruse ja ka kasvajate 'väljakasvul' (teiste elundite hõivel).

T-rakkude kurnatus oleneb paljudest teguritest, nende hulgas antigeense aktivatsiooni kestvus ja ulatus, CD4 T-rakkude abi, stimuleerivate ja supresseerivate tsütokiinide olemasolu ja ka aktiveerivate ja inhibeerivate retseptorite olemasolu.

Võimetus vastata ja toimida ei piirdu ainult CD8 T-rakkude vastustega ka CD4 T-rakkudel esineb mitmete infektsioonide korral talitlushäireid. Kurnatud rakkude vastuseid on dokumenteeritud nakatumiste korral järgmiste allikatega: *polyomaviruses*, lümfotsüütkoriomeningiit, adenoviirused, *Friend leukaemia virus*, hiire hepatiidi viirus, HI-viirus, B- ja C-hepatiidi viirus.

Talitlushäirega seostatakse nende rakkude võimetust eritada IL-2, TNFα ja IFNγ.

T-rakkude hääbumisel on oma roll IL-10 tootmisel.

Malaariauuringutes on uuritud PD-1 mehhanismi osalust (valk, mis reguleerib T-rakkude aktivatsiooni (immunoloogiline sünaps) ja võimalik, et toodud valk osaleb T-rakkude "vaigistamisel" – uuringud näitasid CD4+ T-rakkude (tüümusest küpsenud Th rakud) jõuetust ja suremist ning CD8+ T-rakkude arvukuse vähenemist ja raku programmeeritud surma esilekutsumist.

Viited
------

1. ↑  John S Yi, Maureen A Cox, ja Allan J Zajac, T-cell exhaustion: characteristics, causes and conversion, Immunology. aprill 2010 ; 129(4): 474–481. doi: 10.1111/j.1365-2567.2010.03255.x, PMCID: PMC2842494, veebiversioon (vaadatud 28.04.2015)(*inglise keeles*)
2. ↑  Michelle N. Wykes, Joshua M. Horne-Debets, Chiuan-Yee Leow ja Deshapriya S. Karunarathne, Malaria drives T cells to exhaustion, Front. Microbiol. 27. mai 2014, doi: 10.3389/fmicb.2014.00249, veebiversioon (vaadatud 27.04.2015)(*inglise keeles*)

Kirjandus
---------

* Moskophidis D, Lechner F, Pircher H, Zinkernagel RM. Virus persistence in acutely infected immunocompetent mice by exhaustion of antiviral cytotoxic effector T cells. Nature. 22. aprill 1993 22;362(6422):758-61.
* E. John Wherry, Sang-Jun Ha, Susan M. Kaech jt, Molecular Signature of CD8+ T Cell Exhaustion during Chronic Viral Infection, Immunity, 27. väljaanne, nr 4, 26. oktoober 2007, lk 670–684
* B Ye, X Liu, X Li, H Kong, L Tian, ja Y Chen, T-cell exhaustion in chronic hepatitis B infection: current knowledge and clinical significance, Cell Death Dis. 19. märts 2015 ; 6(3): e1694, doi: 10.1038/cddis.2015.42, PMCID: PMC4385920
**Kiviak** või **kiviaq** on Gröönimaa inuittide traditsiooniline talvine toit, mida tavaliselt valmistatakse väikealkidest, mida on hapendatud hülge nahas.

Valmistamine
------------

Kuni pool tuhat lindu pakitakse hülgenahka ilma nokki, jalgu ja sulgi eemaldamata. Seejärel surutakse õhk niipalju kui võimalik välja, õmmeldakse nahk kinni ning tihendatakse veel omakorda kärbseid peletava hülgerasvaga. Kõik see peidetakse kivihunnikusse ning kõige peale asetatakse suur raske kivi, mis surub jätkuvalt õhku välja. 

Kiviaki valmistamist on televaatajatele näidatud BBC sarjas "Human Planet" 2011. aastal.

Tarvitamine
-----------

Mõne kuuga fermenteerunud linnud valmistatakse ja süüakse arktilise talve jooksul, eriti sünnipäevadel ja pulmades ning jõulude tähistamiseks. Kiviaki maitse meenutavat Gorgonzola juustu maitset.

Vastunäidustus
--------------

Kiviaki söömine võib juhuti põhjustada botulismi ja olla seega üsna tihti tervist kahjustav või isegi eluohtlik. 

Siorapalukis suri 2013. aasta augustis mitu inimest kiviaki söömise tagajärjel. Too kiviak oli valmistatud alkide asemel hahkadest, kes ei fermenteeru nii hästi.

Vaata ka
--------

* Surströmming
* Igunaq
* Hákarl

Viited
------

1. ↑  "TV review: Human Planet". The Guardian. 27. jaanuar 2011. Vaadatud 30. juunil 2018.
2. ↑  "Greenland terducken from hell: the real bird-seal meal". The Fourth Continent. 7. august 2013. Vaadatud 30. juunil 2018.
**September 2020**, kroonika

2020. aasta september algas teisipäeval ja lõppes 30 ööpäeva pärast kolmapäeval.

**Kuupäevad:**  
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21
22
23
24
25
26
27
28
29
30

3. september
------------

* Jamaicas toimunud parlamendivalimised võitis konservatiivne Jamaica Tööpartei (JLP).

4. september
------------

* Tartus algas Rally Estonia 2020, 2020. aasta autoralli maailmameistrivõistluste etapp.

6. september
------------

* Rally Estonia 2020 võitsid Ott Tänak ja Martin Järveoja.

25. september
-------------

* Ishmael Toroama vannutati Bougainville'i presidendiks.

27. september
-------------

Puhkes 2020. aasta Mägi-Karabahhi konflikt.

Viited
------

1. ↑

Sündmused kuude lõikes

**2018**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2019**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2020**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2021**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2022**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember
Septfontainesi loss
Septfontainesi lossi lõunakülg
**Septfontainesi loss** (letseburgi keeles: *Buerg vu Simmer*, prantsuse keeles: c*hâteau de Septfontaines*) on Kesk-Luksemburgis Seitsme lossi orus asuv loss. Septfontainesi küla kohal asuv keskaegne loss on praegu eraomandis ja seda külastada ei saa.

Ajalugu
-------

Ei ole teada, millal esimene kindlus Septfontainesi (Simmernisse) rajati. 1192. aastast on teada, et Septfontainesi isand oli keegi Tider. Aastal 1233 andis Johann von Simmern (Jean de Septfontaines) Simmerni küla ja lossi Luksemburgi krahvinna Ermesinde kaitse alla. 14. sajandi alguses oli lossi isand keiser Heinrich VII sõber Thomas de Septfontaines.[*viide?*]

Renessansiaegse nelinurkse torni lossi põhjasissekäigu juurde ehitas 1600. aastal Christoph von Criechingen.[*viide?*]

1779. aastal hävis üha halvemas seisus olev loss tulekahjus.[*viide?*]

1919. aastal loss osaliselt lammutati, kuid 1920. aastal otsustasid omanikud hakata lossi restaureerima. Tollal ei pööratud aga ajaloolisele arhitektuurile erilist tähelepanu ega hoolitud sellest.[*viide?*]

2. detsembril 1937 kanti Septfontainesi lossi varemed Luksemburgi ehistis- ja kultuurimälestiste registrisse.

Nimi
----

Siewebuereni purskkaev
Nimi *Septfontaines* on prantsuse neologism (kohalik elanikkond on peaaegu täielikult letseburgikeelne), mis on tuletatud 19. sajandil ja varem ladina- ja saksakeelsetes dokumentides kasutusel olnud linna vanast nimest *Siebenborn* (otsetõlkes *seitse kevadet*). Linnas asuva purskkaevu järgi on kasutusel olnud ka *Siewebueren*. Nime *Siebenborn* on sageli lühendatud kui *7born*.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑  "Château de Septfontaines" (pr k; vaadatud 29. septembril 2019)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2019. Vaadatud 29. septembril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  Luksemburgi ehitis- ja kultuurimälestiste nimekiri. Seisuga 20. september 2019.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Septfontainesi loss** |
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Copa América |
| **Pronks** | 2019 |  |

**Guido Hernán Pizarro Demestri** (sündinud 26. veebruaril 1990 Buenos Aireses) on Argentina jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Mehhiko kõrgliiga klubis Tigres UANL.

Ta alustas klubikarjääri Lanúses, mille põhimeeskonnas debüteeris ta Argentina kõrgliigas 2010. aastal.

2013. aasta juulis siirdus ta Tigres UANL-iga. Ta tuli klubiga kahel korral Mehhiko meistriks ja Pizarro valiti kahel korral Mehhiko kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

Hooajal 2017–2018 mängis ta Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla, naastes seejärel UANL-i. 2019. aastal tuli ta Tigres UANL-iga kolmandat korda oma karjääri jooksul Mehhiko meistriks. 2020. aastal võitis ta klubiga CONCACAF-i Meistrite Liiga.

Argentina jalgpallikoondises debüteeris Pizarro 28. märtsil 2017 mängus Boliivia vastu. Ta kuulus Argentina koondisse 2019. aasta Copa Américal.

Saavutused
----------

UANL
* Liga MX: Apertura 2015, Apertura 2016, Clausura 2019
* Copa MX: Clausura 2014
* Campeón de Campeones: 2016, 2018
* CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2020
* Campeones Cup: 2018
**Kivi-Vigala Põhikool** on üldhariduskool Märjamaa vallas Kivi-Vigala külas.

Koolis omandab seisuga 01.09.2009 haridust 72 õpilast.

Ajalugu
-------

Kivi-Vigala kooli sünniajaks peetakse 1687. aastat, millest pärinevad esimesed teated kihelkonnakooli kohta Kivi-Vigalas. Koolis õppis sel ajal 15 õpilast. See kool lõpetas tegevuse 1692. aastal. 1727.–1854. aastani tegutses Vigala kihelkonnakool vaheaegadega Kivi-Vigalas, Naraveres ja Jädiveres.

Aastal 1854 asutati Sääla külla endisesse Raba kõrtsihoonesse kool. Raba koolina tuntuks saanud õppeasutus kujunes Kivi-Vigala piirkonna tähtsaimaks kooliks. 1863. aastal liideti kooliga Jädivere külas asunud Lepiku kool. 1882. aastal tehti hoones kapitaalremont, mille tulemusena saadud välimus on koolihoonel tänaseni. Raba algkooli juures töötas 20. sajandi algul ka suvekool, mis aitas õpilastel linnakoolidesse edasi minna.

Raba algkool suleti 1972. aastal, kui naabruses valmis kaasaegne Kivi-Vigala koolihoone. Uude Kivi-Vigala põhikooli (siis Vigala 8-klassilisse kooli) viidi üle Raba algkooli, Peru 8-klassilise kooli ning Päärdu algkooli õppevahendid, õpilased ja õpetajad. Esimene direktor oli Jaan Annusver ja õppealajuhataja Elvi Reiner.

2002. aastal tehti Kivi-Vigala koolihoonele kapitaalremont.

Koostöö teiste koolidega
------------------------

2000. aasta sügisel hakkas kool täiskasvanutele korraldama arvutikursusi. 2002. aasta novembrist 2003. aasta augustini toimunud Vaata Maailma Sihtasutuse algkursustel koolitati 102 inimest.

2005. aastast on kool osalenud ka Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli eelkutseõppes (IX e klass, 02.02.2007. seisuga 19 õpilast).

Kivi-Vigala kooli sõpruskool on Muhu Põhikool.

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Smilgiai kihistik** (inglise *Smilgiai Member*) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Petras Lapinskas aastal 1976. Kihistik on nime saanud Biržai rajoonis asuva Smilgiai küla järgi.

Kihistiku stratotüüp on Paroveja 9 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 775,6...790,6 meetril. Kihistiku neostratotüüp on Likenai 396 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 797,4...810,4 meetril. Leedus eristatakse kihistikku maa loodeosas, kus selle suurim paksus on 12 meetrit.

Smilgai kihistiku all lamab Gulbinai kihistik. Selle kivimiks on pruunikashall sõlmjas lubjakivi, mis sisaldab suures koguses tumehalli püriiti. Vahel arvatakse see ka Paroveja kihistusse kuuluvaks.

Viited
------

1. ↑  Smilgiai kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 10.08.2019)
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Linda Hints, Asta Oraspõld, Jaak Nõlvak. *The Pirgu Regional Stage (Upper Ordovician) in the East baltic: lithostratigraphy, biozonation and correlation,* Proceedings of the Estonian Academy of Sciences, Geology, 2005

Välislingid
-----------

* Smilgiai kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Kloogaranna reisirong (paremal) Klooga jaamast väljumise ootel
**Tallinna–Kloogaranna rongiliin** on Elroni opereeritav rongiliin lõpp-peatustega vastavalt Tallinnas Balti jaamas ja Lääne-Harju vallas Kloogarannas. Liini pikkus on 39 km, sellel opereerivad AS Elroni elektrirongid Stadler FLIRT. Reisijatevedu liinil avati juunis 1960.

Liinile jääb 18 peatust: Tallinn (Balti jaam), Lilleküla, Tondi, Järve, Rahumäe, Nõmme, Hiiu, Kivimäe, Pääsküla, Laagri, Urda, Padula\*, Saue, Valingu, Keila, Niitvälja, Klooga ja Kloogaranna raudteepeatus. 

Reisijateveo tsoone on neli: 1. 2. 3. ja 4. tsoon. 1. tsoon jääb Balti jaama ja Laagri raudteepeatuse vahele. Kuni Valinguni on 2. tsoon. Kuni Niitväljani on 3. tsoon. Viimased kaks peatust (Klooga ja Kloogaranna) jäävad juba 4. tsooni. Urda ja Padula raudteepeatuses toimub rongi sisenemine ja väljumine vaid läbi multifunktsionaalse ala.

  

\*Tallinn - Kloogaranna rongid ei peatu, aga Tallinn - Riisipere/Turba rongid peatub Padulas.

Vaata ka
--------

* Tallinna–Keila raudtee
* Keila–Paldiski raudtee
* Klooga – Klooga-Ranna raudteelõik

Viited
------

1. ↑  Tammearu Elektriraudtee Eestimaal alates 1924. Tänapäev, 2009. Lk. 72
2. ↑  Ajalugu. Elektriraudtee

Välislingid
-----------

* AK filmikroonika: UUS RAUDTEELIIN TALLINN - KLOOGARAND; 1960
* Elektriraudtee koduleht

| * v
* r
Eesti rongiliinid |
| --- |
| Läänesuund | 
Tallinn–Pääsküla | Tallinn–Keila | Tallinn–Keila kiirliin | Tallinn–Turba | Tallinn–Paldiski | Tallinna–Kloogaranna  | Tallinn–Riisipere |  |
| Idasuund | 
Tallinn–Aegviidu | Tallinn–Narva | Tallinn–Narva kiirliin | Tallinn–Tartu | Tallinn–Tartu kiirliin | Tallinn–Rakvere | Tartu–Valga | Tartu–Koidula (*suvekuudel Tartu–Piusa*) |
| Edelasuund | 
Tallinn–Viljandi | Tallinn–Türi | Tallinn–Rapla |
| Endised liinid | 
Tallinn–Aegviidu kiirliin |Tallinn–Pärnu | Tallinn–Lelle |
Tallinna rong Riisipere jaamas (2008)
**Tallinna–Riisipere rongiliin** on Elroni opereeritav rongiliin lõpp-peatustega vastavalt Tallinnas Balti jaamas ja Riisiperes.

Liini lõik Vasalemmast Riisiperre oli enne 2019. aastat viimane elektrifitseeritud raudteelõik Eestis, millel alustasid elektrirongid reisjate teenindust 1981. aastal 

2019. aasta 8. detsembril avati Riisipere ja Turba vahel 6,3 kilomeetri pikkune raudtee lõik kus rongid sõidavad kiirusega 140 km/h ja olles sellega kõige kiireim raudtee lõik Eesti Raudteel. 

Alates 1. jaanuarist 2014 liigub mõlemas suunas tööpäeviti 12 ja puhkepäeviti 11 elektrirongi koosseisu.

Liin läbib 20 peatust: Tallinn (Balti jaam), Lilleküla, Tondi, Järve, Rahumäe, Nõmme, Hiiu, Kivimäe, Pääsküla, Laagri, Urda, Saue, Valingu, Keila, Kulna, Vasalemma, Kibuna, Laitse, Jaanika ja Riisipere.

Seisuga 1. jaanuar 2014 maksab liini otspunktide vahel täispilet Elroni sõidukaardil 2,25 ja sooduspilet 1,62 eurot. Paberkandjal täispilet maksab 2,50 ja sooduspilet 1,80 eurot. Sõiduaeg on 58–61 minutit.

Fakte ajaloost
--------------

2008–2013 peatusid Riisipere liini elektrirongid ka Padula raudteepeatuses.

Seisuga 11. veebruar 2009 maksis liini otspunktide vahel täispilet 25, sooduspilet 15 krooni. Sõiduaeg oli 1 tund 18 minutit kuni 1 tund 21 minutit.

Kuni 2013. aasta lõpuni liikus Riisiperest Tallinna suunas tööpäeviti 9 ja puhkepäeviti 8 koosseisu, Tallinnast Riisiperre iga päev 8 koosseisu.

Peale Turba laiendust sõidab Riisiperre tööpäeviti kaks ja nädalavahetustel üks rong.

Keila-Haapsalu raudteelõigul sõitsid viimati Turbasse rongid 1995. aastal.

Peale Keila-Haapsalu raudteelõigu sulgemist võeti 2004. aastal raudtee rööpad üles ja mitmekümneks aastaks jäi lõpp-peatuseks Riisipere.

Vaata ka
--------

* Tallinna–Keila raudteelõik
* Keila–Turba raudteelõik
* Tallinna–Turba rongiliin

Viited
------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Nõmme***  |


| * v
* r
Eesti rongiliinid |
| --- |
| Läänesuund | 
Tallinn–Pääsküla | Tallinn–Keila | Tallinn–Keila kiirliin | Tallinn–Turba | Tallinn–Paldiski | Tallinna–Kloogaranna  | Tallinn–Riisipere |  |
| Idasuund | 
Tallinn–Aegviidu | Tallinn–Narva | Tallinn–Narva kiirliin | Tallinn–Tartu | Tallinn–Tartu kiirliin | Tallinn–Rakvere | Tartu–Valga | Tartu–Koidula (*suvekuudel Tartu–Piusa*) |
| Edelasuund | 
Tallinn–Viljandi | Tallinn–Türi | Tallinn–Rapla |
| Endised liinid | 
Tallinn–Aegviidu kiirliin |Tallinn–Pärnu | Tallinn–Lelle |
M8-EE.svg Tallinna–Paldiski maantee
Maantee Valkse külas
**Tallinna–Paldiski maantee** (põhimaantee nr 8) on üks Eesti põhimaanteid. 

See saab alguse Tallinna linnast. Tee pikkus on 47,1 km, sh 11,3 km pikkune lõik (Paldiski maantee) Tallinna linnas. Tee lõpeb Paldiski linnas. Alates 2008. aastast moodustab maantee Keila ja Paldiski vaheline lõik osa Euroopa maanteest E265, mis ühendab Tallinna Kapellskäriga Rootsis.

Sillad Tallinna–Paldiski maanteel
---------------------------------

Sildade nimekiri pärineb Teeregistri andmebaasist.

| Silla nimi | Kaugus maantee algusest, km | Ületatav takistus |
| --- | --- | --- |
| Hüüru sild | 15,1 | Vääna jõgi |
| Keila sild | 25,2 | Keila jõgi |

Asulad Tallinna–Paldiski maantee ääres
--------------------------------------

Tallinna linn, Harkujärve küla, Harku alevik, Hüüru küla, Püha küla, Kiia küla, Kütke küla, Tutermaa küla, Kumna küla, Keila linn, Valkse küla, Illurma küla, Niitvälja küla, Tuulna küla, Kloogaranna küla, Kersalu küla, Paldiski linn.

Viited
------

1. ↑  "Teeregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. aprill 2021. Vaadatud 27. mail 2021.

| * v
* r
Eesti maanteed |
| --- |
|  Põhimaanteed | 
1 **·**  2 **·**  3 **·**  4 **·**  5 **·**  6 **·**  7 **·**  8 **·**  9 **·**  10 **·**  11 **·**  92 |
|  Tugimaanteed | 
12 **·**  13 **·**  14 **·**  15 **·**  17 **·**  18 **·**  20 **·**  21 **·**  22 **·**  23 **·**  24 **·**  25 **·**  26 **·**  27 **·**  28 **·**  29 **·**  31 **·**  32 **·**  33 **·**  34 **·**  35 **·**  36 **·**  37 **·**  38 **·**  39 **·**  40 **·**  41 **·**  42 **·**  43 **·**  44 **·**  45 **·**  46 **·**  47 **·**  49 **·**  50 **·**  51 **·**  52 **·**  53 **·**  54 **·**  55 **·**  57 **·**  58 **·**  59 **·**  60 **·**  61 **·**  62 **·**  63 **·**  64 **·**  65 **·**  66 **·**  67 **·**  68 **·**  69 **·**  70 **·**  71 **·**  72 **·**  73 **·**  75 **·**  76 **·**  77 **·**  78 **·**  79 **·**  80 **·**  81 **·**  82 **·**  83 **·**  84 **·**  85 **·**  86 **·**  87 **·**  88 **·**  89 **·**  90 **·**  91 **·**  93 **·**  94 **·**  95 |
|  Kõrvalmaanteed | 
Eesti kõrvalmaanteede loend |
Kaart
**Tallinna–Rapla–Türi maantee** (registrinumbriga 15) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee kuuendal kilomeetril Tallinna linnas Järve liiklussõlmes. Tallinna linna tänavana kannab nime Viljandi maantee. Tee pikkus on 97,2 km. Rapla linna tänavatena kannab nimesid Tallinna maantee ja Viljandi maantee. Tee lõpeb Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee 78. kilomeetril Türi linnas. Türi linna tänavana kannab nime Tallinna tänav.

Sillad Tallinna–Rapla–Türi maanteel| Silla nimi | Kaugus maantee algusest, km | Ületatav takistus |
| --- | --- | --- |
| Tõdva sild | 12,7 | Vääna jõgi |
| Lohu karjaviadukt | 31,2 | karjatee |
| Lohu sild | 32,3 | Keila jõgi |
| Rapla sild | 47,4 | Vigala jõgi |
| Käru sild | 79,2 | Käru jõgi |
| Kolu sild | 86,0 | Lintsi jõgi |
| Lokuta sild | 94,8 | Lokuta jõgi |

Asulad Tallinna–Rapla–Türi maantee ääres
----------------------------------------

Tallinna linn, Kangru alevik, Luige alevik, Saustinõmme küla, Lokuti küla, Tõdva küla, Kirdalu küla, Tagadi küla, Urge küla, Kohila alev, Loone küla, Lohu küla, Mälivere küla, Röa küla, Kuku küla, Hagudi alevik, Hagudi küla, Aranküla küla, Uusküla küla, Rapla linn, Valtu küla, Kaerepere küla, Hertu küla, Valtu-Nurme küla, Saksa küla, Metsaääre küla, Koogimäe küla, Kehtna alevik, Nadalama küla, Rõue küla, Hiie küla, Põllu küla, Palasi küla, Lelle alevik, Kastna küla, Kändliku küla, Käru alevik, Kõdu küla, Kolu küla, Lokuta küla, Türi linn.

Viited
------

1. ↑  Teeregister
Ardo Hansson 2016. aastal
Ardo Hansson 2020. aastal
**Ardo Hillar Hansson** (sündinud 15. juulil 1958 Chicagos) on eesti majandusteadlane. Aastatel 2012–2019 oli ta Eesti Panga president ja Euroopa Keskpanga nõukogu liige.

Ardo Hanssonil on majandusteaduse doktori kraad Harvardi ülikoolist.

Aastatel 1991–1992 oli ta Eesti välisministri nõunik ja rahareformikomitee liige, 1992–1995 ja 1997 peaministri nõunik. 1998. aastast on ta töötanud Maailmapangas. 

11. oktoobril 2011 valis Eesti Panga nõukogu Ardo Hanssoni Eesti Panga presidendi kandidaadiks ning 7. juunist 2012 kuni 7. juunini 2019 töötas ta Eesti Panga presidendina.

28. mail 2020 toimunud Coop Pank AS aktsionäride üldkoosolekul valiti ettevõttele uus nõukogu, kuhu kuulub alates 8. juunist 2020 tähtajaga kolm aastat ka Ardo Hansson. 17. juunil 2020 toimunud Coop Pank AS-i nõukogu koosolekul nimetati Ardo Hansson alates 17. juunist 2020 ettevõtte uueks nõukogu aseesimeheks. 

9. veebruaril 2021 teatas Coop Pank börsile, et Eesti Panga endine president soovib astuda tagasi nõukogu liikme kohalt seoses Eesti peaministri Kaja Kallase majandusnõunikuks asumisega. Hanssoni volitused panga nõukogu liikmena kehtisid kuni 14. aprillini 2021.

Tunnustus
---------

* 1997 Postimehe aasta inimene
* 1998 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2020 Riigivapi III klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  *Eesti entsüklopeedia.* 14. köide: *Eesti elulood.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000.
2. ↑
3. ↑
4. ↑  "Ardo Hansson asub Kallase majandusnõunikuks" ERR, 9. veebruar 2021
5. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 3092
6. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19939

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Andres Lipstok** | **Eesti Panga president**2012–2019 | Järgnev**Madis Müller** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ardo Hansson** |
**Guillaume Joseph Hyacinthe Jean-Baptiste Le Gentil de la Galaisière** (12. september 1725 – 22. oktoober 1792) oli Prantsuse astronoom.

Le Gentil avastas Messier' kataloogi objektid Messier 8, Messier 32, Messier 36 ja Messier 38. Ta oli ka esimene astronoom, kes kataloogis tumeda udukogu kui vaatles Luige tähtkujus asuvat udukogu Le Gentil 3. Ta oli ka Prantsuse Teaduste Akadeemia liige.

Le Gentil osales Mihhail Lomonossovi organiseeritud rahvusvahelises projektis, mille eesmärgiks oli mõõta Maa ja Päikese vaheline kaugus, vaadeldes maailma eri paigust Veenuse liikumist üle Päikese. Sellised liikumised on paaridena 8-aastase vahega, kuid iga sellist paari eraldab järgmisest 121 või 105 aastat. Le Gentil mõlemad katsed seda vaadelda ebaõnnestusid. Le Gentil saabus Prantsusmaale tagasi 11 aastat pärast lahkumist ning avastas, et ta oli vahepeal surnuks kuulutatud. Ta õnnestus surnuks kuulutamine tühistada ja elas veel 21 aastat.

Viited
------

1. ↑  "Scientist of the Day - Guillaume-Joseph Le Gentil". *Linda Hall Library*. Vaadatud 7. detsember 2020.
Sepultura (Nova Rock 2014)
**Sepultura** on Brasiilia päritolu *death/thrash metal*-bänd, mis tegutseb 1984. aastast.
Bändi nimi tähendab portugali keeles 'hauda'.

Ajalugu
-------

Ansambli asutasid Belo Horizontes 1984. aastal vennad Max ja Igor Cavalera. Läbimurdealbumiks kujunes 1987. aastal ilmunud bändi teine album "Schizophrenia". 1993 ilmunud albumil "Chaos A.D." oli esimest korda mõjutusi *hardcore*-muusikast. Aastal 1996 ilmunud albumil "Roots" on lisaks *hardcore*'ile mõjutusi ka Brasiilia indiaanlaste rahvamuusikast. 1996. aastal lahkus bändist laulja Max Cavalera ning asutas oma bändi Soulfly. Teda asendas ameeriklane Derrick Green, kelle ajal on bändi muusikaline stiil liikunud *hardcore punk*'i suunas.

Koosseis (2006)
---------------

* Derrick Green – vokaal, kitarr
* Andreas Kisser – kitarr, taustavokaal
* Paulo Pinto – basskitarr
* Jean Dolabella – trummid

Endised liikmed
---------------

* Max Cavalera – vokaal, kitarr (1984–1996)
* Jairo Guedz – kitarr (1984–1986)
* Wagner Antichrist – vokaal (1984)
* Igor Cavalera – trummid (1984–2006)

Diskograafia
------------

### Albumid

* Morbid Visions (1986)
* Schizophrenia (1987)
* Beneath the Remains (1989)
* Arise (1991)
* Chaos A.D. (1993)
* Roots (1996)
* Against (1998)
* Nation (2001)
* Under a Pale Grey Sky (live 1996) (2002)
* Roorback (2003)
* Live In Sao Paolo (2005)
* Dante XXI (2006)
* A-Lex (2009)
* Kairos (2011)
* The Mediator Between the Head and Hands Must Be the Heart (2013)
* Machine Messiah (2017)
* Quadra (2020)

### DVDd

* Chaos (2003)
* Live In Sao Paolo (2005)

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
* Sepultura laulude sõnad
**T-vitamiin** (ka **Goetschi vitamiin,** **torutiline,** **T-vitamiini kompleks)** on peamiselt putukate ning selgroogsete kasvu reguleeriv toitumisfaktor, mida leidub looduslikult mitmes seeneliigis. 

Keemilise koostise kohta on andmeid vähe: arvatakse, et nimetatud vitamiinid koosnevad foolhappest, B12-vitamiinist jm. 

T-vitamiin on vesilahustuv ja üsna kuumuskindel toitumisfaktor, mida leidub sellistes seentes nagu *torula* (lad k *Candida utilis*) ja *Penicillium,* samuti termiitide koloonia nendes putukates, kes mainitud seentest toituvad (näiteks termiitide töölistest putukaid toidetakse valdavalt suhkrutega). 

Vitamiini kui kasvufaktori ja -regulaatori toime avastati putukatega (peamiselt termiitidega) tehtud katsete kaudu, kuid kasvamise kiirenemist täheldati ka hiirtel, salamandritel, konnadel, sipelgatel ja harilikel äädikakärbestel. 

T-vitamiini avastajaks peetakse Austria bioloogi dr Wilhelm Goetschi (1947), kes avastas, et termiidid ei tooda vitamiini ise, vaid saavad seda toiduga.

Viited
------

1. ↑  Kumar Krishna, Frances M. Weesner, Biology of Termites, Academic Press, lk 414, 1969, London, Card nr 68-26643, Google`i raamatu osaline veebiversioon, (vaadatud 28.07.2013)
**Ardennesi departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. Eestikeelne mööndav nimevariant on *Ardennide departemang*.

Departemang on nime saanud Ardennide järgi. 

Departemangu keskus on Charleville-Mézières. Allkeskused on Rethel, Sedan ja Vouziers.

Departemang asetseb Belgia piiri ääres Ardennide piirkonnas.

Seal on palju metsa.

2015. aastani kuulus departemang Champagne-Ardenne'i piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Valdu |
| --- | --- | --- | --- |
| Charleville-Mézières | 163 576 | 1825 | 160 |
| Rethel | 36 342 | 1200 | 101 |
| Sedan | 60 875 | 792 | 73 |
| Vouziers | 22 457 | 1412,2 | 118 |

Vaata ka
--------

* Ardennesi departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Toomas Kerem** (27. veebruar 1939 Tallinn – 29. aprill 2000 Loo, Harjumaa) oli eesti orienteeruja ja kergejõustiklane.

Haridus
-------

1957. aastal lõpetas Tallinna Polütehnikumi metallide lõiketöötlemise eriala. 1962. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna masinaehitustehnoloogia, metallilõikepinkide ja instrumentide eriala.

Töö
---

Töötas Tallinna Ekskavaatoritehases konstruktorina.

Sporditegevus
-------------

Eesti noorte meistrivõistlustel kergejõustikus võitis 1957. aastal hõbeda 800 meetri jooksus ja pronksi 3000 meetri jooksus.

Aastatel 1963–1970 võitis orienteerumise Eesti meistrivõistlustel 2 kulda (1966 suusaorienteerumise märkesuusatamises ja 1970 orienteerumisjooksu teates Tallinna Polütehnilise Instituudi meeskonnas koos Ülo Saare ja Jaan Miljaniga), 2 hõbedat ja 2 pronksi.

Toomas Kerem oli 11. juunil 1964 Kloostrimetsas toimunud esimese Tallinna orienteerumisneljapäevaku peakorraldaja.

Ta oli Uku Annuse orienteerumistreener.

Viited
------

1. ↑  Geni. Toomas Kerem
2. ↑  "Tallinna Polütehnikumi lõpetanute nimekirjad 1921–2007". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. veebruar 2015. Vaadatud 15. veebruaril 2015.
3. ↑  TTÜ lõpetajad 1918-2006
4. ↑  Rahvusarhiivi fotode andmebaas
5. ↑  "ESBL sporditulemused. Toomas Kerem". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. veebruar 2015. Vaadatud 15. veebruaril 2015.
6. ↑  Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Uku Annus

Välislingid
-----------

* Rahvusarhiivi fotode andmebaas FOTIS. Baltimaade matškohtumiselt orienteerumises kolmikvõidu saavutanud Hillar Kiisel, Toomas Kerem, Vadim Tsentropov (fotograaf Rain Lahtmets, ajakiri Kehakultuur),1962
Mithra kuju 2.-3.saj (Vatikani muuseumid)
**Mitraism** oli Vana-Roomas levinud dualistlik religioon (rõhutas hea ja kurja vastasseisu). Mitraism järgis päikesekultust; olulised olid 12 sodiaagimärki. Levisid lood Mithrast kui surevast, elluärkavast ja taevasse tõusvast tegelasest.

Mithra kultusega puutus aastal 68 kokku Rooma väejuht Pompeius, Mithradatese liitlaste, Kiliikia mereröövlite juures. Peagi pärast seda jõudis Mithra kultus ka Rooma, kuid muutus laialdaselt populaarseks alles 2. sajandi algul. Seda eriti sõjaväe hulgas ning kultus levis kõikjale, kuhu läksid rooma leegionid.

Mitmed Rooma keisrid alates Nerost olid Mithra kultusesse pühendatud ja toetasid seda. Mitralane oli ka keiser Constantinus, enne kui ta 312. aastal kristlusesse pöördus ja võitmatu päikese märgi risti vastu vahetas.

Mithraismi seitsme põhirituaali hulka kuulus näiteks jumala ihu/leiva söömine ja vere/veini joomine. Pühapäeva (kui päikese päeva, *solis dies, sunday*) peeti pühaks (vrdl juutidel sabat, laupäev, seitsmes päev) ning Mithra sünnipäeva tähistati 25. detsembril.

Mithra pühamud olid koobastes, altar paiknes alati pühamu idaotsas, nõnda et tseremoonial osalejad oleksid näoga ida, tõusva päikese suunas. 

Mithra kultusesse võisid kuuluda igast seisusest mehed (ka mittekodanikud ja orjad), naised osalesid tavaliselt Maaema kultuses, mille templid olid tihti mitralaste pühamute kõrval. Mithra preestrid elasid tsölibaadis, ülempreester kandis tiitlit 'Pater Patrum' ja keskne pühamu asus Vatikani künkal (see hõivati kristlaste poolt 376. aastal).

Käepigistuse komme oli pärit mitralaste vennaskonnast.

Mithra kultuse tekste pole säilinud (ehkki on teada, et need olid olemas). Uurijad toetuvad arheoloogilistele materjalidele, raidkirjadele ning kõrvaliste autorite teostes sisalduvatele märkustele.

Mithraism ja kristlus
---------------------

Kristluse ja mithraismi sarnasus oli probleemiks juba hilisel antiikajal. Kristluse väljakujunemine ei toimunud kultuurilises isolatsioonis. 

Saulus, kes Kristust tolle elu ajal ei kohanud ja tema õpetusi vahetult ei kuulnud, oli pärit Tarsose linnast sealtsamast Kiliikast. Seega pidi ta vähemalt Mithra kultuse väliste külgedega tuttav olema.

Tertullianus oma raamatus "Ettekirjutused hereetikute vastu" meenutab, kuidas Mithra usus on olemas ülestõusmine, komme joonistada märk otsaette, kroon, armulaud leivaga, veega ristimine. Viimast mainib ta ka teoses "Ristimisest". Tertullianus põhjendab neid (ja teisi) sarnasusi, et Saatan on need irvituseks ette loonud selle järgi, kuidas kristluses asjad olema saavad.

Justinus Filosoof "Esimeses apoloogias" kirub, et millised deemonid on küll Mithra müsteeriumis järele teinud kristlikku armulauda.

Origenes oma teoses "Celsuse vastu" heidab kristluse kriitikule Celsusele ette, et too võrdleb kristlust just pärsia päritolu mithraismiga, mitte mõne kreeka või egiptuse müsteeriumiga. Kristlik autor Firmicus Maternus, kelle "Paganlike religioonide vigadest" Mithra kultusel natuke põhjalikumalt peatub, naeruvääristab, et ka Saatanal on oma Kristused.
Willem Maris ja Toomas Leius (p.) (1959)
**Toomas Leius** (sündinud 28. augustil 1941 Tallinnas) on eesti tennisist ja tennisetreener.

Ta lõpetas aastal 1959 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1970 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehalise kasvatuse õpetajana.

Sportlasena
-----------

Tennisetreeninguid alustas 1951 Evald Kree juhendamisel.

Toomas Leius võitis 1959 Wimbledoni noorteturniiri. Aastatel 1970 ja 1971 võitis ta Euroopa meistrivõistluste pronksmedali ja 1970 paarismängus hõbemedali. Aastal 1970 tuli ta ka üliõpilaste maailmameistriks segapaarismängus. Suure slämmi turniiridel jõudis Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel 1965. aastal üksikmängus veerandfinaali ja segapaarismängus 1971. aastal finaali, kus tema partneriks oli inglanna Winnie Shaw.

Aastal 1969 mängis Toomas Leius Aucklandi turniiri veerandfinaalis viis setti Rod Laveriga (3:6, 6:4, 6:4, 3:6, 5:7), kes samal aastal võitis kõik suure slämmi turniirid.

Nõukogude Liidu meistrivõistlustelt sai ta aastatel 1963–1968 10 kuldmedalit ja kokku 30 medalit. Võitis 1959–1970 maailma ja Euroopa tipptennisiste ning kümneid rahvusvahelisi turniire.

Toomas Leius tuli 23 korda Eesti NSV meistriks ja aastatel 1961, 1963 ja 1965 valiti ta Eesti NSV parimaks sportlaseks.

On edukalt võistelnud rahvusvahelistel veteranide turniiridel.

Vangla
------

1974. aastal mõisteti Toomas Leius oma teise abikaasa surmaga lõppenud kägistamise eest armukadedushoos kaheksaks aastaks vangi. Räägitakse ka, et ta rajas vangla territooriumile tenniseväljaku. Vabanes vanglast hea käitumise tõttu juba viie aasta pärast.

Tennisetreeneri ja -tegelasena
------------------------------

Pärast vabanemist töötas tennisetreenerina Usbekistanis, Gruusias ja Saksamaal. Sai Gruusia NSV teenelise treeneri aunimetuse. 

Aastal 1997 tuli Eestisse tagasi ja töötas Kadrioru Tennisekeskuses treenerina. Oli Federation Cupil osaleva Eesti naiskonna treener. Oli ka Maret Ani treener.

Välislingid
-----------

* Toomas Kuum: "Toomas Leius – elav tenniselegend" Kalev.ee, 1. oktoober 2006
* Eesti Spordimuuseum: Külas on tenniselegend Toomas Leius
* Intervjuu treeneritööst
* Toomas Leiusest (Mart Soidro artikkel)
* Biograafia ESBL-is
* Tenniselegend Toomas Leius pälvis elutöö autasu Õhtuleht, 25. märts 2013
Anu Nõulik 2013. aastal.
**Anu Nõulik** (sündinud 15. septembril 1963) on eesti alpinist ja Helme Suuki järel teine eestlanna, kes on üritanud tõusta üle 8000 meetri kõrguse mäe tippu.

Ta töötab Eesti entsüklopeedia toimetajana.

Mägironimine
------------

Mägimatkamist alustas ta 1990. aastatel, kõrgalpinismiga hakkas tegelema 2000. aastate lõpul. 2010. aastal tõusis ta Kaukasuses Elbruse tippu (5642 m).

### Tipputõus üle 7500 m kõrgusele mäele

 2011. aastal vallutas Anu Nõulik üle 7500 m kõrguse mäe Hiinas – Muztagata
3. augustil 2011 tõusis ta teise eestlannana Tiina Tamme järel Pamiiris asuva Muztagata (7509 m) tippu (jääb Hiina alale).

### Tõus kaheksatuhandelisele

13. mail 2013 üritas Anu Nõulik koos Uko Nõulikuga tõusta kaheksatuhandelise Cho Oyu tippu (8188 m), kuid järsult halvenenud ilmaolud ei võimaldanud neil tipuplatoolt edasi minna (nad olid tõusnud umbkaudu tipuplatoo platoo algusse). Cho Oyu kõrgeim punkt kujutab endast väga raskesti tuvastatavat lapikest tohutult suure kergelt tõusva lumise platoo servas. Halva nähtavusega ei ole tippu identifitseerida võimalik.

Sellel tõusul külmetas Anu Nõulik sõrmed. Katmandu arstid konstateerisid, et see on kolmanda astme külmetus, ja oli oht, et sellele järgneb sõrmeotste amputeerimine.

Isiklikku
---------

Ka tema abikaasa Uko Nõulik ja poeg Uko Nõulik juunior on alpinistid.

Viited
------

1. ↑  Erakonna liikme otsing seisuga 22.12.2016. ariregister.rik.ee
2. 1 2 3  Naisalpinist Anu: võin küll kaotada sõrmeotsad, aga ma ei kahetse midagi!. ohtuleht.ee
3. ↑  Anu Nõulik vallutas 7546-meetrise mäetipu. sparta.ee
4. ↑  Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee
5. ↑  Ajalugu. ajaveeb.alpinism.ee
6. 1 2  Esimese eesti naisena kõrgeima mäetipu vallutamist ei saa tõestada. blog.gomaailm.ee

Välislingid
-----------

* Esimene Eesti naine tõusis 8000 meetri kõrgusele. delfi.ee. 13.05.2013
* Ajalugu teinud naisalpinist vallutas 8000 meetrit purunenud köie kiuste. delfi.ee. 20.05.2013
* Esimese eesti naisena kõrgeima mäetipu vallutamist ei saa tõestada. 10.12.2013
* TIPUS VÕI MITTE − see on küsimus. Kohtumised Katmandus.
* Anu Nõuliku toimetatud trükised
**Toomas Karu** (sündinud 22. augustil 1935 Tartus) on eesti arstiteadlane ja spordiarst.

Ta lõpetas aastal 1953 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1959 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Aastatel 1961–1964 oli ta Moskva Kehakultuuri Keskinstituudi aspirant; kaitses seal aastal 1967 väitekirja "Приложение корреляционного анализа при изучении воздействия повторных силовых нагрузок на гемодинамику у юных спортсменов" ja sai meditsiinikandidaadi kraadi. Aastal 1975 kaitses ta Tartu Riiklikus Ülikoolis väitekirja "Automatiseeritud arstliku kontrolli süsteem treenitusseisundi komponentaalse struktuuri hindamiseks kõrge kvalifikatsiooniga sportlastel" ja sai meditsiinidoktori kraadi.

Ta oli aastatel 1959–1961 Tartu Arstliku Kehakultuuri Dispanseri spordiarst. Aastatel 1964–1968 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli spordimeditsiini kateedri vanemõpetaja, aastatel 1964–1973 ja 1975–1979 oli ta sama kateedri dotsent; aastatel 1973–1975 oli ta vanemteadur ning aastatel 1979–1992 oli ta sama kateedri professor; lisaks oli ta aastatel 1971–1990 spordimeditsiini kateedri juhataja. Aastatel 1992–1998 oli ta Tartu Ülikooli spordimeditsiini ja taastusravi erakorraline professor; lisaks oli ta aastast 1989 Kuopio Ülikooli dotsent. Aastast 1998 on ta Tartu Ülikooli emeriitprofessor.

Ta on uurinud hemodünaamikat ning automatiseeritud analüüsi abil füsioloogiliste näitajate dünaamikat kehaliste koormuste korral, spordivigastuste ravi ning treenitusseisundi määramist labori- ja treeningutingimustes. Ta on avaldanud uurimusi ka röntgenkardiomeetria alalt ning spordimeditsiini üldküsimuste kohta.

Ta on olnud Eesti Spordimeditsiini Föderatsiooni liige ja aastatel 1970–1996 selle aseesimees. Aastast 1992 on ta Balti Spordimeditsiini Assotsiatsiooni president. Tal on üle 120 teadustrükise.

Tunnustus
---------

* Tartu Ülikooli suur medal (1998)
* Leedu Olümpiakomitee medal (2015)

Isiklikku
---------

Tema isa oli psühhiaatriaprofessor Elmar Karu, tema vend oli arstiteadlane, teadusorganisaator ja poliitik Laur Karu (1942–1996), teine vend on majandusteadlane Jaak Karu ning õde oli suusataja ja taastusravi arst Ann Tamm.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 4.12.2022.
**Mitsunobu reaktsioon** on reaktsioon orgaanilises keemias, millega saab dietüüdiaseendikarboksülaadi (DEAD) ja trifenüülfosfiini (PPh3) katalüüsil sünteesida kiraalsest sekundaarsest alkoholist estrit. Sellega kaasneb sekundaarse süsinikutsentri konfiguratsiooni muutus. R-isomeer läheb S-isomeeriks ja vastupidi. Tekkinud estri hüdrolüüsi üheks saaduseks olev alkohol on esimese alkoholi enantiomeer. Sobivate nukleofiilide kasutamisega saab alkoholidest Mitsunobu tingimustes sünteesida teisi aineklasse. Näiteks eetreid, asiide või amiine. Samuti sobib see reaktsioon ioonvedelike sünteesiks.

Trifenüülfosfiin
Diisopropüülasodikarboksülaat
Dietüülasodikarboksülaat

Mehhanism
---------

Reaktsiooni käigu võib jagada kolmeks osaks:
a) aktiveeriva ühendi teke trifenüülfosfiinist (PPh3) ja dietüülasodikarboksülaadist (DEAD) või diisopropüülasodikarboksülaadist (DIAD)
b) substraadiks oleva alkoholi aktiveerimine
c) bimolekulaarne asendus SN2 mehhanismi järgi aktiveeritud süsinikutsentris
Esmalt tekib trfenüülfosfiini lisamisel dietüülasodikarboksülaadile tsvitterioon, mis on protoneeritud karboksüülhappe poolt. Tekib sool vaheühendina. Alkohol reageerib alkoksüfosoonium soolaga ja hüdrasiini derivaadiga ning on seega aktiveeritud SN2 reaktsiooniks.

The mechanism of the Mitsunobu reaction

Viited
------

1. ↑
2. ↑
**Anu Ormisson-Lahe** (sündinud 3. detsembril 1984) on eesti kunstiajaloolane.

Ta lõpetas 2007. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna ja kaitses kunstiajaloo õppetooli juures 2010. aastal magistritöö.

2009. aastast on ta töötanud Tartu Ülikooli kunstiajaloo osakonnas referendi (2009–2011), lektori (2014–2017) ja assistendina (2011–2014 ja alates 2017).

Teadustöö
---------

Tal on ilmunud uurimusi ülikooli- ja pargiarhitektuurist, Tartu Ülikooli hooneteansamblist, Tartu toomkirikust ja Toomemäe pargist. Ormisson-Lahe on 2017. aastal ilmunud monograafia "Johann Wilhelm Krause 1757–1828. Kataloog" 4. osa kaasautor.

Tunnustus
---------

* 2022 Tartu Ülikooli aumärk

### Nominatsioonid

* 2017 Eesti ajalookirjanduse aastapreemia nominent (monograafia "Johann Wilhelm Krause 1757–1828. Kataloog" 4. osa kaasautorina)

Isiklikku
---------

Ormisson-Lahe on abielus õigusteadlase Janno Lahega.

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.

Välislingid
-----------

* Anu Ormisson-Lahe Eesti Teadusinfosüsteemis
Türgi jogurt
**Jogurt** on harilikult maitsestatud paks hapupiimaliik, mis sisaldab muudest hapupiimadest rohkem kuivaineid. Jogurtit valmistatakse täispiimast piimhappebakterite puhaskultuuriga. Lisanditena kasutatakse rasvavaba piimapulbrit, suhkrut, puuvilja- ja marjasiirupeid, mett jm. Idapoolseil Vahemere mail tuntakse jogurtit juba antiikajast.

Indias peeti jogurtit jumalate joogiks, rahvameditsiinis on seda kasutatud ravimina unetuse ja vananemise vastu. Kosmeetikaski on naturaaljogurt tuntud näomaskina ja kortsude kõrvaldajana. 

Naturaalses jogurtis on rohkesti elavaid baktereid (ligikaudu miljon kuni miljard mikroobi ühes grammis), järelkuumutatud tootes aga mitte. 

Eestis valmistatakse järelpastöriseerimata jogurteid, mis sisaldavad elusaid baktereid. Selline jogurt säilib jahedas vähemalt kaks-kolm nädalat. Nii-öelda "elavaid jogurteid" tuleb tingimata hoida temperatuuril +2...+6 °C. Järelpastöriseeritud jogurtid säilivad ka toatemperatuuril. Jogurti valmistamisel kasutatakse bakterjuuretist, mis on tegelikult kahe piimhappebakteri: bulgaaria kepikeste *Lactobacillus bulgaricus* ja piimhappe streptokokkide *Streptococcus thermophilus* segu. Streptokokid toodavad põhiliselt mitmesuguseid happeid, laktobatsillid aga maitse- ja aroomühendeid.

Rasvasuse alusel jagunevad jogurtid kolme rühma:

* rasvavaesed tooted, mille rasvasisaldus jääb vahemikku 0,1...0,3%
* piimajogurtid rasvasusega 1,5...3,5%
* koorejogurtid, milles on rasva 10% või rohkem.

Üks jogurti liike on joogijogurt, mis on tavaliselt vedelama konsistentsiga ning kuhu lisatud moos on ilma marjatükkideta.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **jogurt** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Jogurt** |
Pantene mõis (Läti)Pantene mõis
Asendikaart
Pantene mõisasüda 2013. aastal
Pantene mõis 1903. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Wolmarschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1903). Mõisa maad on kaardil tähistatud numbriga 57
**Pantene mõis** (saksa keeles *Panten*, varem *Schellenhof*, läti keeles *Pantenes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Väike-Salatsi kihelkonnas. Praegu asub Lätis Valmiera piirkonnas Sēļi vallas Pantenes.

Ajalugu
-------

See mõis kuulus Poola aja alguses Wiegant Scharenbergi lesele. 1585. aastal andis kuningas Stefan Batory selle Balthasar Schnellile. 1630. aastal kinkis kuningas Gustav II Adolf mõisa major Wilhelm Loewisele. Löwis of Menarite valdusse jäi mõis aastani 1920.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 1/4 adramaad, sellele allus 127 mees- ja 147 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 4 ja 3/4. Aastal 1734 oli mõisal adramaid 3 ja 1/4, aastal 1688 aga 4 ja 1/2. Aastal 1641 oli mõisa suurus 3 ja 1/4 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 4 ja 13/20, aastal 1881 aga 2 ja 74/80, lisaks veel 4 ja 77/80 mõisale kuuluvate talude koosseisus.

Karjamõisad
-----------

1816. aastal kuulus mõisale üks karjamõis: *Klahwe*.

Viited
------

1. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 136-137
2. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 244.
3. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 134
4. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 213.

Väike-Salatsi kirik.
Väike-Salatsi kihelkond

**Kirik**: Väike-Salatsi kirik  

**Mõisad**: Väike-Salatsi kirikumõis | Iduse mõis | Jaunate mõis | Košķele mõis | Pantene mõis | Sēļi mõis | Skulberģi mõis | Valtenbergi mõis | Vecate mõis
**Anu Reiljan** (aastani 1988 **Anu Toomas**, sündinud 18. märtsil 1957 Tõrvas) on Eesti majandusteadlane.

Lõpetas 1975 Valga 1. Keskkooli ja 1980 Tartu Riikliku Ülikooli; majanduskandidaat (1988, TÜ), väitekiri "Социально-экономическое содержание и формы развития инфраструктуры деревни". Oli 1980–1986 Tallinna Polütehnilise Instituudi poliitilise ökonoomia kateedri assistent, 1986–1990 TRÜ poliitilise ökonoomia kateedri õpetaja ja vanemõpetaja, 1990–1992 rahvamajandusharude ökonoomika kateedri vanemõpetaja, 1992–1994 rahvamajanduse ja ettevõttemajanduse üldteooria instituudi lektor, 1995–2006 dotsent, 1992–1995 ärikoolitusfirma Primex Mentor tegevdirektor.

Poliitiline tegevus
-------------------

Septembris 2013 astus Reiljan Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.

2013. aasta kohalike omavalitsuste valimistel kandideeris Reiljan Tõrva linnas Valimisliit "TÕRVAKAD" nimekirjas, olles ühtlasti ka nimekirja esinumber ja linnapeakandidaat. Reiljan kogus 31 häält ning ei osutunud valituks. Novembrist 2013 on Reiljan Tõrva linnavolikogu eelarve- ja majanduskomisjoni liige.

Teoseid
-------

* Ettevõtjate koolitus Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas. // Eesti Välismajanduse Teataja (1996) 4
* Ettevõttemajandus. Tartu, 1997
* Ettevõtte loomise ja tegutsemise alused. Tartu, 1997.
* Ettevõte: teooria ja rakendused. Tartu, 2004.
* Ettevõte: majanduslikud seosed MS Excelis. Anu Reiljan, Merike Kaseorg Tartu Ülikool, 2002
* Ettevõtte loomine ja äriplaan: rakendused tarkvaraga iPlanner. Armin Laidre, Anu Reiljan, Indrek Golberg, Oliver Lukason. Tartu 2004.

Viited
------

1. 1 2  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 416
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 147.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*