**Arphi järv** ( Armenian </link> ; Turkish </link>  ) on järv ja veehoidla, mis asub Armeenias Širaki maakonnas riigi loodeosas Ašotski platool. See asub 2025 meetri kõrgusel ning on pindalaga 20 km 2. See on Ahhurjani jõe allikas.  

Arpi järv tekkis vulkaanist tektoonilise maavärina tagajärjel. Aastatel 1946–1950 ehitati Ahhurjani jõele Arphi tamm, mis suurendas kunstlikult järve suurust.  Raudbetoonist reservuaari tamm on 10m kõrge ja 80m pikk.  Enne paisu ehitamist oli järve pindala 4,5 km 2, maht 5 miljonit kuupmeetrit ja oli 1,6m sügavune. Veehoidla-järv on 7,3 km pikk ja 4,3 km laiune, pindalaga 20 km 2, keskmine sügavus 4,2m (maksimaalselt 8m) ja maht 90 miljonit kuupmeetrit (umbes 19 korda rohkem kui looduslik järv).  Selle maksimaalne mahutavus on 105 miljonit kuupmeetrit.  Talvel on see tavaliselt täielikult jääga kaetud.   Järve toidavad sulavesi  ning mitmed allikad ja ojad (Karmrajur, Yeghnajur, Elar jt).  Veehoidlat kasutatakse niisutamiseks ja hüdroenergia tootmiseks, põllumaade niisutamiseks Shiraki tasandikul ja Ülem-Ahhurjani jõgikonnas. Talini ja Armaviri kanalid saavad lisavett Arphi järvest. 

Järvel on rikkalik taimestik ja loomastik. 1993. aastal määrati see Ramsari alaks  ja 2009. aastal rajati järve ümber rahvuspark.  Järve ümbruses on vaadeldud üle 140 linnuliigi, kellest pesitses 80–85.  Siin asub maailma suurim armeenia kajakate koloonia;  seal võib näha ka pelikane ning erinevaid pardiliike ja rändlinde.  Piirkond on tunnistatud tähtsaks linnualaks.  Ahhurjani kaudu tulevad veehoidlasse Euraasia saarmad ja mügrid.   *Cyprinus* ja *Varicorhinus* elavad selle vetes  teiste kalaliikide hulgas.  Kalaliikide koguarv suurenes pärast järve muutmist veehoidlaks.  Järve kasutatakse kalakasvatuseks ja kalapüügiks.  Viimastel aastatel on inimtegevusest tingitud tegurid järvede ökoloogiat negatiivselt mõjutanud. Salaküttimine ja omavoliliste püügiviiside kasutamine on vähendanud kalade koguarvu, samuti on märgata perioodilisi veetaseme muutusi. 

Arphi järveni pääseb maanteed mööda idast Ghazanchist või lõunast Amasiast.  Järve ületamiseks kasutatakse väikeseid paate.

Viited
------

1. ↑  Lynch, H. F. B. (2020). *Armenia, Travels and Studies, Volume 1* (1 ed.). Frankfurt am Main: Outlook Verlag GmbH. Lk 422. ISBN 9783752410174. Vaadatud 16. juulil 2022.
2. 1 2 3 4 5  Hakobyan, T. Kh.; Melik-Bakhshyan, St. T.; Barseghyan, H. Kh. (1986). "Arpʻi" Արփի [Arpi]. *Hayastani ev harakitsʻ shrjanneri teghanunneri baṛaran* Հայաստանի և հարակից շրջանների տեղանունների բառարան [Dictionary of toponymy of Armenia and adjacent territories] (armeenia). Kd I. Yerevan State University Publishing House. Lk 514.
3. 1 2 3  Poghosyan, A. (1976). "Arpʻi lchi jrambar" Արփի լճի ջրամբար [Lake Arpi reservoir]. Hambardzumyan, Viktor (toim). *Haykakan sovetakan hanragitaran* Հայկական սովետական հանրագիտարան [*Armenian Soviet Encyclopedia*] (armeenia). Kd 2. Yerevan: none. Lk 155.
4. 1 2 3 4 5 6 7 8  Ayvazyan, H. M.; et al. toim-d (2006). *Hayastani bnashkharh hanragitaran* Հայաստանի բնաշխարհ հանրագիտարան [Nature of Armenia encyclopedia] (armeenia). Yerevan: Armenian Encyclopedia Publishing House. Lk-d 146. ISBN 5-89700-029-8.
5. 1 2 3 4  , lk-d 233–234 `{{citation}}`: eiran tundmatut parameetrit `|kirjastaja=` (juhend); puuduv või tühi pealkiri: `|title=` (juhend)
6. ↑  "Lake Arpi". *Ramsar Sites Information Service*. 1. jaanuar 2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2022. Vaadatud 16. septembril 2023.
7. ↑  "Arpʻi lich" Արփի լիճ. *Armenian Geographic* (armeenia). Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2021. Vaadatud 16. septembril 2023.
8. ↑  "Important Bird and Biodiversity Areas - IBAs of Armenia". *Armenian Bird Census Council*. 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2017. Vaadatud 29. oktoobril 2017.
9. 1 2 3  Pipoyan, S. Kh.; Malkhasyan, A. H. (2014). "Hayastani petakan argelotsʻneri ev azgayin parkeri dzknashkharhě" Հայաստանի պետական արգելոցների և ազգային պարկերի ձկնաշխարհը [Ichtyofauna of the State Armenia Reserves and National Parks]. *Biological Journal of Armenia* (armeenia). **66** (1): 22–23 – via Pan-Armenian Digital Library.