recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Valeri Falkov (2012)
**Valeri Falkov** (vene keeles **Валерий Николаевич Фальков**; sündinud 18. oktoobril 1978 Tjumenis) on Venemaa õigusteadlane ja poliitik, ta kuulub erakonda Ühtne Venemaa. Ta oli aastatel 2013–2020 Tjumeni Riikliku Ülikooli rektor. 20. jaanuarist 2020 on ta Venemaa teaduse ja kõrghariduse minister.

Ta sündis aastal 1978 Tjumenis. Ta lõpetas aastal 1995 Novoseleznevo Keskkooli Kazanskoje rajoonis Tjumeni oblastis. Seejärel astus ta Tjumeni Riikliku Ülikooli õigusteaduskonda ja lõpetas aastal 2000 riigi ja õiguse instituudi juristina. Pärast seda astus ta aspirantuuri ja kaitses aastal 2003 väitekirjaga (juhendaja professor Gennadi Tšebotarjov) "Совершенствование правового регулирования предвыборной агитации в Российской Федерации" õigusteaduse kandidaadi väitekirja.

Aastatel 2003–2007 oli ta Tjumeni Riikliku Ülikooli põhiseadusliku- ja munitsipaalõiguse kateedri asejuhataja, 2007. aastal anti talle dotsendi akadeemiline nimetus. Märtsist novembrini 2007 oli ta Tjumeni Riikliku Ülikooli Riigi ja õiguse instituudi direktori asetäitja õppetöö alal. 2012. aasta oktoobrist kuni 2013. aasta aprillini oli ta Tjumeni Riikliku Ülikooli rektori kohusetäitja. 21. märtsil 2013 valiti ta Tjumeni Riikliku Ülikooli rektoriks. 30. aprillil 2015 valiti ta Tjumeni oblasti ülikoolide rektorite nõukogu esimeheks.

Aastatel 2006–2013 oli ta Tjumeni oblasti valimiskomisjoni liige otsustava häälega. Aastatel 2009–2011 valiti ta Tjumeni oblasti noorteadlaste ja -spetsialistide nõukogu esimeheks (2011. aastal tunnustati nõukogu Venemaal üheks tõhusamaks).

Alates 2012. aasta märtsist on ta ülevenemaalise avaliku organisatsiooni "Venemaa Juristide Assotsiatsiooni" piirkondliku filiaali aseesimees, ühingu Tjumeni linnaosakonna esimees.

Aastatel 2013–2016 oli ta Tjumeni linna duuma VI koosseisu saadik, Ühtse Venemaa partei piirkondliku poliitilise nõukogu liige, Tjumeni linna duuma linnaplaneerimise ja maasuhete alalise komisjoni esimees. Alates 18. septembrist 2016 kuni 21. jaanuarini 2020 oli ta Tjumeni oblasti duuma saadik ühemandaadilises valimisringkonnas nr 17.

17. aprillil 2018 määrati ta Venemaa haridus- ja teadusministeeriumi atesteerimiskomisjoni otsusega Tjumeni Riikliku Ülikooli rektoriks. 15. jaanuaril 2020 kaasati Vene Föderatsiooni põhiseaduse muutmise ettepanekute ettevalmistamise töörühma.

21. jaanuaril 2020 määrati ta Venemaa teadus- ja kõrgharidusministriks.
Primaarvärvide C, M, Y kahekaupa kombineerimisel saadakse sekundaarvärvid punane, roheline ja sinine
**CMYK** on subtraktiivne (valguse neeldumisel põhinev) värvimudel, mida kasutatakse neljavärvitrükis ning trükiettevalmistuse kirjeldamiseks. **CMYK** on akronüüm, mis viitab kolmele põhivärvile (primaarvärvile): **C**yan (tsüaansinine ehk taevasinine); **M**agenta (fuksiinpunane ehk violettpunane); **Y**ellow (kollane) ja kontrastset trükijoonist kandvale mustale – **K**ey (võti).

Neeldumisel põhineva värvimudeli tööpõhimõte on järgmine. Valge paberileht on inimsilmale nähtav tänu väliselt valgusallikalt lähtuva kiirguse peegeldumisele paberilehelt. Sealjuures neeldub valguskiirgusest valikuta umbes 40%. Mustal lehel neelduks valikuta üle 90% algsest kiirgusest. Värvilisel paberilehel on neeldumine valikuline, näiteks punasena näiv paber neelab sinise, rohelise ja kollase spektriga kiiri ning peegeldab punase spektri kiirgust.

CMYK-trükiseadmed reeglina ei sega põhivärve omavahel. Trükiprotsessis kantakse alusmaterjalile eraldi (muaree-efekti vältimiseks üksteise suhtes pööratult) põhivärvide rastrid ja kontrastsust korrigeeriv must joonis või raster. Kontrastsete mustade objektide trükkimisel on oluline kvalitatiivne vahe, kas musta pinna saamiseks kasutatakse põhivärvide liitmist (tulemus porimust), ainult musta (tavaliselt tekstid) või põhivärvi ja musta liitmist (tulemus sügav- või säravmust). Raster võimaldab kasutada pooltoonimist (*halftoning*), mis lubab segada põhitooni küllastamata kombinatsioone kasutades alusmaterjali loomulikku tooni. Näiteks roosa kujutise trükkimiseks valgel paberil kasutatakse violettpunase tindi 20% pooltoonimist, milles tillukeste purpurvioletsete täppide vahele jääv valge pind vähendab purpuri küllastatust ja muudab kujutise heledamaks.

Kuvaseadmed (kuvarid, projektorid, kaamerad, skannerid) töötavad RGB-värvimudeli põhimõttel.

Vaata ka
--------

* Subtraktiivne värvisüsteem
* Värvimudel
* RGB

Välislingid
-----------

* CMYK värvimudel
Ralph Hasenhüttl (2016)
**Ralph Hasenhüttl** (sündinud 9. augustil 1967 Grazis) on Austria jalgpallitreener ja endine jalgpallur (ründaja).

Jalgpallurikarjäär
------------------

Hasenhüttli mängijakarjäär kestis aastatel 1985–2004. Ta mängis Austria klubides Grazer AK, Viini Austria, Salzburgi SV Austria, Belgia klubides K.V. Mechelen ja Lierse ning Saksamaal 1. FC Kölnis, SpVgg Greuther Fürthis ja Müncheni Bayerni reservmeeskonnas. Viini Austriga tuli ta kolm korda Austria meistriks (1991–1993), ühe korra tuli Austria meistriks ka Salzburgi Austriaga (hooajal 1994–95). Austria jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1988–1994 kokku kaheksa korda ja lõi kolm väravat.

Treenerikarjäär
---------------

Treenerina alustas ta tööd 2000. aastate keskel Saksamaa klubis SpVgg Unterhaching ning oli 2007–2010 peatreener. Aastatel 2011–2013 oli ta VfR Aaleni peatreener ning tõusis 2012. aastal klubiga Saksamaa esiliigasse. Aastatel 2013–2016 oli ta FC Ingolstadt 04 peatreener, hooajal 2014–15 võitis ta Ingolstadtiga Saksamaa esiliiga. Aastatel 2016–2018 oli ta Saksamaa kõrgliiga klubi RB Leipzigi peatreener.

2018. aasta detsembris määrati Hasenhüttl Inglismaa kõrgliiga klubi Southampton peatreeneriks. Ta sai sellega esimeseks austerlasest peatreeneriks Premier League'is. Kuigi 2019. aasta septembris kaotas Southampton Inglismaa kõrgliigas Leicester Cityle 0:9, mis oli Premier League'i ajaloo suurim kaotus koduväljakul, saadi liigas 11. koht ja 52 punkti, mis oli Southamptoni parim punktisumma liigas pärast hooaega 2015–16. 2020. aasta juulis valiti Hasenhüttl Premier League'i kuu parimaks peatreeneriks.
**Sumatra ninasarvik** (*Dicerorhinus sumatrensis*) on ninasarviklaste sugukonda ninasarviku perekonda kuuluv kabjaline.

Sumatra ninasarvik on nüüdisaegsetest ninasarvikutest kõige vanapärasem. Ta on lähedane tertsiaaris elanud fossiilsetele liikidele. Tema kõrvadel on karvatutid ja kogu tema keha on kaetud karvadega, vaatamata soojale kliimale Sumatra saarel. Veel on tal säilinud lõikehambad, mis esinesid ninasarvikute eellastel.

Ta on väikseim ninasarvik, kelle tüvepikkus on 2,5–2,8 m ja õlakõrgus 1,1–1,5 m. Ta kaalub umbes 1000 kg.

Sumatra ninasarvikul on kaks sarve; eesmine on kuni 25 cm kõrge, aga tagumine on vaid madal kühm. 

Varem oli sumatra ninasarvik levinud laialt nii Ida-Pakistani, Ida-India, Birma, Tai, Kambodža ja Laose territooriumil, Malaka poolsaarel ning Sumatra ja Kalimantani saarel. Alles on vaid 100–150 isendit, neist Sumatral paarkümmend ja Birmas 20–25, üksikud isendid on veel Kalimantanil, Tais, Kambodžas ja Malakal.

Metsaraie ja põllumajanduskõlvikute laiendamine ning salaküttimine seavad kahtluse alla sumatra ninasarviku eksistentsi vabas looduses.

Sumatra ninasarvikud loomaaedades
---------------------------------

Sumatra ninasarvikuid on peetud loomaaedades ligi 150 aastat. Londoni loomaaed hankis kaks sumatra ninasarvikut 1872. aastal. Üks neist, emane Begum, püüti Chittagongist 1868 ja ta elas Londoni loomaaias 1900. aastani, mis on vangistuses elanud sumatra ninasarvikute rekord. Enne väljasuremist oli vähemalt 7 alamliigi *Dicerorhinus sumatrensis lasiotis* isendit loomaaedades ja tsirkustes.

Vangistuses pole sumatra ninasarvikute paljundamine õnnestunud. Kalkuta loomaaias sündis 1889 üks vasikas, kuid kogu 20. sajandil ei sündinud loomaaedades ühtegi sumatra ninasarvikut. 1972 suri viimane vangistuses peetud sumatra ninasarvik Kopenhaageni loomaaias.

1984–1996 püüti 40 sumatra ninasarvikut loodusest ja viidi maailma loomaaedadesse, et neid vangistuses uurida ja paljundada. 1990-ndate lõpuks ei olnud sündinud ühtegi ninasarvikut ja programm tunnistati ebaõnnestunuks. 1997. aastaks oli 20 vangistatud loomadest surnud. 

2001. aasta septembris sünnitas Los Angelese loomaaia emane sumatra ninasarvik Emi pärast hormooniravi terve isase vasika, kes sai nimeks Andalas. Andalas oli esimene vangistuses sündinud sumatra ninasarvik pärast 112 aastat. 30. juulil 2004 sündis Emil vasikas, kellele pandi nimeks Suci. 29. aprillil 2007 poegis Emi kolmandat korda, tuues ilmale isase vasika, kes sai nimeks Harapan.

Viited
------

1. ↑  van Strien, N.J. Manullang, B. Sectionov, Isnan, W. Khan, M.K.M, Sumardja, E. Ellis, S. Han, K.H. Boeadi, Payne, J. & Bradley Martin, E. (2008). Dicerorhinus sumatrensis. *IUCNi punase nimistu ohustatud liigid*. IUCN 2008.
2. 1 2 3 4 5  "Loomade elu", 7. kd. lk. 307

Välislingid
-----------

* Ingliskeelne sumatra ninasarvikute kirjeldus
* Ingliskeelne kirjeldus National Geographicu veebilehel
* "Üliharuldased kaadrid sumatra ninasarvikutest" SL Õhtuleht, 25.04.2007
Jegor Borissov (2010)
Vladimir Putin ja Jegor Borissov (2015)
Jegor Borissov (2011)
**Jegor Afanasjevitš Borissov** (jakuudi keeles Охонооһой уола Барыыһап Дьөгүөр; vene keeles Егор Афанасьевич Борисов; sündinud 15. augustil 1954 Tšuraptšas  Tšuraptša rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi rahvusest Sahha riigitegelane, majandusdoktor. 

Ta oli aastatel 2003–2010 Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimees ja 2010–2014 Sahha (Jakuutia) Vabariigi president. Aastatel 2014–2018 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea. Ta on  Ühtse Venemaa liige.

Haridus ja töökäik
------------------

Ta lõpetas 1979. aastal  Novosibirski põllumajandusinstituudi insener-mehaanikuna.

1991. aastal määrati ta Sahha põllumajandusministri asetäitjaks, 1992. aastal Sahha valitsuse aseesimeheks. Aastatel 1993–1995 oli ta valitsuse esimehe esimene asetäitja, 1998–2000 põllumajandusminister, 1997–2002 Jakutski põllumajanduse teadusliku uurimisinstituudi direktor, 2002–2003 Sahha valitsuse esimehe esimene asetäitja.

2010. aastal andis Sahha parlament Il Tümene talle vabariigi presidendi õigused viieks aastaks. 2014. aastal valiti ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi peaks viieaastaseks perioodiks. 28. mail 2018 esitas ta Venemaa presidendile Vladimir Putinile ametist tagasiastumiseavalduse. See rahuldati.

Tunnustus
---------

* 1991 – Venemaa Föderatsiooni audoonor
* 1994 – Venemaa Föderatsiooni auraudteeehitaja

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Персональный сайт Главы Республики Саха. egorborisov.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jegor Borissov** |

* Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea koduleht. egorborisov.ru
Ralph Waldo Emerson
**Ralph Waldo Emerson** [rälf u'ooldõu 'emerson] (25. mai 1803 – 27. aprill 1882) oli ameerika proosakirjanik, luuletaja ja filosoof. 

Tema kirjutatud teos "Loodus" avaldati trükisena 1836. aastal. Esseega pani Emerson aluse oma transtsendentalistlikule filosoofiale, mis rajaneb ideel looduse tunnetamise täiusest.

15. juulil 1838 šokeeris Emerson Harvardi ülikooli teoloogiateaduskonna lõpetajaid kõnega (*Divinity School Address*), milles väitis, et moraaliintuitsioon on parem religioossest doktriinist ning leidis, et usk ajaloolisesse Jeesusesse ei ole vajalik.
Mais 2006, 168 aastat hiljem rajas Harvardi teoloogiateaduskond Emersoni-nimelise professuuri (*Emerson Unitarian Universalist Association Professorship*).

Tunnustus
---------

Ralph Waldo Emerson valiti 1867. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

Teosed eesti keeles
-------------------

* "Kunst", "Kingitused" (esseed). Tõlkinud Toomas Rosin, värsid tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 1991, nr. 4, lk. 36–48
* "Inimkonna esindajad" (esseed: Platon, Swedenborg, Montaigne, Shakespeare, Napoleon, Goethe). Tõlkinud ja järelsõna: Karin Suursalu. LR 2005, nr 24–27, 152 lk; ISBN 9985853733
* "Sõprus" (essee). Tõlkinud Triinu Pakk – Vikerkaar 2012, nr 1/2, lk 116–128

Kirjandus
---------

* Hannes Varblane, "Concordi transtsendentalismi trubaduurest" – Vikerkaar 1991, nr. 4, lk. 49–52; ka H. Varblase artiklikogumikus "Ilmavallas", Ilmamaa, Tartu 2002, lk 59–66
* Triinu Pakk, "Ralph Waldo Emerson – ameeriklaseks kasvamine" – Vikerkaar 2012, nr 1/2, lk 129–137

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ralph Waldo Emerson** |

* Ralph Waldo Emerson (*inglise keeles*)
**Raman Hałoŭčenka** (valgevene keeles *Раман Аляксандравіч Галоўчэнка*; sündinud 10. augustil 1973 Žodzinas) on Valgevene diplomaat, poliitik ja riigitegelane. Ta on 4. juunist 2020 Valgevene peaminister.

Ta sündis aastal 1973 Žodzinas Smalavičy rajoonis Minski oblastis. Ta lõpetas aastal 1996 Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi rahvusvaheliste suhete erialal.

Ta oli aastatel 1997–2002 Valgevene Julgeolekunõukogu riigisekretariaadi peaspetsialist. Aastatel 2002–2005 oli ta Valgevene Vabariigi peaprokuratuuri osakonna juhataja asetäitja. Aastatel 2005–2006 töötas ta presidendi administratsiooni välispoliitika osakonna peanõunikuna. Aastatel 2006–2009 oli ta rahvusvahelise julgeolekualase koostöö osakonna peanõunik, Julgeolekunõukogu riigisekretariaadi rahvusvahelise julgeoleku osakonna peasekretär. Juulist 2009 kuni detsembrini 2009 oli ta Poolas asuva saatkonna nõunik-saadik. Detsembrist 2009 kuni aprillini 2013 oli ta Valgevene Vabariigi riikliku sõjalis-tööstusliku komitee esimehe esimene asetäitja. 22. aprillist 2013 kuni augustini 2018 oli ta erakorraline ja täievoliline suursaadik Araabia Ühendemiraatides, osalise tööajaga ka Saudi Araabias ja Kataris.

18. augustist 2018 kuni 3. juunini 2020 juhtis ta Valgevene Vabariigi riiklikku sõjatööstuskomiteed.

4. juunil 2020 sai tast Valgevene peaminister.

Isiklikku
---------

Ta valdab inglise, araabia, saksa ja poola keelt.
**Polümeeride keemia** on keemia haru, mis tegeleb polümeeride ja makromolekulide sünteesi ja omaduste uurimisega. 

Polümeersed molekulid jagatakse kahte suurde klassi:

* biopolümeerid, mis sünteesitakse elusorganismide poolt
* sünteetilised polümeerid, mis saadakse mitmesuguste polümerisatsioonireaktsioonide abil

Polümeeride süntees
-------------------

 *Pikemalt artiklis Polümerisatsioon*
Polümerisatsioon on keemiline protsess, milles madalmolekulaarse ühendi (monomeeri M) molekulid ühinevad üksteisega moodustades kõrgmolekulaarse ühendi, milles on
keemiliselt seotud väga suur arv monomeerile vastavaid elementaarlülisid: 

nM → (-M)n–
Polümeeride süntees võib realiseeruda olenevalt initsieerimisviisist katioonsete, anioonsete või radikaalsete aktiivsete intermediaatide vahendusel või koordinatsiooni mehhanismi järgi. 

Peamised polümeeride sünteesi meetodid on plokimeetod (lähteaine(te) ja katalüsaatori segus ilma lahustita), lahusemeetod (kasutatakse lahustit) ja emulsioonimeetod (monomeer emulgeeritakse mittesegunevas vedelikus, enamasti vees).

Polümeeride omadused
--------------------

Polümeeride omadusi kirjeldatakse mitmete keemiliste ja füüsikaliste näitajate abil:

* polümerisatsiooniaste (n)
* keskmine molekulmass (MW)
* molaarmassi jaotus
* molekulaarstruktuuri korrapärasus
* kopolümeerne jaotus
* lõpprühmad
* hargnemiste aste
* ristsidemed
* kristallilisus
* termilised omadused (klaasistumistemperatuur, sulamistemperatuur)
* lahuste omadused (lahustuvus, lahuse viskoossus, geelistumine)

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Polümeeride keemia** |

* Polümerisatsioon
* Polümeerid
**Järvakandi Kool** on kool Järvakandi alevis Kehtna vallas Rapla maakonnas.

Praeguse Järvakandi alevi koolihariduse algus on seotud Järvakandi mõisa klaasikoja rajamisega 1879. aastal. Õpilased olid saksa klaasimeistrite lapsed, õppekeel oli saksa keel, õpetajaid oli üks. Koolituba asus klaasivabriku omaniku majas. 1914. aastal alanud maailmasõja tõttu kool suleti kui saksa asutus.

Uuesti alustati tööd 1917. aastal 2-klassilise algkoolina ja 1928. aastal avati Harjumaa koolivalitsusse loal III ja IV klass. 1936. aastal jätkati tööd 6-klassilise algkoolina.

Enne uue koolihoone ehitamist töötas kool erinevates majades. Detsembris 1939 sai valmis uue koolihoone esimene osa, kus alustas tööd 120 õpilast. Puhkenud sõja tõttu jäi koolimaja kavandatud kujul ja mahus lõpuni ehitamata.

1945. aastal avati ka VII klass, kooli nimeks sai Järvakandi Tehaste Mittetäielik Keskkool. 1956. aastal tuli juurde VIII klass ja 1957. aastal muudeti kool keskkooliks. Esimene keskkoolilend lõpetas 1960. aastal. 1997. aastal nimetati Järvakandi Keskkool Järvakandi Gümnaasiumiks.

Vene õppekeelega klassid ja kool
--------------------------------

1946. aastal alustasid koolis tööd vene õppekeelega klassid. 1951. aastal ehitati vene õppekeelega õpilastele ümber eraldi maja ja nad olid seega eraldi koolis. 1955. aastast ühendati taas eesti ja vene kool üheks kooliks. Esimene vene keskkoolilend lõpetas 1966. aastal. 1978. aastal suleti vene keskkooliklassid. Vene kooliosa lõpetas täielikult töö augustis 1998 õpilaste vähesuse tõttu.

Kooli nimed
-----------

Vaata ka
--------

* Järvakandi ministeeriumikool

Viited
------

1. 1 2 3 4 5   Ajalugu kooli kodulehel
2. ↑  Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk XXXX

Välislingid
-----------

* Kooli koduleht
Sambucus nigra
**Leeder** (*Sambucus* L.) on kuslapuuliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Levik
-----

Pärit Euraasia ja Põhja-Ameerika parasvöötmest, kuid osaliselt ka Põhja-Aafrikast.

Kirjeldus
---------

Leedri perekonda kuuluvad kõrged põõsad, madalad puud või rohttaimed, millel on paaritusulgjad vastakuti liitlehed. Leedri võrsetel ja okstel on lai ning pehme säsi. Õied on väikesed, kolmetised, neljatised või viietised. Õied asetsevad rohkeõielistes ebasarikates või pööristes. Vilju kuulub luuviljade klassi.

Liigid
------

* kanada leeder (*Sambucus canadensis*)
* sinine leeder (*Sambucus cerulea*)
* väike leeder (*Sambucus ebulus*)
* korea leeder (*Sambucus coreana*)

Leedri perekonda kuulub umbes 40 liiki.

Eesti liigid
------------

Eestis kasvatatakse ilupõõsana kaht liiki, mis on juba 17. sajandist metsistunud ja naturaliseerunud:

* *Sambucus racemosa* – punane leeder, hajusalt;
* *Sambucus nigra* – must leeder, peamiselt Lääne-Eestis.

Paljundamine
------------

Leedrit saab paljundada seemnetega või vegetatiivselt - puitunud pistikutega ja haljaspistikutega.

Viited
------

1. 1 2  Robert Piir (2008). *Vähetuntud marjad aias*. Tallinn: Maalehe Raamat.
2. 1 2  Endel Laas (1987). *Dendroloogia*. Tallinn: Valgus.
3. ↑  *Eesti taimede määraja*, 1999. Tartu: Eesti Loodusfoto, lk. 259.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Leeder** |
**Leedi Louise Windsor** (Louise Alice Elizabeth Mary Mountbatten-Windsor; sündinud 8. novembril 2003) on Briti kuningliku perekonna liige, Edinburghi hertsog prints Edwardi ja hertsoginna Sophie tütar, kuninganna Elizabeth II lapselaps ja kuningas Charles III vennalaps.

Valitseva monarhi järeltulijana meesliinis on tema tiitliga nimi Tema Kuninglik Kõrgus Wessexi Printsess Louise. Kuid kui tema vanemad abiellusid, otsustasid nad, et nende lastest saavad krahvi(nna)d, mitte prints(ess)id tiitliga *Tema Kuninglik Kõrgus*. Selle põhjuseks oli soov vältida lastele muidu langeda võivaid kuninglikke kohustusi. Kuid kuna kuninganna pole välja andnud vastavat korraldust, on Louise ikka printsess, olenemata sellest, kuidas teda igapäevaelus nimetatakse. 

Leedi Louise on troonipärimisjärjekorras 15. kohal oma noorema venna Jamesi järel.

Sünd
----

Leedi Louise sündis enneaegsena 8. novembril 2003 Surreys pärast seda, kui tema ema Wessexi krahvinna oli kiirabiga Frimley Parki haiglasse toimetatud. Louise'i isa polnud sünnituse ajal kohal. Ettevaatusabinõuna viidi Louise St. George'i haiglasse Londonis, krahvinna jäi aga Frimley Parki, kuni ta seisukord oli piisavalt hea, et lahkuda. Louise sündis keisrilõikega, mis oli vajalik krahvinna verekaotuse tõttu, mis ohustas nii ema kui ka last. 

Ta lahkus haiglast 23. novembril 2003 ja ta nimi avalikustati 27. novembril 2003. Louise ristiti Windsori lossis 24. aprillil 2004, tema ristivanemad olid lord Ivar Mountbatten ja Leedi Sarah Chatto.
Jeffrey Schlupp 2015. aastal Ghana koondises
**Jeffrey Schlupp** (sündinud 23. detsembril 1992 Hamburgis) on Saksamaal sündinud Ghana jalgpallur. Ta mängib vasakkaitsjana Premier League'i klubis Crystal Palace ja Ghana jalgpallikoondises.

Ta alustas karjääri Leicester Citys, mille noorteakadeemiaga liitus 2005. aastal. Enne seda, kui ta Leicester City põhimeeskonnas debüüdi tegi, mängis ta hooaja 2010–11 laenule Inglismaa kolmanda liiga klubis Brentford, lüües üheksa mänguga koguni kuus väravat. Debüüdi Leicester City meeskonnas tegi ta 9. augustil 2011 liigakarika mängus Rotherham Unitedi vastu, tehes selles mängus kübaratriki. Inglismaa esiliigas tegi ta debüüdi 13. augustil mängus Readingu vastu. Esimese värava lõi ta liigas 1. oktoobril mängus Derby County vastu. Hooajal 2013–14 võideti Inglismaa esiliiga ja tõusti Premier League'isse. Inglismaa kõrgliigas tegi ta debüüdi 16. augustil 2014 mängus Evertoni vastu. Esimese värava lõi ta liigas 4. oktoobril mängus Burnley vastu. Schlupp valiti hooaja lõpuks Leicester City hooaja parimaks noormängijaks ja mängijate poolt parimaks mängijaks. Hooajal 2015–16 tuli ta Leicester Cityga Premier League'i meistriks. Ainsa värava lõi ta sel hooajal liigas 4. oktoobril mängus Norwich City vastu.

2017. aasta jaanuaris liitus ta Crystal Palace'iga. Arvatav üleminekusumma oli 12 miljonit naelsterlingit.

Debüüdi Ghana jalgpallikoondises tegi ta 15. novembril 2014 mängus Gaboni vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 14. juunil 2015 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Mauritiuse vastu.

Saavutused
----------

Leicester City
* Premier League: 2015–16
* Football League Championship: 2013–14

Viited
------

1. ↑  "Eriksson praises Leicester City's Jeffrey Schlupp". BBC Sport. 10.8.2011. Vaadatud 3.1.2019
2. ↑  "Esteban Cambiasso Named Leicester City Player of the Year". Leicester City. 18.5.2015. Vaadatud 3.1.2019
3. ↑  "Jeffrey Schlupp leaves Leicester for Crystal Palace". The Irish Independent. 13.1.2017. Vaadatud 3.1.2019

Välislingid
-----------

 Jeffrey Schlupp – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Crystal Palace F.C. kodulehel
Taebla valla lipp
**Taebla valla lipp** on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Taebla valla lipp. 

Lipp oli kasutusel 5. oktoobrist 2004 kuni 20. oktoobrini 2013, mil ühineti Oru ja Risti vallaga ühtseks Lääne-Nigula vallaks.

Lipu autor on Agu Kübarsepp.

Lipu kirjeldus
--------------

Taebla valla lipp on täisnurkne roheline kangas, mille keskel on Taebla valla vapi kujutis. Vapi kõrgus moodustab 2/3 lipu kõrgusest. Pidulik lipp võib olla ümbritsetud kuldse narmasäärisega ja olla kaunistatud ilunööridega. Roheline ja kollane värv lipul on sama tooni vapi rohelise ja kuldsega.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11 ning lipu normaalsuurus ei ületa Eesti riigilipu normaalsuurust ehk 1050 × 1650 mm.

Põhjendus
---------

Roheline värv viitab valla pidevale arengule, kollane on aga küpsuse ja jõukuse värv.

Lipukavandikonkurss
-------------------

22. jaanuaril 2004 Taebla vallavalitsuse poolt välja kuulutatud valla vapi ja lipu kavandite konkursi tööde esitamise tähtajaks oli 1. aprill 2004. Sama aasta 21. juunil kinnitas vallavalitsus konkursi tulemused, kus konkursikomisjoni ettepanekul tunnistati võitjaks Agu Kübarsepa esitatud kavandid. Võitnud kavandid kinnitas Riigikantselei 5. oktoobril 2004.

Vaata ka
--------

* Taebla valla vapp
* Lääne-Nigula valla lipp
* Risti valla lipp
* Oru valla lipp
* Lääne maakond

Välislingid
-----------

* Taebla valla sümboolika valla kodulehel
* Taebla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Alassane Pléa (2018)
**Alassane Alexandre Pléa** (sündinud 10. märtsil 1993 Lille'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Mönchengladbachi Borussia.

Ta alustas klubikarjääri Lyoni Olympique'is. Aastatel 2010–2014 mängis ta põhiliselt Lyoni reservmeeskonnas. Prantsusmaa kõrgliiga debüteeris ta Lyoni meeskonnas 2012. aasta oktoobris. Hooaja 2013–14 teises pooles mängis ta laenul Prantsusmaa esiliiga klubis AJ Auxerre.

2014. aasta suvel sõlmis ta lepingu Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Nice. Hooajal 2016–17 lõi Pléa Prantsusmaa kõrgliigas 11 väravat ja hooajal 2017–18 16 väravat.

2018. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Mönchengladbachi Borussiaga. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta 1. septembril 2018 mängus Augsburgi vastu. Debüüthooajal lõi ta Saksamaa kõrgliigas 12 väravat.

Prantsusmaa kõrgliigas debüteeris Pléa 2018. aasta novembris mängus Uruguay vastu.

Välislingid
-----------

 Alassane Pléa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Episteem** (kr επιστήμη (*epistēmē*), pr épistémè; teadmine) on ajajärgu suhete tervikteadmine; teatud ajal teatud ühiskonnas olev väidete ja lausungite (diskursuste) sõnastamise üldlevinud vorm. Lausungid, käitumine ja kõne avalduvad episteemi raamides. Mõiste tähendab ka ajastu valitseva suhtekogumi kujutlust inimese teadvuses. Episteem tähendab suhete tervikvõrku, mis antud ajajärgul liidab lausungid ja tegevused, mis tekitavad teadmisõpetuse (epistemoloogia) kujundeid, teadusi ja võimalikke vormilisi süsteeme.

Mõiste võttis kasutusele Michel Foucault teoses "Sõnad ja asjad" (1966, eesti keeles 2015), osutamaks ajastu teadmisõpetuse raamile ja ajastu üldarusaamale inimesest.

Mõiste muutus M. Foucault'l oluliseks teoses "Teadmiste arheoloogia" (1969, eesti keeles 2005). Ta eristas ajaloolise eriteadmise (episteem) ja teadmise ajaloo. Teoses sõnastas ta uue, arheoloogiale toetuva ajaloovormi alused (varem arheoloogia toetus ajaloole).

Viited
------

1. 1 2  Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 90.
2. ↑  Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 117.
**Leebiku vald** (saksa keeles *Gemeinde Abenkat*) oli vald Helme kihelkonnas Viljandimaal ja Valga maakonnas. Vallamaja asus Leebiku külas.

Eesti haldusjaotus 1925. aastal
1921. aastal arvati Leebiku vald Valga maakonna koosseisu.

1. aprillil 1939 arvati vald uue Põdrala valla koosseisu.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast; osaliselt senise Lõve valla maa-alast; senise Patküla valla senise Leebiku valla kahe tüki vahel asuva lahustüki ja Väike-Emajõe ääres asuva lahustüki Peedukse, Liiva, Suitso, Pikasilla koolimaa nr. 38, nr. 15 ja Parve talude maa-aladest; osaliselt senise Suislepa valla maa-aladest; osaliselt senise Kärstna valla maa-aladest; seniste Helme ja Jõgeveste valla maa-aladest Põdrala vald. 

Leebiku vallas on sündinud sõjaväelased Jaan Unt ja Johann Paul, konsulaarametnik Adolf Stafenau, diplomaat Peeter Jõgi.

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Epp Tamm (2002)
**Epp Tamm** (14. jaanuar 1940 Vändra vald, Pärnumaa – 18. oktoober 2020 Tartu) oli eesti klassikaline filoloog ja tõlkija.

Tema uurimisvaldkonnad olid kreeka eepika, vanakreeka keele õpetamise meetodid ning klassikalise filoloogia ajalugu Eestis. Ta on tõlkinud tekste kreeka ja ladina keelest eesti keelde.

Elulugu
-------

Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning 1965. aastal Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina.

Ta oli aastatel 1970–1976 aspirant, algul Tartu Riiklikus Ülikoolis, siis Leningradi Riiklikus Ülikoolis, kus kaitses ka 1976. aastal väitekirja Odysseuse kujust Homerose eeposes ja kreeka tragöödias ning sai kandidaadikraadi.

Ta töötas alates 1970. aastast Tartu Riiklikus Ülikoolis, alates 1972. aastast õppejõuna, alates 1990. aastast dotsendina.

Tunnustus
---------

* 2005 Tartu Ülikooli medal

Publikatsioone
--------------

### Raamatud

* "*Studeamus igitur*…: harjutusi ladina keele algkursuse juurde" (kaasautor Anne Lill). Tartu, 1990
* "Vanakreeka keele õpetus I. Hääliku- ja vormiõpetus". Tartu 1991, 2. trükk 1992

### Artiklid

* *О некоторых особенностях образа Одиссея как трагического героя*. // Tartu Ülikooli toimetised 626 (1982), lk 5–13.
* *Klassische Philologen an der Universität Tartu (Dorpat, Jurjew) und ihre Kontakte zu St. Petersburg*. Kaasautor Hain Tankler. // Hyperboreus 10 (2004), 1–2 (2004), lk 22–59.

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 4. köide: *Sar-Y. Lisa* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 614

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Järvakandi vald** oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Purku külas.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Järvakandi valla maa-alast ja senise Kehtna valla lahusosast – Terasoo nr. A-27 talu maa-alast.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
1939. aastal oli vallas 2142 elanikku, territooriumi suurus oli 16 243,86 ha.

Esimene vallavanem oli Aleksander Siimer. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Jaan Ojamaa. 

1939. aastal kuulusid Järvakandi valla koosseisu: Purku, Põlma, Valli, Mõisataguse, Maera, Männiku, Vahakõnnu, Vaharu, Mailokse, Veskoja, Ahekõnnu ja Opi, Lellapere, Hiienurme, Uus, Kabeli, Sooaluste, Nurme, Laeste, Kokuta, Kärpla külad, Järvakandi Tehased, Isakõnnu, Selja, Nõlva, Onni ja Allika külad..

Vald kuulus Riigivolikogu 15. valimisringkonda, kust valiti Valter Kadarik.

Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
--------------------------------------------------

8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega valla maa-alal Järvakandi külanõukogu ja Tehaste külanõukogu.

26. septembril 1950 arvati Järvakandi külanõukogu Rapla rajooni ja Tehaste külanõukogu Vändra rajooni koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
3. ↑  588. Harju Maavanema otsus Harju maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta. Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
4. ↑  EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta.
**Ludvig Schmidt** (24. november 1894 Tallinn – 23. veebruar 1982 Tallinn) oli eesti keemik ja Tallinna Polütehnilise Instituudi rektor (1951–1951).

Ta lõpetas 1913. aastal Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi ja 1919. aastal Petrogradi Ülikooli (loodusteaduste osakonnas). 1930. aastal lõpetas ta Leningradi Riikliku Ülikooli füüsikalise keemia erialal. Aastal 1940 kaitses ta keemiakandidaadi väitekirja, samal aastal sai ta ka dotsendiks.

Ta oli aastatel 1922–1930 Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli Leningradi osakonna reaalainete õppejõud ja kateedri juhataja. Aastatel 1930–1942 oli ta Leningradi Riikliku Ülikooli ja Leningradi Keemilise Tehnoloogia Instituudi õppejõud, dotsent. Aastatel 1942–1944 oli ta Kaasani Keemilise Tehnoloogia Instituudi dotsent.

Aastatel 1944–1979 oli ta mitmetes ametites Tallinna Polütehnilises Instituudis: 1944–1951 ja 1960–1964 oli ta füüsikalise keemia/füüsikalise ja kolloidkeemia kateedri dotsent, 1974–1979 oli ta samas kateedris vanemteadur, lisaks oli ta 1944–1946 keemia-mäeteaduskonna dekaan ja 1946–1951 Tallinna Polütehnilise Instituudi asedirektor õppe- ja teadustöö alal. Aastatel 1951–1959 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi direktor, 1964–1968 oli ta anorgaaniliste ainete kateedris dotsent.

Schmidt uuris tasakaalu ja assotsiatiivseid nähtusi lahustes; ta on koostanud õppevahendeid.

Ta oli aastast 1939 NLKP liige, oli ka EKP Tallinna linna- ja rajoonikomitee liige. Aastatel 1955–1959 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseisu saadik.

Ludvig Schmidt suri aastal 1982 ja ta maeti 2. märtsil 1982 Metsakalmistule.

Tunnustus
---------

* Medal "Ennastsalgava töö eest Suures Isamaasõjas"
* 1950 orden "Austuse märk"
* 1952 Tööpunalipu orden
* Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukirjad

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2016. Vaadatud 17. septembril 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Erik Wilhelm Wladimir Danielsson** (ka **Erik William Wladimir Danielsson**; 18. mai 1815 Kokemäki – 11. september 1882 Turu) oli Eesti ja Soome vaimulik.

Danielsson õppis Tampere linnakoolis, Pori triviaalkoolis ja Turu gümnaasiumis. Aastatel 1837–1839 õppis ta (immatrikuleeriti 11. oktoobril 1837) usuteadust Helsingi Ülikoolis. Ordineeriti 16. detsembril 1839 õpetajaks.

Ta oli pärast ordineerimist Nauvo koguduse (asub Päris-Soome maakonnas) ja Honkilahti koguduse (asub Satakunna maakonnas) õpetaja, aga 20. aprillist 1841 Pyhämaa koguduse (asub Päris-Soome maakonnas), 28. novembrist 1842 Kuusisto (praegu Kaarina linnaosa, asub Päris-Soome maakonnas) koguduse õpetaja. Oli aastatel (kutsuti 19. jaanuaril, introdutseeriti 16. septembril/28. septembril 1845) Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1843–1845 oli ta adjunktõpetajaks (valiti 24. novembril/6. detsembril), aastatel 1845–1869 (kutsuti õpetajaks 19. jaanuaril/31. jaanuaril, introdutseeriti 4. veebruaril/16. veebruaril 1845) oli ta õpetajaks Harju-Jaani Ristija Johannese koguduses. Jäi 19. juulil/31. juulil 1869, elas seejärel Turus.

Ta oli Eduard Ahrensi eesti keele ortograafia pooldaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
2. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977

Välislingid
-----------

* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 (Erik William Vladimir Danielsson)
Ludwig August Immanuel Körber
**Ludwig August Immanuel Körber** (15. november 1808 Võnnu alevik – 16. november 1892 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1821–1826 Tartus gümnaasiumis, 1827–1830 õppis Tartu Ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Oli koduõpetajaks Liivimaal, reisis vennaga Carl Eduard Körberiga jalgsi Saksamaale ja Itaaliasse. Ordineeriti õpetajaks 14. juunil 1836.

Oli 1836–1846 Võnnu Jakobi koguduse adjunktõpetaja, 1846–1853 oli Rannu Püha Martini koguduse (introdutseeriti 3. märtsil 1846) õpetaja. 1853–1880 oli Rõngu Mihkli koguduse (introdutseeriti 29. märtsil 1853) õpetaja. Oli alates 1850 Võru praostkonna koolirevident. Emerituuri jäi 4. mail 1880. Emerituuris olles elas Tartus.

Isiklikku
---------

Tema vanavanaisa Johann Friedrich Körber oli Tarvastu, Otepää ja Helme Maarja koguduse õpetaja, vanaisa Paul Johann Körber oli Tori ja Võnnu Jakobi koguduse õpetaja, teine vanaisa Christoph Friedrich Mickwitz noorem oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Isa Eduard Philipp Körber oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. Vend Carl Eduard Anton Körber oli Vändra Martini koguduse õpetaja, teine vend Martin Georg Emil Körber oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Äi Bernhard Gottlieb Hehn oli Otepää Maarja koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Erik Pommerist
Pommeri Eriku vapp
**Erik Pommerist** (*Erik av Pommern* või *Erik af Pommern*; norra **Eirik III**; rootsi **Erik XIII**; taani **Erik VII**; umbes 1382 – 16. juuni 1459) oli Kalmari uniooni ja Rootsi kuningas 1396–1439, Norra kuningas 1389–1442 ning Taani kuningas 1412–1439. Erik oli Taani kuninganna ja Kalmari uniooni looja Margrete I õetütre poeg. 

Erik oli suguluses nii Norra, Taani kui ka Rootsi valitsejadünastiatega, mistõttu sobis ta legaalselt ideaalselt nende kolme riigi ühismonarhiks. Erik, sündinud Bogusław oli Pommeri hertsogi Vratislav VII ja Mecklenburg-Schwerini Maria poeg. Tema vanavanemad olid Pommeri hertsog Boguslaw V ja tema teine naine Brunswick-Grubenhageni Adelheid ning Mecklenburgi hertsog Heinrich III ja Mecklenburgi hertsoginna Taani Inbeborg. Ingeborg oli Taani kuninga Valdemar IV tütar.
Ta oli 1406. aastast abielus Inglismaa kuninga Henry IV tütre Philippaga. Tema õde Katarina oli abielus Baieri hertsogi pojaga.

Kuni 1412. aastani valitses Kalmari uniooni tegelikult aga tema vanatädi Margrete I, Erik oli reaalselt kuningatiitliga kroonprints. Tema iseseisev valitsemine oli suhteliselt edutu, ta mässis Kalmari uniooni kuuluvad Põhjamaad sõtta Holsteini hertsogitega, et saada endale Jüütimaa lõunaosa. Saksa-Rooma riik küll tunnustas teda kogu Jüütimaa valitsejana, ent Holsteini hertsogid mitte. Reaalselt see sõda talle edu ei toonud ning kurnas vaid riigi majandust. 

Tema saamatu välispoliitika jätkus ka pärast seda sõda, lisaks sellele ei suutnud Erik maha suruda Rootsis üha laiemalt levivaid sisepingeid. 1434 algas seal Engelbrekt Engelbrektssoni mäss, misjärel ta kukutati 1439 nii Taani kui ka Rootsi troonilt. 

Erik tõmbus tagasi Gotlandile, kus ta kuni 1448. aastani tegelikult valitses. 1442 eemaldati ta ametlikult ka Norra troonilt, kuid tema järglane Kalmari troonil, Christoffer von Wittelsbach, ei suutnud temaga Gotlandi tagastamise osas kokkuleppele jõuda. Ainult Norra troonile ennistamisest Erik keeldus, soovides tõusta taas kõigi Kalmari uniooni riikide valitsejaks. 

1448, kui Christoffer suri, suutis tema järglane Oldenburgi Christian saavutada Erikuga kokkuleppe, millega too andis Christianile ka Gotlandi ning läks Pommerisse. 1449–1459 valitses ta seal Stolpi hertsogkonda.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Margrete I** | **Taani kuningas**1412–1439 | Järgnev:**Christoffer Baierist** |
| **Norra kuningas**1389–1442 |
| **Rootsi kuningas**1396–1439 | **Karl VIII**, regent (Karl Knutsson Bonde) |
Erik Paartalu (2009)
**Erik Endel Paartalu** (sündinud 3. mail 1986 Sydneys) on eesti päritolu Austraalia jalgpallur. Tema mängupositsioon on kaitsev poolkaitsja.

2006–08 mängis Paartalu Šotimaa klubis Gretna F.C. Esimesel hooajal võitis Gretna Šotimaa tugevuselt teise divisjoni ja tõusis esimest korda kõrgeimasse divisjoni. Teisel hooajal jäi Gretna Šotimaa kõrgeimas divisjonis Premier League'is 12. kohale ehk viimaseks, läks pankrotti ja likvideeriti.

Aastatel 2010–13 mängis ta Austraalia kõrgliiga klubis Brisbane Roar ja aastatel 2014–16 Melbourne Citys. Ta tuli Brisbane Roariga kahel korral Austraalia kõrgliiga põhihooaja meistriks ja hooajal 2010–11 finaalseeria võitjaks. Hooaja 2010–11 finaalis kohtus Brisbane Roar Central Coast Marinersiga. Brisbane Roar viigistas mängu lisaajal Paartalu väravast 2:2 ning tiitel kindlustati järgnenud penaltiseerias, kus Paartalugi oli täpne. Aastatel 2017–19 mängis ta India kõrgliiga klubis Bengaluru FC, kellega tuli hooajal 2018–19 India meistriks.

Lisaks on Paartalu mänginud Hiina, Tai, Lõuna-Korea ja Katari klubides.

Austraalia jalgpallikoondises pidas ta kaks mängu, mõlemad 2013. aasta Ida-Aasia meistrivõistluste finaalturniiril nelja parema seas. 20. juulil 2013 mängis Austraalia avaringis korraldajate Lõuna-Korea vastu väravateta viiki. Teises voorus, kus Paartalu ei osalenud, kaotas Austraalia Jaapanile 2:3 (poolaeg 0:1). Viimases kohtumises 28. juulil mängis Paartalu taas, kuid Austraalia kaotas ikkagi Hiinale 3:4 (1:1) ja jäi viimaseks, neljandaks.

Saavutused
----------

### Meeskondlikud

Gretna
* Scottish Football League First Division: 2006–07

Brisbane Roar
* A-League'i põhihooaeg: 2010–11, 2011–12
* A-League'i finaalseeria: 2010–11

Bengaluru FC
* Indian Super League: 2018–19
* Super Cup: 2018

Välislingid
-----------

* Ivar Lepik. "Paartalu liitus Aasia tippklubiga". soccernet.ee, 9. veebruar 2016
* Erik Paartalu tuli Austraalia meistriks
Pjotr Kapitsa Füüsikaprobleemide Instituut Moskvas
**Venemaa Teaduste Akadeemia Pjotr Kapitsa Füüsikaprobleemide Instituut**, lühend **IFP**, (vene keeles Институт физических проблем имени П. Л. Капицы РАН) on Venemaa Teaduste Akadeemia teadusuurimisinstituut.

**NSV Liidu Teaduste Akadeemia Füüsikaprobleemide Instituut** loodi 1934. aastal spetsiaalselt akadeemik Pjotr Kapitsa teadusuuringute jätkamiseks kodumaal (ta oli sunnitud Inglismaalt, kus ta töötas Cambridge'i Ülikoolis, naasma Nõukogude Liitu). Pärast Pjotr Kapitsa surma (1984) nimetati instituut tema auks Pjotr Kapitsa Füüsikaprobleemide Instituudiks; 1991. aastast on instituudil praegune nimi.

Pjotr Kapitsa

Direktorid
----------

* 1934–1946 Pjotr Kapitsa
* 1946–1955 Anatoli Aleksandrov
* 1955–1984 Pjotr Kapitsa
* 1984–1990 Viktor Borovik-Romanov
* 1990–2017 Aleksandr Andrejev
* alates 2017 Vladimir Dmitrijev

Välislingid
-----------

* Pjotr Kapitsa Füüsikaprobleemide Instituut – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Instituudi koduleht
**Kesksügise festival** on Hiinas uusaasta järel tähtsuselt teine püha aastas. Festivali ajalugu ulatub 3000 aasta taha. Festivali peetakse Hiina lunaarkalendri järgi iga 8. kuu 15. päeval täiskuu ajal. Gregoriuse kalendri järgi jääb see aeg septembri keskpaiga ja varase oktoobri vahele. 

Usutakse, et sel ajal on Kuu kõige säravam ja suurem, mis langeb kokku sügisese saagikoristusajaga.

Legend
------

Kesksügise festival keerleb ümber kuujumalanna Changi ja tema abikaasa Hou Yi legendi ümber. 

Hou Yi, vibulaskja, laskis ajal, mil taevas oli kümme päikest, üheksa alla, jättes alles vaid ühe. Selle tänuks kingiti talle igavese elu eliksiir. Eliksiiri joomise asemel aga andis ta selle oma naise kätte hoiule. Kui Yi vaenlane tema koju igavese elu eliksiiri varastama läks, jõi Chang kogu eliksiiri ära, et see halbadesse kätesse ei satuks. See pani ta Kuule lendama. Et oma naist mälestada, hakkasid Hou Yi ja mõned teised Kuule igal aastal andameid andma.

Pidustused
----------

Festivalil on välja kujunenud omad traditsioonid, millest üks on kuu koogikeste söömine. Kuu koogikesed on väikesed erineva täidisega koogikesed, mida üldjuhul nauditakse tassikese teega. Täidiseks on näiteks kergelt soolane muna kollane, lootose pasta, punase oa pasta või ka datlipasta, puuviljad, pähklid ja seemned. Tihtipeale kingitakse neid oma lähedastele, näiteks pereliikmetele või kolleegidele.

Kui kuu on juba tõusnud, süüdatakse Hiina laternad ja lastakse taevasse hõljuma. Kogenud tantsijad esitavad õnne toomiseks lõvi- ja lohetantsu.

Viited
------

1. ↑  Lihui Yang, Deming An, Jessica Anderson Turner (2005). "Handbook of Chinese mythology". *Internet archive*. Vaadatud 07.01.2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
2. ↑  PINKY CHNG WILLIAM TAN (19. september 2020). "Mooncakes, lanterns and legends: Your guide to the Mid-Autumn Festival in Singapore". *asiaone*. Vaadatud 07.01.2021.
3. 1 2  Sarah Young (24. september 2018). "MID-AUTUMN FESTIVAL: WHAT IS IT AND HOW IS IT CELEBRATED?". *Independent*. Vaadatud 07.01.2021.
**Pjotr Andrejevitš Gussev** (vene keeles Пётр Андреевич Гусев; 29. detsember (vkj 16. detsember) 1904 Peterburi – 30. märts 1987 Leningrad) oli vene balletitantsija, koreograaf ja ballettmeister. 

Pjotr Gussev lõpetas 1922. aastal Petrogradi koreograafiakooli. Aastatel 1922–1935 tantsis ta Leningradi Ooperi- ja Balletiteatris. 1935. aastal sai ta Moskva Suure Teatri juhtivaks balletisolistiks. Tema lavapartnerid seal olid näiteks Galina Ulanova, Olga Lepešinskaja ja Maia Plissetskaja.

Teatrijuht, pedagoog ja lavastaja
---------------------------------

Aastatel 1945–1950 oli Gussev Kirovi-nimelise Riikliku Akadeemilise Ooperi- ja Balletiteatri kunstiline juht ja 1950–1956 töötas ta Stanislavski ja Nemirovitš-Dantšenko Moskva Muusikateatris balletipedagoogina. Ühtlasi töötas ta külalislavastajana mitmes teatris (näiteks Leningradi Väikeses Riiklikus Akadeemilises Ooperi- ja Balletiteatris ja Aserbaidžaani NSV Riiklikus Akadeemilises Ooperi- ja Balletiteatris).

Aastatel 1958–1960 töötas Gussev balletipedagoogi ja ballettmeistrina Hiinas. Pekingis aitas ta organiseerida esimest balletiteatrit (Hiina Rahvusballett).

Aastatel 1960–1962 oli Gussev Leningradi Väikese Riikliku Akadeemilise Ooperi- ja Balletiteatri ja 1963–1966 Novosibirski Riikliku Akadeemilise Ooperi- ja Balletiteatri balletitrupi kunstiline juht.

1966. aastal asutas Gussev balletitrupi Kammerballett, millest hiljem kujunes Leonid Jakobsoni Peterburi Riiklik Akadeemiline Balletiteater. 

Aastatel 1966–1983 oli Gussev Rimski-Korsakovi Peterburi Riikliku Konservatooriumi ballettmeistrikateedri juhataja, alates 1973. aastast ühtlasi selle professor.

Filmiroll
---------

1983. aastal linastunud Emil Loteanu filmis "Anna Pavlova" mängis Gussev Marius Petipa rollis.

Tunnustus
---------

* 1947 – Vene NFSV teeneline kunstnik
* 1966 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane
* 1984 – Vene NFSV rahvakunstnik

Viited
------

1. 1 2 3  Пётр Андреевич Гусев. belcanto.ru
Ludwig IV
**Ludwig IV** (ka **Ludwig Baierist**; 1282 – 11. oktoober 1347) oli Wittelsbachi dünastiast pärinev Saksa kuningas alates 1314, alates 1328 ka Saksa-Rooma keiser. Alates 1294 oli ta ka Ülem-Baieri hertsog.

Tema ajal jätkusid nii riigisisesed segadused, peale keiser Heinrich VII surma kandideeris tema vastasena ka Saksa-Rooma riigi valitsejaks Friedrich III ning ka probleemid paavstide ja vastupaavstidega. 

1316. aastal pidi Ludwig enda kaasvalitsejaks määrama Habsburgide soost Friedrich III Ilusa, kes reaalselt aga võimu ei saanud (oli Saksa kuningas Friedrich III-na 1328–1330). 1328. aastal lasi Ludwig end Roomas ühel senaatoril keisriks kroonida, seejärel pani ta seal võimule vastupaavst Nicolaus V, kuid too kukutati varsti pärast keisri lahkumist linnast. 

Elu lõpul tahtsid mõned Saksa vürstid Ludwigit asendada Luksemburgi dünastiasse kuuluva Karl IV-ga, kes valiti 1346 Saksa kuningaks. 

Ludwig suutis oma valitsusajal ühendada Baieri hertsogkonna, mis varem oli jagunenud laiali mitme Wittelsbachi suguvõsa haru vahel.

Vaata ka
--------

* Šveitsi vabadussõjad


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Baieri valitsejad** | **Ülem-Baieri hertsog**1294–1347 | Järgnev**Baieri valitsejad** |
| Eelnev**Heinrich VII** | **Saksa kuningas**1314–1347 | Järgnev**Karl IV** |
| Eelnev**Heinrich VII** | **Saksa-Rooma keiserkaasvalitseja 1328–1330 Friedrich III Ilus**1328–1347 | Järgnev**Karl IV** |
Teriakianum 18. sajandi Prantsusmaalt
**Teriakk** (*theriaca, theriacon, theriaca Andromachi*; rahvasuus ka *külakurat*) oli meie ajaarvamise esimestest sajanditest kuni 19. sajandini kasutusel olnud universaalravim, eriti kasutusel vastumürgina.

Legendid peavad teriaki retsepti väljatöötajaks keiser Nero ihuarsti Andromachst, kes toetus Pontose kuninga Mithridates VI varasematele töödele (mitridaatsium). Andromachuse oluline panus olevat olnud unimaguna mahla lisamine retsepti. Teriaki üheks populariseerijaks oli Kreeka meedik Galenos (131–201). Eri andmetel kuulus teriaki koostisse 64–71 komponenti (nimetatud on selliseid nagu rästikuliha, meriurgiinea (*Scilla maritima*), kaneel, kärbseseen, kummiaraabik jt). Pärast Rooma riigi langemist omandasid teriaki valmistamise kunsti araablased, kelle juurest see hiljem Itaaliasse (Napoli, Veneetsia) tagasi kandus. Teriaki võltsimise eest karistati karmilt, kuid teriaki üldnimetuse all tunti erinevaid loodusravimisegusid: *theriaca pauperum* (emajuur, tobiväät, loorberipuu viljad, mürr, kadakamarjaekstrakt, mesi), *theriaca diatessaron*, saksa teriakk (kadakaekstrakt).

Viited
------

1. ↑  *Eesti Entsüklopeedia.* 8. köide: *Tanulane–Yvon.* Tartu: Loodus, 1937, lk 114.