Algonkinikeelne silt Quebec'is
**Algonkini keel** (inglise keeles *Algonquin*, algonkini keeles *anishinaabemowin*[*viide?*]) on algonkini-ritva keelkonna algonkini keelte hulka kuuluv keel. See on lähedases suguluses odžibvei keelega; mõnikord peetakse seda odžibvei keele murdeks.[*viide?*]

Algonkini keele kõnelejad on algonkinid.[*viide?*] Algonkini keelt kõneleb emakeelena umbes 1800 inimest, kelle arv väheneb.[*viide?*] Vähem kui 10% keelt kõnelevatest inimestest on ühekeelsed.[*viide?*]

Algonkini keelt kõnelevad inimesed elavad Kanadas Edela-Québecis, Loode-Ottawas, Maniwaki lähialadel ja Golden Lake'i piirkonnas Ontarios.[*viide?*]

Algonkini keelel on kaks murret: põhjaalgonkini murre ja lõunaalgonkini murre ehk Nipissingi murre. Murdeerinevused on suured.[*viide?*]

Keelkonna andmed Ethnologue’i põhjal
------------------------------------

* Keele staatus: 6b (ohustatud).
* Dialektid: põhja-algonkin, lõuna-algonkin.
* Keelekasutus: usutalitused ja kaubandus.
* Keele areng:

```
Kirjaoskuse määr L1: 30% -60%. Kirjaoskuse määr L2: 75% -100%. Keelt 
```

õpetatakse põhikoolis, mõningaid suulisi ja kirjalikke vorme keskkoolis. 

* Kirjaviis: ladina tähestik.

Arvsõnad
--------

Kirjapildis kasutatakse araabia numbreid, kuid hääldus on järgmine:

**Arvsõnad**| pejig | üks |
| nìj | kaks |
| niswi | kolm |
| new | neli |
| nànan | viis |
| ningodwàswi | kuus |
| nìjwàswi | seitse |
| nishwàswi | kaheksa |
| shàngaswi | üheksa |
| mitàaswi | kümme |

Keele struktuur ja andmed
-------------------------

### Algonkini dialektid

Algonkini keeles on kaks murret – põhja-algonkin ja lõuna-algonkin.

### Foneetika

#### Kaashäälikud

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | **Bilabiaal** | **Alveolaar** | **Post-alveolaar** | **Velaar** | **Kõrisulghäälik** |
| **Klusiil** | *heliline* | b [b] | d [d] |  | g [ɡ] |  |
|  | *helitu* | p [p] | t [t] |  | k [k] |  |
|  | *aspireeritud* | p [pʰ] | t [tʰ] |  | k [kʰ] |  |
| **Afrikatiiv** | *heliline* |  |  | dj [d͡ʒ] |  |  |
|  | *helitu* |  |  | tc [t͡ʃ] |  |  |
| **Frikatiiv** | *heliline* |  | z [z] | j [ʒ] |  |  |
|  | *helitu* |  | s [s] | c [ʃ] |  | h [h] |
| **Nasaalhäälik** |  | m [m] | n [n] |  |  |  |
| **Poolvokaalid** |  | w[[w] |  | y [j] |  |  |

#### Täishäälikud

```
    **lühike**				
       a [ʌ]			
       e [e] or [ɛ]			
       i [ɪ]				
       o or u [ʊ]			
     **pikk**
       à (ka á või aa) [aː]
       è (ka é või ee) [eː]
       ì (ka í või ii) [iː]
       ò (ka ó või oo) [oː]
```

#### Täishäälikuühendid

```
       aw [aw]
       ay [aj]
       ew [ew]
       ey [ej]
       iw [ew]
       ow [ow]
```

#### Hääldus

Algonkini keeles on nasaaltäishäälikud, mille hääldus sarnaneb 
sellega, kuidas inglise täishäälikud häälduvad mõnikord läbi nina enne m
ja n. Algonkini vokaalid nasaliseeruvad automaatselt enne nd, ng, nj 
või nz. Näiteks kìgònz ("kala") hääldatakse [k ʰ i ː ɡõ ː z], mitte 
[kʰiːɡoːnz].

Keelenäide
----------

anokì kìjig [ʌnokiː kiːʒɪɡ] – tööpäev

Miigwechwewin Kichi-mìgwech Gzheminido mìnwà nogoding
Gì wàmdamàng Kìzhap Kìzis gì binàbid.
Kichi-mìgwech gì mìzhyàng iw sa Bimàdziwin.
Kichi-mìgwech gì mìzhyàng Nigigòg
Wìdòkwishnàng dji namàyàng gwayak Jibmoseyàng.
Kichi-Mìgwech Gzheminido kinagego.
#### Tõlge:

Tänupalve
Tänan Sind Looja tänase eest.
Tänan Sind uue päeva eest.
Tänan Sind kõigele elu andmise eest.
Tänan Sind meie vanemate eest.
Juhata meile kuidas püsida õigel teel.
Tänan Sind Looja kõige eest.

Mida huvitavat veel?
--------------------

Eelkooliealistele lastele on üheks meetodiks algonkini keele õpetamisel trummimäng ja laulmine.

Viited
------

1. ↑  "Algonquin". ethnologue.com. Vaadatud 30.01.2014. `{{netiviide}}`: eiran teksti "Ethtnologue" (juhend)
2. ↑  Linguae: algonkini keeled
3. ↑  Linguae: keelte loend
4. ↑  ()
5. ↑  ()
6. ↑  ()
7. ↑  ()
8. ↑  ()