UNESCO lipp
**Ühinenud Rahvaste Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioon** (ingl *United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization*, lühend **UNESCO**) on ÜRO allorganisatsioon, mis on loodud, et toetada ülemaailmset koostööd teaduse, hariduse, kultuuri, kommunikatsiooni, keskkonnakaitse ja inimõiguste vallas.

UNESCO põhikirja allkirjastasid 37 riiki 16. novembril 1945 Londonis ning see jõustus pärast ratifitseerimist 20 riigis 4. novembril 1946. 2011. aasta seisuga kuulub UNESCO-sse 196 riiki. Eesti võeti UNESCO liikmeks 14. oktoobril 1991. Samal aastal moodustati ka UNESCO Eesti Rahvuslik Komisjon. 

UNESCO peakonverents, kus kõik liikmesriigid on esindatud, toimub iga kahe aasta tagant. Seal määratakse kindlaks töösuunad ja selgepiirilised töökavad, mille elluviimist suunab 51 riigi esindajatest koosnev täitevkogu. Jooksvate küsimuste lahendamiseks töötab Pariisis organisatsiooni peakorteris UNESCO sekretariaat.

Töökavade täitmiseks vajalik raha saadakse liikmesriikide liikmemaksudest, mille määramisel lähtutakse riigi kogutoodangust.

UNESCO annab välja ajakirju, sealhulgasUNESCO Courier, mis ilmub 36 keeles ja pimedate kirjas ning tutvustab UNESCO tegevust ja teadusuuringuid, samuti eri maade ja kultuuride esindajate seisukohavõtte ülemaailmsete probleemide kohta. Erialased ajakirjad on näiteks Prospects, Museum, Impact of Science on Society, Nature and Resources. Paljudes keeltes antakse välja põhjalikke aastaraamatuid, seal hulgas "Statistical Yearbook", "Index Translationum" ja "World Communication Report".

UNESCO tegeleb ka maailmakirjanduse tähtsamate teoste tõlkimisega ning maailma rahvaste rahvamuusika salvestamisega, toetab pärimusliku käsitööoskuse säilitamist ning loovkunstnike õppe- ja tööreise.

1997. aastal võeti Tallinna vanalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse. 1998. aasta juunis avas UNESCO peadirektor Federico Mayor Tallinna raekoja seinal sellekohase mälestustahvli. 8. juunil 1998 kirjutasid Eesti president Lennart Meri ja Federico Mayor alla memorandumile Eesti Vabariigi ja UNESCO koostöö kohta.

15. juulil 2005 lisati UNESCO maailmapärandi nimekirja Tartu Ülikooli täheteadlase F.G.W. Struve geodeetiline kaar, see on 2820 km pikkune meridiaanilõik, mis ulatub Musta mere äärest Põhja-Jäämere äärde.

UNESCO ametlik hoiuraamatukogu Eestis on Eesti Rahvusraamatukogu.

2024. aasta aprilli seisuga kuulub UNESCO maailmapärandi nimekirja 1199 objekti 168 liikmesriigist; UNESCO maailmapärandi konventsiooni on ratifitseerinud 195 liikmesriiki.

Peadirektorid
-------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Julian Huxley |  Suurbritannia | 1946–1948 |
| Jaime Torres Bodet |  Mehhiko | 1948–1952 |
| John Wilkinson Taylor |  Ameerika Ühendriigid | 1952–1953 |
| Luther Evans |  Ameerika Ühendriigid | 1953–1958 |
| Vittorino Veronese |  Itaalia | 1958–1961 |
| René Maheu |  Prantsusmaa | 1961–1974 |
| Amadou-Mahtar M'Bow |  Senegal | 1974–1987 |
| Federico Mayor Zaragoza |  Hispaania | 1987–1999 |
| Koïchiro Matsuura |  Jaapan | 1999–2009 |
| Irina Bokova |  Bulgaaria | 2009–2017 |
| Audrey Azoulay |  Prantsusmaa | 2017– |
|

Vaata ka
--------

* UNESCO maailma mälu register
* UNESCO maailmapärandi nimistu
* UNESCO rahupreemia
* UNESCO loovlinnade võrgustik
* UNESCO Läänemere projekt
* UNESCO Eestis

Viited
------

1. ↑  Struve geodeetiline kaar UNESCO maailmapärandi nimekirjas uudised.err.ee 18.07.2005. Kasutatud 25.06.2012.
2. ↑  UNESCO World Heritage List whc.unesco.org Kasutatud 16.04.2024.

Välislingid
-----------

* UNESCO Eesti Rahvusliku Komisjoni koduleht
* UNESCO koduleht
* Kerli Gutman, Kristin Kuutma UNESCO?. Sirp, 29. jaanuar 2009.