recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib spordirajatisest; pikkusühiku kohta vaata artiklit Staadion (pikkusühik); jooksudistantsi kohta vaata artiklit Staadionijooks; ajakirja kohta vaata artiklit Staadion (ajakiri)* |

---

Wembley staadion
Yankee staadion
**Staadion** on suur spordirajatis, kus on harilikult kaheksa jooksurajaga 400 m pikkune ovaalne jooksuring ning hüppe-, tõuke-, heite- ja viskealade kohad. Spetsialiseeritud staadionidel võib olla keskel normaalmõõtmetega jalgpalliväljak. Staadioni ümbritsevad pealtvaatajate tribüünid, tabloo, lisaks kuulub suuremate staadionide juurde teenindushooneid ja muud vajalikku. 

Maailma suurim on P'yŏngyangis asuv Rŭngnado 1. Mai staadion, mille tribüünid mahutavad 150 000 pealtvaatajat.

Ajalugu
-------

Sõna on tulnud kreeka sõnast *stadion*, mis tähistas pikkusühikut (umbes 200 meetrit).

Väljakud (staadionid) olid algselt pika kitsa ristküliku kujulised (külgede suhe umbes 1:7). Tähtsamatel staadionidel olid väljaku ümber muldkuhjatistele rajatud pealtvaatajatele istekohad.

Ateena uuendatud antiiksel panatenaiade staadionil peeti 1896. aastal esimesed kaasaegsed olümpiamängud.

Vaata ka
--------

* Jalgpallistaadion
* Staadionite loend
* Staadionite loend mahutavuse järgi
* Kodustaadion

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Staadion** |

* Maailma staadionid
**Milena Harito** (sündinud 4. oktoobril 1966 Tiranas) on Albaania poliitik. Ta on Albaania Sotsialistliku Partei liige. 15. septembrist 2013 kuni septembrini 2017 oli ta Albaania innovatsiooni- ja avaliku halduse minister.

Ta lõpetas 1989. aastal Tirana Ülikooli informaatika erialal. 1991. aastal kolis ta Prantsusmaale, kus ta 1993. aastal omandas Pierre ja Marie Curie Ülikoolist diplomi side- ja infotehnoloogia erialal. Neli aastat hiljem sai ta doktorikraadi. Ta hakkas töötama Prantsusmaa riiklikus telekommunikatsiooniuuringute keskuses ja hiljem Orange S.A.-s. 

Ta astus 2012. aastal poliitikasse ja 2013. aastal valiti ta Albaania Parlamenti.

Pärast 2013. aasta parlamendivalimisi, mille võitis vasaktsentristlik partei, nimetati ta 15. septembril peaminister Edi Rama valitsuse innovatsiooni- ja avaliku halduse ministriks.

Veebruaris 2014 oli ta visiidil Tallinnas.

Ta viis läbi mitmeid reforme, näiteks avalike teenistujate värbamine ja karjäär, mis on üks Euroopa Liiduga integreerumise protsessi tingimustest. Partnerlus École nationale d'administrationiga (ENA) on aidanud tugevdada Albaania Avaliku Halduse Akadeemiat (ASPA).

2016. aastal võttis ta vastu õigusakti, millega muudeti avaliku teenistuse protsesse ja standardeid, suurendades digitaalsete vahendite kasutamist. Selle uuendusliku reformi kohta on avaldatud rahvusvahelisi väljaandeid. Samuti juhtis ta maapealsele digitaaltelevisioonile (DTT) üleminekut, mobiilsideoperaatorite üleminekut 3G-tehnoloogialt 4G-le ning lõi Itaalia valitsuse abiga toetusmehhanisme idufirmadele.

2017. aastal sai ta Prantsusmaa presidendilt Emmanuel Macronilt Ordre national du Mérite.

Ta on abielus ja tal on kaks last. Lisaks emakeelele oskab ta veel inglise, prantsuse ja itaalia keelt.
Al-Qā‘idah Jeemeni haru (araabia keeles: القاعدة في جزيرة العرب, DMG *al-Qāʿida fī ǧazīrat al-ʿArab*, *Al Qaida Araabia poolsaarel*, AQAP, ka QAP) tekkis 2009. aasta jaanuaris, Nasir al-Wuhaischi (1976–2015) juhtimisel.

AQAP on riigis enda alla haaranud suuri alasid: enamiku naftarikkast Hadramauti provintsist, Jeemeni suuruselt kolmanda sadama, 500 000 elanikuga Mukalla linna jne. Need alad on sisesõdadest lõhestatud Jeemeni praegu kõige rahulikum piirkond.

Enamik Jeemeni alasid langes Al Qaida võimu alla ilma suuremate lahinguteta, sest Jeemeni praegusel presidendil Hadil ja tema toetajatel (USA, Saudi Araabia jt) on suur puudus maavägedest. Võib isegi öelda, et mõnel pool nad lausa vajavad Al Qaida relvaüksuste abi võitluseks eelmise presidendi Salehi ja teda toetavate šiiitide vastu. Mõnikord on Al Qaida seda abi ka andnud. Mõningatel juhtudel on aga omavahel sõditud ning koalitsiooni lennuvägi on korraldanud Al Qaida vastu suunatud pommirünnakuid.

Osa kohalikke Al Qaida võimult tõrjumist ei soovi, sest muud võimalused on nende arvates veelgi halvemad. Ka kohalikud hõimujuhid näivad arvavat, et islamiseaduste kehtestamine on varasemast seadusetusest parem. Pealegi on Al Qaida neile suurema osa võimust alles jätnud tingimusel, et kohalikud šeigid järgiksid oma tegevuses islamiseadusi.

Al Qaida Jeemenis kogub makse, millest rahastatakse veevärgitöid, vaeste abistamist jms ühiskondlikke teenuseid, mille tarbeks Jeemeni ametlikud valitsejad pikema aja vältel vahendeid ei leidnud.

Al Qaida on Jeemenis hõivanud mitmeid sõjaväeladusid ning ostnud moodsaid relvi nii praeguse kui ka eelmise presidendi sõjavägede ohvitseridelt. Mõningate allikate teatel on rühmitusel õnnestunud alla tulistada mitu Saudi Araabia / USA juhitud koalitsiooni lennukit.

Üheks rühmituse juhiks oli USA päritolu Anwar al Awlaki. Mõnedel teadetel olevat tegemist esimese USA kodanikuga, kelle vastu saadeti 2016. aasta algul rünnakule riigi relvajõudude mehitamata lennumasinad.
**Zvaniec** (transkribeerituna **Zvanets**) on küla Valgevenes Homieli oblasti Rahačoŭ rajoonis, Zvanieci külanõukogu halduskeskus. Asula asub oblasti keskusest Homielist 97 ja rajooni keskusest Rahačoŭist 40 kilomeetri kaugusel.

Zvaniecis on põhikool, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu.

Küla juures paikneb Rahačoŭ rajooni kõrgeim punkt (173 m).

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 542 (1886)
* 1100 (1909)
* 993 (1959)
 | * 759 (1997)
* 638 (2004)
* 501 (2010)
 |

Ajalugu
-------

Zvanieci kohal puutusid vanasti kokku Tšernigovi, Turovi, Polotski ja Smolenski vürstiriikide piirid. Sinna püstitati suur kell, mille juures vürstiriikide esindajad XI-XII sajandil kohtusid ja omavahelisi piiritülisid lahendasid. Selle kella järgi on asula ka nime saanud. Küla enda kohta on esimesed kirjalikud teated XVI sajandist.

Aastal 1772 läks Zvaniec esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Küla hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu ja Rogatšjovi maakonda. Aastal 1824 leidsid seal aset talurahvarahutused. Aastal 1850 hakkas küla läbima Peterburist Kiievisse viiv maantee. Aastal 1880 rajati sinna magasiait. Aastaks 1896 oli seal tegutsema hakanud kihelkonnakool.

Aastal 1924 sai külast Zvanieci külanõukogu halduskeskus. Aastal 1929 moodustati seal kolhoos. Aastal 1942 põletasid Saksa väed osa külast maha, novembris 1943 põletasid karistussalklased maha veel 44 maja ja tapsid 12 Zvanieci elanikku. Küla vabastati 24. novembril 1943.

Aastal 1958 oli Zvaniec kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 1968 püstitati küla keskele skulptuurikompleks, mälestamaks Teise maailmasõja lahingutes ja partisanivõitluses hukkunud küla elanikke, keda oli 178.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2020. Vaadatud 16. mail 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑   Беларуская энцыклапедыя: Рэдкал.: Г. П. Пашкоў і інш.. — Мн.: БелЭн, 1998. — kd. 7: Застаўка — Кантата.
3. ↑  *Гарады і вёскі Беларусі: Энцыклапедыя.* Kd.2, кн.2. Гомельская вобласць/С. В. Марцэлеў; Рэдкалегія: Г. П. Пашкоў (галоўны рэдактар) і інш. — Мн.: БелЭн, 2005. 520с.: іл. ISBN 985-11-0330-6 ISBN 985-11-0302-0
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Alam-Manhattanil asuvat apostel Paulusele pühendatud kabelit; teiste samanimeliste kabelite kohta vaata lehekülge Püha Pauluse kabel (täpsustus).* |

---

St. Paul's Chapel 1937. aastal, taustal Park Row Building ja St. Paul Building
**St. Paul's Chapel** (eesti keelde kohandatult **Püha Pauluse kabel**) on New Yorgi piiskopkonna Trinity Churchi koguduse ajalooline ja siiani aktiivne anglikaani kabel. See asub Lower Manhattani ärikeskuses Broadway ääres Fulton Streeti ja Vesey Streeti vahel. 

Sellele eraldas krundi Suurbritannia kuningriigi kuninganna Anne ning see valmis 1766. aastal arhitekt Thomas McBeani projekti järgi georgiaanlikus uusklassitsistlikus stiilis. See oli valmimise järel New Yorgi kõrgeim ehitis. Tänapäeval on see on üks vanemaid siiani säilinud sakraalehitisi Manhattani saarel.

9. oktoobril 1960 kuulutati see USA riiklikuks ajaloomälestiseks (*National Historic Landmark*). 16. augustil 1966 määras New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon ehitise kaitsealuseks mälestusmärgiks (*New York City Landmark*). 15. oktoobril 1966 kanti kabel Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (*National Register of Historic Places*).

Vaata ka
--------

* Apostel Paulus
* St. Paul Building
* Trinity Church

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **St. Paul's Chapel** |

* St. Paul's Chapel kabeli ingliskeelne kirjeldus ja pildid veebilehel www.nyc-architecture.com
**Al-Munşif al-Marzūqī** (araabia keeles المنصف المرزوقي; sündinud 7. juulil 1945 Qurambālīyah's) on Tuneesia arst, inimõiguslane ja poliitik. 13. detsembrist 2011 kuni 31. detsembrini 2014 oli ta Tuneesia president.

Al-Marzūqī õppis Strasbourgi ülikoolis arstiteadust. 1979. aastal pöördus ta kodumaale tagasi, asutas tervisekeskuse Sūsah's ning lõi Aafrika laste väärkohtlemise ennetamise võrgustiku. Ta on juhtinud Araabia maade inimõiguste komisjoni ja olnud riigi poliitvangide kaitsekomitee asutajate hulgas.

2001. aastal asutas ta erakonna Vabariigi Kongress, mis sai legaalselt tegutsema hakata alles 2011. aastal. Ta juhtis seda (peamiselt Prantsusmaalt) kuni presidendiks saamiseni.

Novembris ja detsembris 2014 toimunud esimestel vabadel ja demokraatlikel presidendivalimistel pääses ta küll teise valimisvooru, kuid kaotas seal endisele diplomaadile ja riigiametnikule Muḩammad al-Bājī Qā‘id as-Sabsīle.

2021. aasta novembris anti Moncef Marzouki kohta rahvusvaheline vahistamismäärus riigi julgeoleku ohustamise tõttu.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Fu'ād al-Mibaza‘ (kt)** | **Tuneesia president**2011–2014 | Järgnev**Muḩammad al-Bājī Qā‘id as-Sabsī** |
**Photopoint** on foto- ja digikaupade jaemüügi kaupluste kett, veebipood ning mitme veebitoote haldaja (fotomeened.ee, fotokursus.ee, snap.ee).

Photopoint on kaubamärk, mis kuulub Nordic Digital ASile.

Photopointil on 5 esinduskauplust Tallinna ja Tartu kaubanduskeskustes. Peakontor koos logistikakeskusega paikneb Tartumaal Tõrvandis.

Kokku on Photopointis üle saja töötaja, kellest pooled on klienditeenindajad poodides ja ülejäänud töötavad kontoris.

Ajalugu
-------

Photopoint on asutatud 1992. aastal. Siis kandis selle omanikfirma nime Gaurus AS, hiljem vahetati nimi Nordic Digital AS-iks. Veebipood töötab 2002. aastast.

Praegusele punastes toonides sisekujundusele mindi üle 2004. aastal.

Viimastel aastatel on kasvanud veebimüük, mis toetab ka poodide tööd. Samas on suletud Jõgeva (2008), Rakvere (2010), Narva (2011), Tartu Kaubamaja (2015) ja Eedeni Kaubanduskeskuse jaekauplused.

Kauplused
---------

Tallinnas:

* Ülemiste keskuses
* Rocca al Mare kaubanduskeskuses
* Kristiine keskuses

Tartus:

* Lõunakeskuses
* Kvartali kaubandus- ja vabaajakeskus

Photopointi veebikaubamaja
--------------------------

2014. aasta augustis sai Photopointi veebikaubamaja uue välimuse ja sisu.

2016. aastal valiti Photopointi veebikauplus Eesti e-kaubanduse Liidu ja kaubandus.ee poolt Eesti kõige kasutajasõbralikumaks veebikaubamajaks.

Viited
------

1. ↑  Photopoint saab täna 20-aastaseks!

Välislingid
-----------

* Veebipood
* Koduleht
* PointTV kanal YouTube'is
* PointTV kanal Vimeos
* Photopointi ajaveeb
* Facebooki kommuun
* Photopointi arvustus
Zvarthnotsh
Kokkukogutud raiddetailid välisseinalt
Kiriku osaliselt säilinud sisemine arkaad
Üksik raiddetail muuseumis
**Zvarthnotsh** (eesti keeles on kasutatud ka nimekuju *Zvartnots*; armeenia keeles Զվարթնոց 'valvavad väed') on 7. sajandist pärinev arheoloogiamälestis, mis hõlmab umbes 18,8 hektarit ja millel asuvad **Zvarthnotshi katedraali**, katoolikose palee ja muude ehitiste varemed. Zvartnotsh asub Armeenias Armaviri maakonnas Vagharšapati lähedal.

Ajaloost
--------

Kirik ehitati 641–661 katoolikos Nersese ajal kohale, kus kuningas Trdat III oli kohtunud 15-aastasest vangipõlvest vabastatud Gregor Valgustajaga, esimese kristluse jutlustajaga Armeenias. 

Kiriku hävitas 930 tugev maavärin. Varemed kaevati välja 1901–1907. 

Zvarthnotsh kuulub 2000. aastast koos Vagharšapati kirikutega (Etšhmiadzini katedraal jt) UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Arhitektuur
-----------

Enamik uurijaid nõustub katedraali rekonstruktsiooniga, mille 1905. aastal pakkus välja kaevamistel töötanud Toros Toramanian ja mille järgi oli ehitisel kolm korrust.

Kiriku keskosa oli neliksiiru või ümardatud otstega Kreeka risti kujuline (tetrakonh) tsentraalehitis ning seda ümbritses ringselt külglööv, mida keskosast kolmest küljest eraldas arkaad, üks ristiharu oli apsiidiks, kus asus altar. Väljast oli kirik 32-külgse hulknurga kujuline, mis kaugelt vaadates näis ringjana. Kirikut kaunistasid joonia voluutidega korvkapiteelid, kotkakapiteelid ja viinamarjaväätidega friisid Süüria ja Põhja-Mesopotaamia Bütsantsi arhitektuuri vormides.

Hoone interjöör oli kaunistatud mosaiikidega.

Rekonstruktsioon
----------------

* Toros Toramaniani rekonstruktsiooni põhiplaanToros Toramaniani rekonstruktsiooni põhiplaan
* Toros Toramaniani rekonstruktsioonijoonisToros Toramaniani rekonstruktsioonijoonis
* Fotomontaaž varemeist ja hoone oletatavast välimusestFotomontaaž varemeist ja hoone oletatavast välimusest
* Üks hoone sissekäikudestÜks hoone sissekäikudest
* Siseruumi rekonstruktsioonSiseruumi rekonstruktsioon
* Mosaiigi jäänused ehituskivilMosaiigi jäänused ehituskivil

Muud
----

Koha järgi on nime saanud lähedal asuv Zvarthnotshi rahvusvaheline lennujaam.

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

* Zvartnots. - Armenian Heritage
* L. Vardanyan. Zvartnots Cathedral, an open-air museum. - itinari.com (reisiblogi)
* A. Pihl. Why You Should Visit Zvartnots Cathedral (& How to Get There). - absolutearmenia.com (blogi)
* Cathedral and Churches of Echmiatsin and the Archaeological Site of Zvartnots. - World heritage List. - unesco.org


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Zvarthnotsh** |
**Sõjalise kuulsuse linn** (ka **sõjalise kuulsusega linn**, vene keeles *Город воинской славы*) on Venemaal linnadele alates 2006. aastast antav aunimetus eelkõige Teises maailmasõjas üles näidatud vapruse, vastupidavuse ja massilise kangelaslikkuse eest.

Aunimetus seati sisse 14. aprillil 2006 Riigiduumas vastu võetud ja sama aasta 26. aprillil Föderatsiooninõukogus kinnitatud seadusega. Venemaa Föderatsiooni presidendi korraldusega 1. detsembrist 2006 sätestati selle aunimetuse andmise tingimused. Neid tingimusi muudeti 2007. aastal.

6. aprilli 2015 seisuga oli Venemaal 45 sõjalise kuulsuse linna. Esimesena anti see aunimetus 7. mail 2007 Belgorodile, Kurskile ja Orjolile.

Viited
------

1. ↑  Федеральный закон о почётном звании Российской Федерации «Город воиской славы» Wikisource (vaadatud 12.04.2015)
2. ↑  Положение об условиях и порядке присвоения почётного звания Российской Федерации «Город воинской славы» Wikisource (vaadatud 12.04.2015)
Al-Ḩijāzi asend Saudi Araabia lääneosas
**Al-Ḩijāz** (eesti keeles varem ka **Hidžaz**; araabia الحجاز‎ 'tõke') on piirkond tänapäeva Saudi Araabia lääneosas. Läänes piirneb see Punase merega ning ulatub Haqlist Al-‘Aqabah' lahe ääres Jizanini. Peamine linn on Jiddah, kuid tuntumad islami pühad linnad on Meka ja Mediina. Islami pühapaikade asukohana on Al-Ḩijāzil tähtis roll araabia ja islami ajaloos ning kultuuris. Piirkonna nimi tuleneb sellest, et see lahutab Najdi idas Tihamah'st läänes.

Al-Ḩijāzi põhjaosa kuulus Rooma riigi Arabia Petraea provintsi. Hiljem oli Al-Ḩijāz Kalifaadi keskus, kuni selle pealinn koliti Damaskusse. Enamiku hilisemast ajaloost oli piirkond kohalike suurvõimude mõju all nagu Egiptus ja Otomani impeerium, kuni 20. sajandi alguses järgnes lühike iseseisvusaeg. 1916, kui Al-Ḩijāz kuulus veel Otomani võimu alla, kuulutas seriif Ḩusayn ibn ‘Alī Al-Ḩijāzi Husseini ja McMahoni kirjavahetuse ajel iseseisvaks. 1924 haaras ibn Alilt võimu naaberala Najdi valitseja Ibn Saud. Liidetud alast sai algul Hidžazi ja Najdi kuningriik ning hiljem Saudi Araabia kuningriik.

Tänu kahele pühale linnale on Al-Ḩijāz kuulunud mitmele impeeriumile. 632–661 valitsesid seda Rašiidi dünastia kaliifid, 661–750 Umaijaadid, 750–1258 Abbassiidid, 967–1094 Fatimiidid, 1094–1254 Aijubiidid, 1254–1517 Mamelukid, 1517–1916 Otomani impeerium, 1916–25 Hidžazi kuningriik ning 1925. aastast kuulub ala Saudi Araabia alla.
**Pia Fraus** on 1997. aastal tegevust alustanud Eesti *shoegaze*-bänd. 

Ansambli lõid koolivennad[*viide?*] Rein Fuks ja Tõnis Kenkmaa, kellele lisandusid basskitarrist Reijo Tagapere ja trummar Joosep Volk, laulja Kristel Loide ja klahvpillimängija Kärt Ojavee ja basskitarrist Margus Voolpriit. Pia Frausi nime sai bänd 1998. aasta sügisel. 

2001. aastal ilmus ansambli debüütalbum "Wonder What It's Like" (plaadifirma Pia Fraus), 2002. aastal CD "In Solarium" (Clairecord). Varsti pärast seda lahkus ansamblist Loide, kelle asemele tuli grupi praegune laulja Eve Komp. 2006. aastal ilmus bändi kolmas album "Nature Heart Software" ning aastal 2008 album "After Summer" (mõlemad Seksoundi märgi all).

2016. aastal ilmus Pia Frausil mitmeaastase pausi järel uus singel "Autumn Winds", millele järgnes 2017. aasta kevadel EP "That's Not All"; 2017. aasta sügisel ilmus album "Field Ceremony". Aasta 2018 alguses avaldati EP "Mountain Trip".

Viited
------

1. ↑  "That's Not All!". *Seksound koduleht*. 16.05.2017.

Välislingid
-----------

* Plaadifirma Seksound koduleht
* Pia Frausi ametlik koduleht
* Pia Frausi diskograafia lehel discogs.com
**Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeeriumi Sõjaväeakadeemia** (vene keeles *Военная академия Министерства обороны Российской Федерации*; varasem nimetus **Sõjalis-Diplomaatiline Akadeemia** *Военно-дипломатическая академия*) on kõrgem sõjaline õppeasutus Venemaal, kus valmistatakse ette sõjaväediplomaate (kaitseatašeesid) ja sõjaväeluure kaastöötajaid.

Akadeemia loodi teise maailmasõja ajal Moskvas. 

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist (detsembris 1991) töötas Sõjalis-Diplomaatiline Akadeemia oma nime all 2011. aastani, seejärel sai akadeemia ametlikuks nimeks Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeeriumi Sõjaväeakadeemia.

Akadeemia ülemaid
-----------------

* Nikolai Slavin (1949–1953)

Akadeemia õppejõude
-------------------

* Dmitri Poljakov, teaduskonna ülem (1973–1979), hiljem hukatud riigi reetmise eest (1988)

Vilistlasi
----------

 Sõjalis-Diplomaatilise Akadeemia tuntud lõpetajaid on Viktor Suvorov (Vladimir Rezun)
* Georgi Bolšakov (1950), hilisem Nõukogude juhtkonna ja John Kennedy suhete vahendaja Kariibi kriisi ajal (1962)
* Igor Kostjukov, hilisem GRU juht, admiral (2019)
* Lori Kuzmin (1970), hilisem admiral (1990)
* Vladimir Rezun (1974)
* Igor Sergun
* Gennadi Smetanin, hilisem GRU luureresident, hukatud riigi reetmise eest (1986)
* Davith Tonojan (1997)
* Anatoli Tšepiga

Vaata ka
--------

* Välisluureakadeemia
* Venemaa FSB Akadeemia
* NSV Liidu Kaitseministeeriumi Sõjaline Instituut
**Al-‘Azīzīyah** (araabia keeles العزيزية) on linn Liibüa loodeosas, Al-Jifārah' omavalitsuse halduskeskus ja suurim linn. See asub 55 km kaugusel Tripolist. Enne 2001. aastat jäi ta Al-‘Aziziyah‘ omavalitsuse territooriumile ja oli selle omavalitsuse keskus.

Aastal 2010 oli elanike arv hinnanguliselt 4096.

Al-‘Azīzīyah on peamine kaubanduskeskus Sahel Jeffare platool. See paikneb kaubateel rannikualadelt Nafūsah' mäestikku ja Fazzāni piirkonda lõuna pool. 

13. septembril 1922 registreeriti Al-‘Azīzīyah's maailma kõrgeim õhutemperatuur +57,8 °C. Aga selle vastu räägib kaks argumenti: esiteks kolis ilmajaam musta gudrooniga kaetud platsile, mistõttu võis õhutemperatuuri näit olla tegelikust palju kõrgem. Teiseks läks enne mõõtmist maksimaalne termomeeter katki ja õhutemperatuuri mõõdeti kalibreerimata tavalise min-max termomeetriga, mis ei ole eriti täpne ega töökindel.

Viited
------

1. ↑  "العزيزية" ("Al-‘Azīzīyah")[*alaline kõdulink*] World Gazetteer.
2. ↑  Global Measured Extremes of Temperature and Precipitation
3. ↑  "Broken thermometer led to a record breaker". Daily Telegraph, 13. november 2010
Camilo Cienfuegos
**Camilo Cienfuegos Gorriarán** (6. veebruar 1932 Havanna – 28. oktoober 1959 Florida väin, Atlandi ookean) oli Kuuba revolutsionäär.

Camilo Cienfuegos kohtus Fidel Castroga 1955. aastal Mehhikos. 1956. aasta novembris sõitis ta koos 81 kaaslasega vanal jahtlaeval Granma üle mere Mehhikost Kuubale, et osaleda relvastatud võitluses Fulgencio Batista režiimi vastu. 1957. aastal määrati Camilo Cienfuegos mässuliste armee juhatajaks. 1958. aasta detsembris juhtis ta mässuliste relvajõude Yaguajay ja Santa Clara lahingutes, mis viisid Havanna hõivamiseni ja Batista režiimi kukutamiseni. 1959. aasta algul määrati ta Kuuba relvajõudude ülemjuhatajaks. 1959. aastal hakkas Fidel Castro kahtlustama, et Huber Matos organiseerib tema vastu vandenõud. Ta saatis Camilo Cienfuegose Huber Matost arreteerima. Ülesanne ei meeldinud Cienfuegosele, kuna Matos oli ta hea sõber, kuid ta täitis talle antud käsu. 26. oktoobril 1959 Camagüeyst Havannasse tagasi sõites jäi Cienfuegose lennuk kadunuks.

Viited
------

1. ↑  Cuba’s National Hero: Camilo Cienfuegos Global Research
2. ↑  Biography of Camilo Cienfuegos, Cuban Revolutionary ThoughtCo
**Pille Hagel** (sündinud 31. juuli 1953 Tallinnas) on endine eesti iluuisutaja, iluuisutamise treener ja praegune sisearhitekt.

Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1973–1978 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas ruumi- ja mööblikujunduse erialal.

Iluuisutamine
-------------

Ta harrastas iluuisutamist aastatel 1958–1975 treenerite Ly Piiri ja Vaike Paduri juhendamisel.

Ta tuli aastatel 1968–1973 üksiksõidus 6 aastal järjest Eesti NSV meistriks ning sai 1973. aastal meistersportlaseks. 

Ta töötas aastatel 1971–1973 ja 1993–1994 Tallinnas iluuisutamistreenerina. Tegutses 1972. aastast iluuisutamiskohtunikuna, sai 1992. aastal rahvusvahelise kategooria kohtuniku taseme.

Teoseid
-------

* 1996 – sisekujundus – Hiiumaa kohtumaja, Kärdla

Viited
------

1. ↑  Biograafia ESBL-is (vaadatud 15.12.2015)
2. ↑  Pille Hagel Eesti Sisearhitektide Liidu kodulehel (vaadatud 15.12.2015)

Välislingid
-----------

* "Eesti NSV meister iluuisutamises Pille Hagel NSV talispartakiaadil". Foto: Gunnar Vaidla, 1969. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiivi kogu
* Biograafia ESBL-is
**Caminemos Pisando la Senda de Nuestra Inmensa Felicidad** on Ekvatoriaal-Guinea riigihümn.

Teksti kirjutas hümnile Atanasio Ndongo Miyone. Muusika komponeeris Hispaania leitnant Ramiro Sánchez Lopes, kes sai selle komponeerimise eest preemiaks 25 000 peseetat. 

Hümni kasutatakse alates riigi iseseisvumisest 12. oktoobril 1968.

Hümni sõnad
-----------

### Hispaania keeles

Caminemos pisando la senda   

De nuestra inmensa felicidad.   

En fraternidad, sin separación,   

¡Cantemos Libertad!   

Tras dos siglos de estar sometidos   

Bajo la dominación colonial,   

En fraterna unión, sin discriminar,   

¡Cantemos Libertad!   

¡Gritemos Viva, Libre Guinea,   

Y defendamos nuestra Libertad.   

Cantemos siempre, Libre Guinea,   

Y conservemos siempre la unidad.   

¡Gritemos Viva, Libre Guinea,   

Y defendamos nuestra Libertad.   

Cantemos siempre, Libre Guinea,   

Y conservemos siempre la independencia nacional
Y conservemos, Y conservemos
La independencia nacional.
### Prantsuse keeles

Laissez-nous marcher sur le chemin   

De notre immense bonheur,   

Dans la fraternité, sans séparation,   

Chantons la Liberté!   

Après deux siècles d'être soumis   

Pour la domination coloniale,   

Dans l'union fraternelle, sans discrimination,   

Chantons la Liberté!   

Laissez-nous pleurer, Vive libre Guinée,   

Et laissez-nous défendre notre liberté   

Laissez-nous pleurer Vive libre Guinée,   

Et Restons toujours unis ..   

Laissez-nous pleurer Vive libre Guinée,   

Et laissez-nous défendre notre liberté.   

Laissez-nous chanter Vive libre Guinée,   

Et laissez-nous toujours de conserver l'indépendance nationale   

Et laissez-nous conserver, et laissez-nous à conserver,   

L'indépendance nationale.
### Portugali keeles

Caminhemos sob a trilha
De nossa imensa felicidade,
Em fraternidade, sem barreiras,
Cantemos Liberdade!
Após dois séculos de submissão
Ao domínio colonial,
Em fraterna união, sem preconceito,
Cantemos Liberdade!
Gritemos Viva, Livre Guiné,
E defendamos nossa liberdade
Gritemos Viva, Livre Guiné,
E conservemos sempre a unidade.
Gritemos Viva, Livre Guiné,
E defendamos nossa liberdade.
Cantemos sempre, Livre Guiné,
E conservemos sempre a independência nacional.
E conservemos, e conservemos,
A independência nacional.
### Inglise keeles

Let us walk the path
Of our great happiness.
In brotherhood, without separation,
Freedom Sing!
After two centuries of being subjected
Under colonial rule,
In fraternal union, without discrimination,
Freedom Sing!
Let us shout live Guinea,
Defend our freedom.
Sing always free Guinea,
And always retain the unit.
Let us shout live Guinea,
Defend our freedom.
Sing always free Guinea,
And always preserve national independence
And we preserve and conserve
National independence.
**Pille Taniloo** (sündinud 7. novembril 1961 Tallinnas) on pianist ja muusikapedagoog.

Haridus
-------

Pille Taniloo on lõpetanud 1980. aastal Tallinna Muusikakeskkooli (õppis Ene Metsjärve klaveriklassis) ja 1985. aastal Tallinna konservatooriumi (dotsent Virve Lippuse juhendamisel). Seejärel õppis ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias ja sai 1996. aastal magistrikraadi.

Töö
---

Alates 1985. aastast töötab ta Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis klaveriõpetajana ning klaveri- ja kammeransambli osakonna juhatajana.

Pille Taniloo Tartu muusikaelu käsitlevaid artikleid on ilmunud ajalehtedes Sirp ja Postimees ning ajakirjas Muusika.

Tegevus muusikuna
-----------------

### Osalemine konkurssidel

* 1975 Usti nad Labeni noorte pianistide konkurss Tšehhoslovakkias (diplom)
* 1984 Vabariikidevaheline konkurss Riias
* 1988 XII vabariiklik interpreetide konkurss Tallinnas (diplom)
* 1990 Noorte interpreetide konkurss-festival Con Brio Tallinnas (laureaat).

Tema ansamblipartneriteks on olnud flötist Lande Lampe-Kits, klarnetist Margus Vahemets, tšellist Reet Mets, lauljad Taisto Noor, Merle Jalakas, Karmen Puis ja teised. Koos abikaasa organist Urmas Tanilooga on esitanud harvamängitavaid teoseid kahele orelile ja orelile neljal käel.

Isiklikku
---------

Pille Taniloo abikaasa on organist Urmas Taniloo, neil on poeg Joonas.

Kirjandus
---------

* *Eesti muusika biograafiline leksikon.* 2. köide: *N–Y.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 387.
Don **Camilo José Cela Trulock, esimene Iria Flavia markii** (11. mai 1916 – 17. jaanuar 2002) oli hispaania kirjanik. 1989. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

1995. aastal sai ta Miguel de Cervantese auhinna.

Teosed eesti keeles
-------------------

* "Apelsin on talvine vili"; jutustused, tõlkinud Ants Viir ja Ott Ojamaa. Tallinn, Perioodika, 1977.
* "Taru"; romaan, tõlkinud Inna Kustavus ja Ain Kaalep. Tallinn, Eesti Raamat, 1987.


Nobel
Nobeli kirjandusauhinna laureaat

1901 Prudhomme • 1902 Mommsen • 1903 Bjørnson • 1904 F. Mistral, Echegaray • 1905 Sienkiewicz • 1906 Carducci • 1907 Kipling • 1908 Eucken • 1909 Lagerlöf • 1910 von Heyse • 1911 Maeterlinck • 1912 Hauptmann • 1913 Tagore • 1915 Rolland • 1916 von Heidenstam • 1917 Gjellerup, Pontoppidan • 1919 Spitteler • 1920 Hamsun • 1921 France • 1922 Benavente • 1923 Yeats • 1924 Reymont • 1925 Shaw • 1926 Deledda • 1927 Bergson • 1928 Undset • 1929 Mann • 1930 Lewis • 1931 Karlfeldt • 1932 Galsworthy • 1933 Bunin • 1934 Pirandello • 1936 O'Neill • 1937 du Gard • 1938 Buck • 1939 Sillanpää • 1944 Jensen • 1945 G. Mistral • 1946 Hesse • 1947 Gide • 1948 Eliot • 1949 Faulkner • 1950 Russell • 1951 Lagerkvist • 1952 Mauriac • 1953 Churchill • 1954 Hemingway • 1955 Laxness • 1956 Jiménez • 1957 Camus • 1958 Pasternak • 1959 Quasimodo • 1960 Perse • 1961 Andrić • 1962 Steinbeck • 1963 Seféris • 1964 Sartre • 1965  Šolohhov • 1966 Agnon, Sachs • 1967 Asturias • 1968 Kawabata • 1969 Beckett • 1970 Solženitsõn • 1971 Neruda • 1972 Böll • 1973 White • 1974 Johnson, Martinson • 1975 Montale • 1976 Bellow • 1977 Aleixandre • 1978 Singer • 1979 Elýtis • 1980 Miłosz • 1981 Canetti • 1982 García Márquez • 1983 Golding • 1984 Seifert • 1985 Simon • 1986 Soyinka • 1987 Brodski • 1988 Mahfuz • 1989 Cela • 1990 Paz • 1991 Gordimer • 1992 Walcott • 1993 Morrison • 1994 Ōe • 1995 Heaney • 1996 Szymborska • 1997 Fo • 1998 Saramago • 1999 Grass • 2000 Gao • 2001 Naipaul • 2002 Kertész • 2003 Coetzee • 2004 Jelinek • 2005 Pinter • 2006 Pamuk • 2007 Lessing • 2008 Le Clézio • 2009 Müller • 2010 Vargas Llosa • 2011 Tranströmer • 2012 Mo • 2013 Munro • 2014 Modiano • 2015 Aliaksijevič • 2016 Dylan • 2017 Ishiguro • 2018 Tokarczuk • 2019 Handke • 2020 Glück • 2021 Gurnah • 2022 Ernaux
**Camp Nou** (kuni 2000. aastani **Estadi del Futbol Club Barcelona**), on jalgpallistaadion Hispaanias Kataloonias. Staadioni omab ja kasutab Hispaania kõrgliiga klubi Barcelona.

Ajalugu
-------

Barcelona mängis enne Camp Noud Les Cortsi staadionil, kuid 1950. aastatel jäi see neile väikeseks ja otsustati ehitada uus. Kui staadioni ehitati, puudus sellel nimi. Rahvas hakkas sellest rääkima nimega *camp nou* (uus väljak). Barcelona juhtkond ei jõudnud nime valikul kokkuleppele ja see nimi jäigi püsivaks. 

Camp Nou avati 24. septembril 1957. Esimeses mängus kodustaadionil kohtus Barcelona Varssavi Legiaga Poolast, mille nad võitsid 4:2

Camp Nou staadion mahutas 1982. aastal, kui seal peeti MM-võistluste mänge, 120 000 pealtvaatajat, kuid uuenduste järel mahutab ta nüüd ligi 99 000 (99 354) pealtvaatajat, olles seega Euroopa suurim jalgpallistaadion. 

Camp Noul on toimunud 1992. aasta Barcelona olümpiamängude jalgpallivõistlused ning ka 1999. aasta UEFA Meistrite Liiga finaalmäng, kus Manchester United võitis Müncheni Bayernit 2:1

Staadion
--------

Camp Nou kuulub ka Euroopa jalgpalliliidu UEFA reitingus viie tärni jalgpallistaadionide nimekirja.

Camp Nou koosneb kolmest pealtvaatajate korrusest. Esimene korrus on laugjas ja seal asuvad tuntud fännide kohad. 

Teisele korrusele mahub kõige rohkem pealtvaatajaid ja päikesepoolse teise korruse pingid moodustavad värvide paigutusest sõltuvalt lause "Més que un Club" ('rohkem kui klubi'), mis on Barcelona tunnuslause. Katusega kaetud peatribüüni teise korruse pingid moodustavad nime "FC Barcelona". Kolmas korrus on järsk ja kõrge, peatribüün lõpeb teise korrusega, kuid muu staadion on kolmekorruselise pealtvaatajate tribüüniga. Kolmanda korruse pealtvaatajate pingiridade vahele on paigutatud piirded, et keegi tribüünilt alla ei kukuks. Kolmas pealtvaatajate osa ehitati hiljem, kui kaks alumist korrust.

Camp Nou välisvaadeCamp Nou tribüünid jaotatakse kolme pearühma. Katusega peatribüüni kutsutakse tribunaliks, seal asuvad presidendile ja tema külalistele mõeldud kohad ning selle ülaosas jälgivad ajakirjanikud väljakul toimuvat. Peatribüüni vastas asuva päiksepoolse osa nimi on Lateral. Staadioni väravatagused osad on Gol Sud (lõunavärav) ja Gol Nord (põhjavärav).

Camp Noul asub FC Barcelona muuseum. Camp Nou kõrvale jääb FC Barcelona B-koondise kasutada ja treeninguteks mõeldud Mini Estadi, ametlik fännide kauplus FCBotiga ja Barcelona korvpallimeeskonna koduväljak Palau Blaugrana.

Transport
---------

Camp Nou asub neli kilomeetrit läänes Barcelona keskväljakust Plaça de Catalunyalt. Staadionile pääseb kergesti metrooga, kuna staadioni lähedal asuvad Collblanci ja Les Cortsi metroojaam.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Camp Nou** |

* Camp Nou FC Barcelona kodulehel
**Pille Johanson** (sündinud 9. juunil 1962 Pärnus; varem **Pille Tõnnov**) on eesti kunstnik ja tõlkija.

Haridus
-------

Lõpetas 2010. aastal Tartu Ülikooli maalikunsti eriala bakalaureuseõppe ning samal aastal avatud ülikooli raames ka inglise keele ja kirjanduse eriala bakalaureuseõppe *cum laude*.
2012. aastal lõpetas Tartu Ülikooli maalikunsti eriala magistriõppe *cum laude* ja sai kunstide magistri kraadi.

Töö
---

Aastatel 1998–2000 töötas Tartu Kunstikooli inglise keele õpetajana. 2000. aastast vabakutseline tõlkija. 2012. aastast Tartu Kõrgema Kunstikooli maalingute osakonna lektor ja osakonna juhataja abi.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on Ants Johanson.

Isikunäitused
-------------

* *Eesti ballaadid*, Galerii Aatrium, Tallinn (2010)
* *Strateegiline ressurss*, Tampere maja galerii, Tartu (2011) ja Pärnu Kunstnike Maja (2012)
* *Maal*, Tartu Ülikooli raamatukogu kohvik Gaudeamus, Tartu (2012)
* *Taevane arm*, Tartu Kunstimaja ja Aatrium galerii, Tallinn (2012)
* *Pimekohting*, Jakobi galerii, Tartu (2014)
* *Vaatamata kõigele*, Tartu Kunstimaja Monumentaalgalerii (2019)

Tõlked
------

Tõlkinud eesti keelde raamatusarjas "Öölane" ilmunud Rex Stouti, Erle Stanley Gardneri ja Dorothy L. Sayersi raamatuid.

Tõlkinud inglise keelde Veljo Tormise "Eesti ballaadid" ja "Naistelaulud".

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli lõpetajate tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2015. Vaadatud 23. märtsil 2015.
2. ↑  "Tartu Ülikooli magistriõppe lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2016. Vaadatud 23. märtsil 2015.
3. ↑  Pille Johanson CV
4. ↑  "Tartu Kõrgem Kunstikool. Maalingute osakond. Õppejõud". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2015. Vaadatud 23. märtsil 2015.

Välislingid
-----------

* Kunstilaenutus. Pille Johanson
* 
*
10Base2 kaabel koos BNC T-konnektoriga
10Base2 terminaator
**10BASE2** on Etherneti arvutivõrk, kus kandjaks on 50-oomine koaksiaalkaabel (RG-58) ja süsteemi andmekiirus on 10 Mbit/s. 

Standardi järgi võib see kaabel olla kuni 185 meetri pikkune. Arvutid ühendatakse 10Base2 võrku BNC T-konnektorite abil. Kaabli otsad lõpetatakse 50-oomiste koormustakistustega – terminaatoritega. Kaabli üks ots peab olema maandatud. Ühele kaablile saab paigaldada kuni 30 arvutit või võrguseadet. Rohkemate seadmete ühendamiseks on vaja kaablit jätkata repiiteriga, mille korral tuleb järgida 5-4-3 reeglit, mis tähendab, et võrgus on kuni 5 segmenti, neid võib kokku ühendada 4 repiiteriga ja võrguseadmed võivad olla ühendatud ainult 3 segmendi külge.

10Base2 võrgus peavad kõik ühendused ja võrguseadmed olema kvaliteetsed, kuna kogu võrk lakkab töötamast kui vähemalt üks kontakt või ühendus katkeb. Sellist viga põhjustava sõlme leidmine on keeruline ja aeganõudev. Seetõttu on tänapäevased arvutivõrgud läinud üle 10BASE-T, 100BASE-TX või 1000BASE-T standardile, kus ühe kaabli katkemine (või lahtiühendamine) ei halva kogu arvutivõrku.

Vaata ka
--------

* 10BASE5
* Siinvõrk
**Armeenia Rahvuskongress** (armeenia keeles Հայ Ազգային Կոնգրես, *Haj Azgajin Kongres*) on Armeenia tsentristlik partei, mida juhib Armeenia endine president Levon Ter-Petrosjan.

2012. aasta Armeenia parlamendivalimistel tuli Armeenia Rahvuskongress kolmandaks, saades 7,08% häältest ning 7 kohta 131-kohalises Rahvuskogus. Erakond kuulus opositsiooni koos Armeenia Revolutsioonilise Liidu (5 kohta) ja Pärandiparteiga (5 kohta).

Erakond loodi 2008. aastal pärast president Ter-Petrosjani valimiskaotust, selle eelkäija oli Pan-Armeenia Rahvuslik Liikumine. Asutamisel deklareeris Rahvuskongress viit eesmärki: vabastada kohe kõik poliitvangid; saavutada täielik sõna-, ajakirjandus- ja kogunemisvabadus; algatada sõltumatu uurimine rahvusvaheliste ekspertide osalusel 1. märtsi kuritegude asjus; luua võimudega dialoog demokraatlike reformide teemal, kui täidetakse vähemalt esimene tingimus; korraldada ennetähtaegsed presidendi- ja parlamendivalimised.

Armeenia Rahvuskongressil oli oluline roll 2011. aasta Armeenia protestides president Serž Sargsjani vastu, kus hukkus kümme protestijat. Sidemed Pärandiparteiga on pingelised.

Välislingid
-----------

* Õitsva Armeenia koduleht
**Maasuslikud** (perekond *Xerus*) moodustavad Xerinae alamsugukonnas oravlaste taksoni. Neid leidub ainult Aafrikas.

Maasuslikuid on nelja liiki, mis jagunevad kolme alamperekonda.

Liigid
------

**Perekond *Xerus***

* Alamperekond *Euxerus*
	+ *Xerus erythropus* (Edela-Marokos, Lõuna-Mauritaanias ja Senegalis)
* Alamperekond *Geosciurus*
	+ *Xerus inauris* (Namiibias, Botswanas, Zimbabwes, Lõuna-Aafrikas)
	+ *Xerus princeps* (Angola edelaosas, Namiibias)
* Alamperekond *Xerus*
	+ *Xerus rutilus* (Sudaani kirdeosast kuni Tansaania kirdeosani)

Eluviis
-------

Maasuslikud elavad avaratel metsa- ja rohualadel või kivisel maastikul. Nad on päevase eluviisiga ning elavad urgudes. Toituvad taimejuurtest, seemnetest, puu- ja kaunviljadest, teraviljasaadustest, putukatest, väikestest selgroogsetest ja linnumunadest. Nad elavad sarnaselt Põhja-Ameerika rohtlahaukuritele kolooniates ning omavad samalaadseid käitumismustrid. Lemmikloomana jookseb maasuslik kodus vabalt ringi, kuid põllumehed peavad seda looma pigem kahjuriks. Lõuna-Aafrika maasuslikute sigimine on asünkroonne, neil puudub konkreetne sigimisperiood, kuigi juulist oktoobrini on maapinnal näha väga vähe pesakondi. Tiinus kestab 48 päeva ja 52. päevaks pärast sündi on pojad emast võõrutatud. Ühes pesakonnas on korraga üks kuni kolm järglast. Emane saab suguliselt küpseks 10-kuuselt, isane 8-kuuselt. Kuigi emane on võimeline sigima aastaringselt, suudab vähem kui 10% maasuslikutest üle ühe korra aastas paljuneda.

Lõuna-Aafrika maasuslikud ei maga talveund. Nad on väga sotsiaalsed loomad ning elavad rühmades, mis koosnevad tavaliselt 1-3 emasest ja 2-3 isasest. Mõnikord võib isasloomade arv küündida 9-ni. Maasuslikute puhul on huvitav see, et täiskasvanud isastele meeldib koguneda 19-20 isendist koosnevatesse salkadesse.

Oma pesitsemispiirkonda jagavad nad teiste salkadega, mis on tegelikult üsna üllatav, sest üldiselt on isaste imetajate vahel äärmiselt karm konkurents emaslooma saamiseks. Maasuslikute instinkt elada rühmades võimaldab neil röövloomade ees ellu jääda, mis kaalub üles suurest konkurentsist tulenevad kehvad sigimisvõimalused.

Pilte
-----

* 
* 
*

Kirjandus
---------

* Nowak, Ronald M. 1991. pp. 577–8 *Walker's Mammals of the World* Fifth Edition, vol. I. Johns Hopkins University Press, Baltimore.
* Thorington, R. W. Jr. and R. S. Hoffman. 2005. Family Sciuridae. pp. 754–818 *in*Mammal Species of the World a Taxonomic and Geographic Reference. D. E. Wilson and D. M. Reeder eds. Johns Hopkins University Press, Baltimore
**Armeenia Rahvusraamatukogu** (armeenia: Հայաստանի Ազգային Գրադարան i) on 1832. aastal asutatud riiklik raamatukogu Armeenias Jerevanis.

Teryani tänaval asuv Raamatukogu peahoone, mis on üks raamatukogu neljast hoonest, on valminud 1939. aastal. Hoone projekteeris arhitekt Alexander Tamanyan. Aastatel 1925–1990 oli raamatukogu riigimehe Aleksandr Myasnikyani nimeline, 1990. aastal nimetati Armeenia Rahvusraamatukoguks.

Armeenia Rahvusraamatukogu peasissekäik
Rahvusraamatukogus asub suurim armeeniakeelsete trükiste kogu maailmas. Raamatukogus oli 2012. aastal üle 6,8 miljoni teose. Nende hulgas on ka esimene trükitud armeeniakeelne raamat "Urbatagirq", mis on trükitud Veneetsias aastatel 1512–1513. Esimene teadaolev armeeniakeelne ajaleht Azdarar ilmus 1794. aastal Madrases, Indias ja esimene maakaart Hamatarats Ashkharhatsuyts, trükitud Amsterdamis 1695 .aastal.

6,8 miljoni teaviku hulgas on rahvuskultuuriga seotud raamatuid, ajakirju, ajalehti, kaarte, plakateid, teese, märkmeid, postkaarte, marke, kalendreid, pangatähti ja audiovisuaalseid materjale. Teavikute leidmiseks on elektrooniline kataloog.

Armeenia vanaraamatu kollektsiooni kataloogi koostasid bibliograafid Ninel Voskanyan, Vrej Nersessian ja teise teadlased. Vana- ja keskaja käsikirjade kogu kannab nime Matenadaran.

Välislingid
-----------

* Armeenia Rahvusraamatukogu veebileht.
**Sedelgas** (vene sõnast седёлка, mille sisevorm on 'sadulake') on hoburakendi osa. 

Sedelgas võeti vene eeskujul Eestis ja Lätis kasutusele 19. sajandil, ta oli vajalik pikematel sõitudel või vedudel. Lääne- ja Saarte murdes nimetatakse sedelgat *telka*.

Sedelgas oli kahest vildiga vooderdatud puuplaadist ning neid puidust või metallist kaarega ühendav hobuseriist. Ta kinnitati hobuse turja taha seljale sedelgavööga. Sedelgarihmaga, mis toetus sedelgale läbi metallaasade, reguleeriti aiste ja rangide asetust ning välditi nende loksumist. Sedelga ülesanne oli osa koorma raskust üle kanda hobuse seljale ning hoida range õigel kõrgusel, et need hobuse kaela ülaosa ei rõhuks ega hõõruks. Sedelgarihma abil sai ka koormat pidurdada.

Tänapäeval kasutatakse spetsiaalset käepidemega sedalgat abivahendina ilma sadulata ratsutamisel. Sedelga külgedel olevate rõngaste külge on võimalik kinnitada ka *jalused*.

Viited
------

1. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2000. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn. Lk 261.
2. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn, AS Pakett trükoda. Lk 190

Välislingid
-----------

Sedelgas, Eesti Põllumajandusmuuseum
**Maasirk** (*Geospiza*) on perekond linde tsiitsitajalaste (või teise süsteemi järgi tangaralaste) sugukonnast.

Selle perekonna liigid elavad üksnes Galápagose saartel. 

Tänu Charles Darwini uurimistööle said nad tuntuks kui **Darwini vindid**. Darwin oletas, et kõik maasirgud on põlvnenud ühest eellasliigist adaptiivse radiatsiooni tulemusel. Liigid erinevad märgatavalt noka suuruse poolest; liigid ka toituvad erinevalt.

Süstemaatika
------------

Maasirgu liikide vahel esineb püsivalt väikesel hulgal elujõulisi hübriide.

Perekonda *Geospiza* on vahel tõstetud ka tangaralaste sugukonda.

Darwini vintideks on nimetatud peale maasirkude ka liike perekondadest *Camarhynchus*, *Certhidea*, *Pinaroloxias*.

Liigid
------

Perekonda kuulub kuus liiki.

* *Geospiza conirostris* – kõnnu-maasirk
* *Geospiza difficilis* (*Geospiza nebulosa*) – vampiir-maasirk
* *Geospiza fortis* – tume-maasirk
* *Geospiza fuliginosa* – väike-maasirk
* *Geospiza magnirostris* – suurnokk-maasirk
* *Geospiza scandens* – kaktuse-maasirk
Adam Hložek 2019. aastal Tšehhi U-21 koondises
**Adam Hložek** (sündinud 25. juulil 2002 Ivančices) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliigaklubis Leverkuseni Bayer ja Tšehhi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Tšehhi klubis Praha Sparta. Tšehhi kõrgliigas debüteeris ta 2018. aasta novembris ning sai 16 aasta, kolme kuu ja 16 päeva vanuselt Sparta kõige nooremaks mängijaks Tšehhi kõrgliigas. Esimese värava lõi ta Tšehhi kõrgliigas 9. märtsil 2019 mängus Plzeňi Viktoria vastu. Hooajal 2020/21 lõi ta Tšehhi kõrgliigas 19 mänguga 15 väravat ning oli vaatamata sellele, et jäi vigastuse tõttu neljaks kuuks eemale, Jan Kuchta kõrval liiga suurim väravakütt.

2022. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu Leverkuseni Bayeriga.

Tšehhi jalgpallikoondises tegi Hložek debüüdi 4. septembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Slovakkia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. oktoobril 2021 MM-i valikmängus Valgevene vastu. Ta kuulus Tšehhi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

2019. aastal valiti Hložek Tšehhi jalgpalli aasta talendiks.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 3.6.2022)
2. ↑  "BAYER 04 SIGN CZECH STRIKER ADAM HLOZEK". bayer04.de. 2.6.2022. Vaadatud 3.6.2022

| * v
* r
Tšehhi koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Vaclík
* 2 Kadeřábek
* 3 Čelůstka
* 4 Brabec
* 5 Coufal
* 6 Kalas
* 7 Barák
* 8 Darida (c)
* 9 Holeš
* 10 Schick
* 11 Krmenčík
* 12 Masopust
* 13 Ševčík
* 14 Jankto
* 15 Souček
* 16 Mandous
* 17 Zima
* 18 Bořil
* 19 Hložek
* 20 Vydra
* 21 Král
* 22 Matějů
* 23 Koubek
* 24 Pekhart
* 25 Pešek
* 26 Sadílek
* Treener: Šilhavý

 | Tšehhi |
Flamur Kastrati 2012. aastal MSV Duisburgi särgis
**Flamur Kastrati** (sündinud 14. novembril 1991 Oslos) on Norras sündinud Kosovo jalgpallur, kes mängib ründajana Norra kõrgliiga klubis Kristiansund.

Ta alustas klubikarjääri Norra klubis Skeid. 2008. aastal debüteeris ta klubi meeskonnas Norra tugevuselt kolmandas liigas.

2009. aasta jaanuaris sõlmis ta kaheaastase lepingu Hollandi kõrgliiga klubiga FC Twente, kuid klubi põhimeeskonnas tal liigadebüüti teha ei õnnestunud. Hooaja 2010–11 teises pooles oli ta laenul Saksamaa esiliiga klubis VfL Osnabrück. 2011. aasta juunis sõlmis ta lepingu Saksamaa esiliiga klubiga MSV Duisburg. Hooaja 2012–13 teises pooles oli ta laenul Erzgebirge Aues.

Aastatel 2013–2016 mängis Kastrati Norra kõrgliigas Strømsgodseti ridades ning tuli 2013. aastal klubiga Norra meistriks. 2016. aasta teises pooles mängis ta Aalesundis.

Aastatel 2016–2018 mängis ta Norra kõrgliiga klubis Sandefjord. 2017. aastal tegi Kastrati Norra kõrgliigas oma seni parima hooaja, kui lõi kümme väravat. 2018. aasta augustis liitus ta Kristiansundiga.

Aastatel 2009–2013 mängis Kastrati Norra noortekoondistes. 2014. aastal debüteeris ta Kosovo jalgpallikoondises.

Saavutused
----------

Strømsgodset
* Tippeligaen: 2013
**Franz Alexander Karl Friedrich Christian Hubert Georg Gabriel Maria Prinz von Isenburg** (22. juuli 1943 Birstein – 5. mai 2018) oli Isenburgi vürstliku perekonna pea alates 9. detsembrist 1956.

Franz Alexander oli vürst Franz Ferdinandi (1901–1956) ja tema abikaasa, krahvinna Irina Tolstoi (1917–1998), ainus poeg. Ta abiellus 3. jaanuaril (tsiviilabielu)/15. jaanuaril (kiriklik laulatus) 1968 Saurma krahvinna Christinega (sündinud 2. oktoobril 1941), neil on kaks poega ja kolm tütart:

* Alexander Wolfgang Georg Paul Maria (sündinud 16. jaanuaril 1969)
* Katharina Elisabeth Helene Maria (sündinud 21. oktoobril 1971, alates 2004. aastast abielus Austria ertshertsogi Martiniga)
* Isabelle Sophie Gabriele (sündinud 26. aprillil 1973, alates 1998. aastast abielus Wiedi vürsti Carliga)
* Sophie Johanna Maria (sündinud 7. märtsil 1978, alates 2011. aastast abielus Preisi printsi Georg Friedrichiga)
* Viktor Carl Johannes (sündinud 11. aprillil 1979)

Välislingid
-----------

* Das Haus Isenburg trauert um den Fürsten
Esimeses reas: Els Dottermans • Lara Fabian • Peter Paul Rubens  
teises reas:Andreas Vesalius • Eddy Merckx • Kim Clijsters  
Kolmandas reas: Gerardus Mercator • Hendrik Conscience • James Ensor
**Flaamid** (hollandi keeles *de Vlamingen*) on hollandi keelt kõnelev Belgia rahvusrühm, kes kuulub germaani rahvaste hulka. Enamik flaamidest elab Belgia põhjaosas Flandrias. Flaamid on üks kahest Belgia suuremast rahvusrühmast, teine neist on prantsuse keelt kõnelevad valloonid. 

Flaame on Belgia rahvastikus umbes 60%. Ajalooliselt on flaamideks nimetatud ka kõiki Flandria elanikke, kellest osa kõneles prantsuse või pikardia keelt (peamiselt Tournai ümbruses, mis tänapäeval kuulub Vallooniasse, ning Lille'i ja Douai ümbruses, mis on tänapäeval Prantsuse Flandria).

2011. aastal oli flaame kokku umbes 7 300 000. Belgias elas neist 6 450 765, Ameerika Ühendriikides 389 171, Prantsusmaal 187  750, Kanadas 12 430 kuni 168 910, Lõuna-Aafrika Vabariigis 55 200, Austraalias 15 130 ning Brasiilias 6000.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 10 flaami, neist 5 Tallinnas.

Viited
------

1. ↑  Minahan, James (2000). *One Europe, many nations: a historical dictionary of European national groups*. Greenwood Publishing Group. Lk 769. ISBN 0313309841. Vaadatud 19. juuni 2013.
2. ↑  "La Flandre Wallonne aux 16e et 17e siшcle suivie... de notes historiques ... - Lebon - Google Livres". Books.google.fr. Vaadatud 08.01.2013.
3. ↑  Päring Statistikaameti andmebaasist

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Flaamid** |