recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Vladimir Alumäe** (aastani 1935 **Janson**) (6. aprill 1917 Tallinn – 25. märts 1979 Tallinn) oli eesti viiuldaja, Tallinna Konservatooriumi professor ja rektor.

Ta lõpetas aastal 1935 Tallinna Linna I Gustav Adolfi Gümnaasiumi.
Alumäe õpetajaks Tallinna Konservatooriumis oli Johannes Karl Paulsen. Aastatel 1938-1939 täiendas ta end Carl Fleschi juures Londonis. 

Vladimir Alumäe osales 1941. aasta juuniküüditamises.

Ametid ja tegevus
-----------------

Tallinna Konservatooriumis:

* viiuli eriala õppejõud aastast 1937, professor aastast 1945.
* rektori kohusetäitja 1.veebruar 1941–28.august 1941
* rektor 1944–1948 ja 1964–1970
* keelpillikateedri juhataja 1970–1977, professor-konsultant 1977–1979

Kontserdireisid, nii soolokavadega kui orkestrisolistina, viisid teda mitmesse välisriiki (Belgia, Rootsi, Soome, Kanada, Tšehhi, Slovakkia, Saksamaa) ning kõikidesse Nõukogude Liidu rahvusvabariikidesse ja nende suurlinnadesse (sh Moskva ja Leningrad). 
Mängis erinevate ansamblite koosseisus (1945. aastast Eesti NSV Riikliku Filharmoonia keelpillikvartetis, viimastel eluaastatel Tallinna Riikliku Konservatooriumi keelpillikvartetis).

Alumäe juures on õppinud suur osa väljapaistvatest eesti viiuldajatest ning viiulipedagoogidest:
Endel Lippus, Moissei Alperten, Harald Aasa, Tiiu Heinsalu-Peäske, Ülo Kaadu, Niina Murdvee, Olavi Sild, Hillar Taamal, Mare Teearu, Urmas Vulp, Mirjam Kerem ja paljud teised.

Tellis ja kandis ette palju eesti muusikat, tihe koostöö sidus Heino Elleriga, muuhulgas esitas esmaettekandena Elleri Viiulikontserdi.
Alumäe tegi palju lindistusi ja plaadistusi nii eesti kui maailmamuusikast. Oli paljude heliloojate teoste esmaettekandja.

Alumäe oli hinnatud pedagoogina ja interpreedina paljude konkursside (sh Pjotr Tšaikovski nimeline konkurss) žürii liige.

Tunnustus
---------

* Eesti NSV teeneline kunstnik 1942
* Eesti NSV rahvakunstnik 1957

Isiklikku
---------

Tütar Niina Murdvee on samuti viiuldaja ning pedagoog. Vend Nikolai Alumäe oli tehnikateaduste doktor ning TA akadeemik.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2013. Vaadatud 13. juunil 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Mida päästsid eestisoost kommunistid? Teataja, 28. oktoober 1989, nr. 20, lk. 4.
Esimese aasta viinapuuoksad, millest tehakse sütt
**Viinamarjamust** (saksa keeles *Rebschwarz*, *Weinrebenschwarz*, inglise keeles *Vine black*) on külma sinaka tooniga must värvipigment, tegelikult süsi, mida saadakse noorte viinapuuokste söestamisel õhu juurdepääsuta. Koostiselt süsinik mõningase kaaliumi- ja naatriumisoolade lisandiga.

Värvainete indeksis on viinamarjamusta tähised PBk 8 (Pigment Black 8) ja 77268.

Praktiliselt sama koostise ja omaduste tõttu võidakse käsitleda sünonüümsena kiindrusega (inglise keeles *Lamp Black*).

Omadused
--------

Pigment on peeneteraline, keemiliselt stabiilne nagu kõik söepigmendid ja väga valguskindel. Värvitoon on sinaka varjundiga must ning segades valgega annab sinise poole kalduva tooni. Kattevõimelt jääb siiski alla lambitahmale. Õlivärvis kuivab suure õlisisalduse tõttu aeglaselt.

Kasutamine
----------

Viinamarjamust on kasutatav kõigis maalimistehnikates ja sobib kõigi teiste värvipigmentidega. Nagu kõik söed on viinamarjamust olnud tuntud juba esiajast alates ja keskaja ning renessansi kunstnikud kasutasid seda alusjoonistuse tegemiseks valdavalt.

Vaata ka
--------

* Kiindrus
* Süsi
* Elevandiluumust

Viited
------

1. ↑  Joonistamise ja maalimise õpik. Tallinn, Eesti NSV Kunst, 1963
2. ↑
3. ↑
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. november 2019. Vaadatud 6. detsembril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑
6. ↑
7. ↑  Joonistamise ja maalimise õpik. Tallinn, Eesti NSV Kunst, 1963
8. ↑

Välislingid
-----------

* Viinamarjamust portaalis colourlex.com
* Viinamarjamust lehel naturalpigments.com
**"Silkroad Online"** (korea keeles 실크로드 온라인, sageli lühendatud **SRO**) on arvutimäng. See on tasuta fantaasia MMORPG, mis põhineb Hiinat läbinud ajaloolisel kaubateel Siiditee.

Sisu
----

Mängus saab valida kahe rassi vahel: hiina ja euroopa. Tulemas on ka islami rass. Kõigil rassidel on oma plussid ja miinused. Lisaks on igal rassil ka oma erilised alamklassid nagu vibulaskja, ambur, võlur, vaimulik jne. Mäng toimub "kolmikkonfliktisüsteemi" alusel, mis tähendab, et mängijad saavad valida kolme ameti vahel: kaupmees (*merchant*), röövel (*thief*) ja jahtija (*hunter*). Kaupmehe ülesandeks on toimetada kaup ühest linnast teise, või boonusajal teatud kohtadesse erinevates paikades, mis asuvad linnast eemal. Kui kaupmehe level on suurem kui 40, saavad röövlid (mis tahes leveliga röövel on) teda rünnata ja kauba kokku korjata ning see röövlite linna toimetada ja selle eest punkte ja raha saada. Jahtija ülesandeks on kaupmeest sellel teekonnal kaitsta ja röövleid tappa. Eduka töö eest saavad nii kaupmees kui ka jahtija punkte. Loomulikult on võimalik kaubelda ja võidelda teiste mängijatega nii tavalises võitluses kui ka näiteks gildisõdades. Kogemuspunkte (*experience points*) ja oskuspunkte (*skill points*) saab mängija erinevaid koletisi tappes. Mida suurem level on koletis võrreldes sinu leveliga, seda rohkem kogemus- ja oskuspunkte mängija saab. Kogemuspunktidega saab mängija suurema leveli, oskuspunktide eest saab aga mängija erinevaid võitlus- ja muud võtteid osta.

Mäng on küll tasuta, kuid on ka võimalik osta endale raha eest siidi (*silk*), mida saab erinevate boonusesemete ja -loomade vastu vahetada.

Kust saada?
-----------

Kuna tegu on tasuta mänguga, on seda võimalik alla laadida mängu kodulehelt. Selleks peab end enne kodulehel registreerima. Registreerimise nimi ei saa sinu tegelase nimeks, tegelase ja tema nime saad mängu sisse logides ise luua. Registreerimise nime ja parooli läheb vaja ainult mängu sisselogimiseks.

Välislingid
-----------

* Eesti Silkroad Online'i foorum
* Mängu koduleht
**Vladimir Grigorjevitš Degtjar** (vene keeles Владимир Григорьевич Дегтярь; sündinud 13. septembril 1948 Majakis Orenburgi oblastis) on vene raketitehnikakonstruktor.

Vladimir Degtjar lõpetas 1972. aastal Tšeljabinski Polütehnilise Instituudi mootorite, aparaatide ja automaatide teaduskonna lennuaparaatide erialal.

Pärast lõpetamist suunati ta insenerina tööle Miassis asunud masinaehituse konstrueerimisbüroosse (tänapäeval on see Akadeemik Makejevi Riiklik Raketikeskus).

Alates 1998. aastast on Degtjar Akadeemik Makejevi Riikliku Raketikeskuse peadirektor ja peakonstruktor. 

2002. aastal kaitses ta tehnikadoktori väitekirja.

Tema juhtimisel ja otsesel osalusel on loodud allveelaevade ballistiliste rakettide komplekse (sealhulgas Sineva, mis võeti relvastusse 2007. aastal).

Makejevi raketikeskuse juhtimise kõrval tegutseb Degtjar ka õppejõuna. Ta juhib Lõuna-Uurali Riikliku Ülikooli aerokosmose õppesuuna lennuaparaatide kateedrit.

Tunnustus
---------

* 2008 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
* 2016 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks
Crupet' linnus, nimetatakse ka Crupet' *donjon* '​iks
Vincennes'i linnuse *donjon*
***Donjon*** ehk **donžoon** (prantsuse keeles *donjon*; inglise keeles *keep*) on keskaegse linnuse **peatorni** (tornelamu) tüüp, tugevdatud kaitsetorn prantsuse kultuuriruumis.

Prantsuskeelne sõna *donjon* tuleneb ladinakeelsest sõnast *dominionus*.

*Donjon* oli keskaegse linnuse keskse tähtsusega osa, mis asus linnuse keskel või hädaohtlikuimal kohal ning oli kohandatud alaliseks elamiseks (erinevalt *bergfried*'ist, kus aasta ringi ei elatud). Võitluse ajal oli see viimane vastupanu osutamise koht ja pelgupaik.

*Donjon* oli mitmekorruseline ja algul olid selles ka eluruumid. Hiljem elati pigemini kõrvalehitistes. Väiksemad linnused võisidki koosneda üksnes *donjon* '​ist.

*Donjon* '​e hakati ehitama 11. sajandil Loode-Prantsusmaal ja need olid laialdaselt kasutusel ka Inglismaal. Eestis on *donjon* näiteks Paide ordulinnusel ja Vao vasallilinnusel.

Seoses üha laialdasema tulirelvade kasutuselevõtuga XV sajandil muutusid ka linnuseehituse tavad. *Donjon* '​e hakati ehitama madalamaks või loobuti nende rajamisest üldse. Ka ringmüürid ehitati madalamad, samas massiivsemad; neile hakati rajama suurtükipesi.

Märkused
--------

1. ↑  "Arhitektuuri oskussõnastik (AOS)". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. mai 2019. Vaadatud 19. oktoobril 2019.
2. ↑  Sõna *dominionus* tähendust vt nt teoses: J.F. Niermeyer, *Mediae Latinitatis Lexicon Minus*, Leyden, Brill, 1976

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Donjon** |
**Pervouralsk** on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Asub Tšussovaja jõe ja selle lisajõe Šaitanka ääres, Jekaterinburgist 45 km idas.

Linna haldusalas on ka kolm alevit.

Ajalugu
-------

Linn asutati 1732. aastal Vassiljevsko-Šaitanski külana. 1933 sai linnaõigused.

Pervouralskis toodetakse terastorusid ja silikaattelliseid.

Välislingid
-----------

* Pervouralski portaal

Sverdlovski oblasti vapp
Sverdlovski oblasti linnad

Alapajevsk  | Aramil  | Artjomovski  | Asbest  | Berjozovski  | Bogdanovitš  | Degtjarsk  | Irbit  | Ivdel  | Jekaterinburg  | Kamensk-Uralski  | Kamõšlov  | Karpinsk  | Katškanar  | Kirovgrad  | Krasnoturjinsk  | Krasnoufimsk  | Krasnouralsk  | Kušva  | Lesnoi  | Mihhailovsk  | Nevjansk  | Nižni Tagil  | Nižnije Sergi  | Nižnjaja Salda  | Nižnjaja Tura  | Novaja Ljalja  | Novouralsk  | Pervouralsk  | Polevskoi  | Rež  | Revda  | Serov  | Severouralsk  | Sredneuralsk  | Suhhoi Log  | Sõssert  | Zaretšnõi  | Talitsa  | Tavda  | Turinsk  | Verhni Tagil  | Verhnjaja Põšma  | Verhnjaja Salda  | Verhnjaja Tura  | Verhoturje  | Voltšansk
Lamekas
Vanakas
Ehitajate tee Mustamäe nõlval. Taamal Mustamäe suusasild
Seaküla Simsoni loodud Glehni kuju Nõmmel
Nõmme vaateplatvorm vaatega Tallinna linnale
Mustamäe suusahüppetornid nõlval, Vana-Mustamäe tänav 16
**Mustamäe nõlv** on Nõmme liiviku osa, mis algab Rahumäe kalmistu kohal ja lõpeb Kadaka puiesteel. Kõrgus 15–18 m, pikkus 4 km. Nõlva poolitab Ehitajate tee. Kuulub Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala hulka.

Varem on Nõmme liiviku põhjanõlv (pikkusega u 5 km ja suhtelise kõrgusega kohati üle 30 m) koos lähedaste luidetega (vastu Harku tasandikku) kandnud ka nime **Mustamägi** (ka **Mustmägi**).

Asukoht
-------

Nõlv algab Rahumäe tee (Rahumäe kalmistu) ja Tervise tänava vahelisel alal (kõrgus 3–4 meetrit). Vahetult kalmistu põhja-lääne küljelt hakkab nõlva kõrgus pidevalt suurenema, tõustes 15–18 meetrini. Ühtlase kallakuga (30–35°) pidev järsak jätkub piki 3,5 km pikkust läbi Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala. Peale Ehitajate teed läheb paralleelselt Suusa- ja Vana-Mustamäe tänavaga läbi Glehni pargi kuni Kadaka puiesteeni. Metsaveere tänavast lõuna pool on nõlva kõrgus vaid 4–5 meetrit ja kalle väike (15–18°). Lõunasse (rööbiti Kalda tänavaga) suunduv nõlv madaldub ja laugeneb.

Pinnaehitus
-----------

Mustamäe nõlv koosneb liustikujõetekkelisest liivast ja kruusast, mille paksus küünib kohati 26 meetrini. Need setted lasuvad suhteliselt õhukesel põhimoreenil, mis katab ordoviitsiumi lubjakive.

Tekkimine
---------

Mustamäe nõlv tekkis Palivere staadiumi ajal, enam kui 11 000 aastat tagasi, mil mandrijää tungis uuesti Loode-Eestisse. Tõenäoliselt on nõlv tekkinud Joldiamere ja Antsülusjärve murrutuse tõttu.

Huvitavad objekte ja vaatamisväärsusi
-------------------------------------

* Rahumäe kalmistust põhja, Nõmme liiviku servale jääb lame nõlv (Lamekas).
* Enne Ehitajate teega ristumist on järsk nõlv (Vanakas) avara vaatega linnaosale.
* Nikolai von Glehni kuju (pühendatud Nõmme linna asutajale Nikolai von Glehnile). Autor Aivar Simson.
* Ehitajate tee jalakäigusild
* Nõmme vaateplatvorm. Nõmmel Ehitajate tee ja jalakäigusilla ristumisest lõunas, vaatesektoritena kiirtega Kaarli kirikule ja Toompea klindi edelanõlvale.
* Peeter Suure merekindluse juurde kuulunud endine kitsarööpmelise raudtee tamm (vaata Liiva – Nõmme-Väikse raudtee).
* Mustamäe suusahüppetorn (Hiiu) Vana-Mustamäe tänav 16.
* Hohenhaupti loss (nn Glehni loss), Vana-Mustamäe tänav 48.
* Glehni pargi allikad Mustamäe nõlva all, nende seas ka Rõõmuallikas.

Vaata ka
--------

* Hobusemägi
* Hundikuristik
* Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala

Viited
------

1. ↑  Toimetuskolleegium: L. Valt, L. Raudtits, A. Mihkelsoo, "Tallinn. Lühientsüklopeedia", Tallinn, Kirjastus Valgus, lk 245, 1979

Kirjandus
---------

* Maastikuline liigendus – Mustamäe nõlv ja luitestik. E818 Mustamäe linnaosa üldplaneeringu materjalid. Loodus © E-Konsult AnL 26. august 2002
* Kink, Hella; Hääl, Maire-Liis. Linna allikad Tallinnas. / Eesti Loodus 2006/02
* Mustamäe nõlv. Kool.ee (haridusportaal)


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Nõmme***  |
**Kaas** on perekonnanimi.

Statistika
----------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaas 175 inimesel: 91 mehel ja 84 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kaas meeste puhul 933. kohal ja naiste puhul 1193. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Kaas vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,71. Nimi oli kõige sagedasem Pärnu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 5,81 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Võrumaal Kanepi ja Urvaste kihelkonnas, Tartumaal Sangaste kihelkonnas, Järvamaal Järva-Madise kihelkonnas ning Pärnumaal Vändra kihelkonnas nimeks 5 korral Kaas.

Nime kandjaid
-------------

* Imre Kaas, eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja (1983–)
* Rene Kaas, eesti jalgpallur (1982–)

Nime kandjaid välismaal
-----------------------

* Frederik Christian Kaas, taani admiral (1727–1804)
* Herman Munthe-Kaas, norra arhitekt (1890–1977)
* Jeppe Kaas, taani helilooja ja näitleja
* Ludwig Kaas, saksa poliitik (1881–1952)
* Niels Kaas, taani poliitik ja diplomaat (1535–1594)
* Patricia Kaas, prantsuse laulja ja näitleja (1966–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 18.01.2023)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Kaas.

Välislingid
-----------

* Kaas statistikaameti andmebaasis
Malambo, Argentina rahvatants
Eesti rahvatants San Franciscos eesti kultuuri pidustustel (2004)
XIX üldtantsupidu, "Tuljaku" algus
**Rahvatants** on rahvaloomingu liik, milles väljendatakse tundeid, mõtteid ja suhtumisi rütmiliste liigutuste ja muutuvate kehaasendite kaudu. Rahvatants on välja kujunenud seoses rituaalsete toimingutega. Tänapäeval eristatakse pärimuslikku rahvatantsu ja lavarahvatantsu. 

Pärimuslikus rahvatantsus on tantsijad selleks saanud vähe või mitte mingisugust väljaõpet. Uued tantsijad õpivad tantsu mitteametlikult, jälgides teisi tantsijaid ja/või teistelt tantsijatelt saadud õpetuse kaudu. Tavaliselt esitatakse rahvatantse rahvamuusika või rahvamuusikast inspireeritud muusika saatel. Pärimuslikud rahvatantsud ei ole loodud esitamiseks laval või publikule, kuigi tänapäeval on paljusid pärimuslikke rahvatantse kohandatud esitamiseks publikule. Rahvatantsudes domineerib rahvapärimus (traditsioon) uuenduse (innovatsiooni) üle, kuigi rahvatantsud muutuvad ajas nagu kõik teisedki rahvaloomingu liigid.

Tänapäeval leidub tantse, näiteks hiphop või breiktants, mis on tekkinud ja arenenud spontaanselt, kuid rahvatantsudeks neid ei peeta. Rahvatantsud peavad olema olulisel määral seotud rahvatraditsiooniga ning pärinema aegadest, mil eksisteeris selge vastandus lihtrahva ja ülemklassi tantsude vahel. Siiski on ka hulk seltskonnatantse saanud mõjutusi rahvatantsust või isegi pärinevad neist otseselt. Folkloriseerumise käigus on paljud seltskonnatantsud muutunud aja jooksul rahvatantsudeks.

Tänapäeval on rahvatants sageli kindla rahvuse või sotsiaalse rühma kultuurilise identiteedi määraja. Kaugele ulatuv eesti rahvatantsutava oli varem seotud põhiliselt perekondlike sündmuste, näiteks pulmadega. Tänapäevasema sisu ja vormi on eesti rahvatantsule andnud tantsupeod.

Vaata ka
--------

* TeateTants
* Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts
* Europeade
* Egiptuse rahvatants
* Türgi rahvatants
* Põhja-Aafrika rahvatantsud
* Lavaline rahvatants

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Folk dance** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Rahvatants** |
Mandali sadam
**Mandal** on linn Norras Agderi maakonnas, Lindesnesi valla ja endise Mandali valla keskus. Elanike arv on 10 512, pindala 6,77 km² (2008).

Nimi
----

Mandali tänav
Mandali kirik
Linna vana nimi (enne 1653) oli *Vesterrisør* ("Lääne-Risør"). Nimi *Risør* käis algselt Risøya saare kohta linna lähedal. Esimene osa lisati nimele 16. sajandil selleks, et eristada seda linna Risøri linnast, mida hakati hüüdma ka *Østerrisør* ("Ida-Risør").

Nimi *Mandal* arenes muinaspõhja nimekujust *Marnardalr*. Nime esimene pool on Mandalselva jõe varasem nimi *Mǫrn* (*Mörn*) omastavas käändes, teine pool *dalr* tähendab orgu. Jõenimi on arvatavasti samast juurest vanapõhja sõnaga *marr* ('meri').

Vaatamisväärsused
-----------------

Linna keskus on tuntud vanade puumajade poolest. Linnast voolab läbi Mandalselva jõgi.

Teine vaatamisväärsus on kirik. Mandali kirik on Norra suurim puidust tehtud kirik. Seal on 1800 kohta ja kantsel altaritagusel seinal.

Mandalis sündis kujur Gustav Vigeland (1869–1943) ja linnas on tema muuseum. Vigelandi tähtsaim saavutus on Vigelandi Skulptuuripark (*Vigelandsanlegget*) Oslos.

Mandalis sündis ka kunstnik Adolph Tidemand (1814–1876). Tema kõige tuntum maal on rahvusromantiline kujutus traditsioonilisest pulmast Hardangeri fjordi kaldal. Selle kaasautor oli Hans Gude.

Tänu neile ja teistele kunstitegelastele (näiteks Amaldus Nielsen ja Olaf Isaachsen) kutsutakse linna mõnikord "suurte kunstnikega väikeseks linnaks".

Viited
------

1. ↑  Statistika Keskbüroo. Urban settlements. Population and area, by municipality. 1 January 2008
**Jahindus** on jahipidamist või jahti ehk küttimist ja jahimajandust hõlmav tegevusvaldkond ja majandusharu. 

Jahindus on inimeste üks traditsioonilisi toidu ja muude loomsete saaduste (nt loomanahkade) hankimise viise, millele tänapäeval on lisandunud muud jahimajanduse harud, näiteks metsloomade eest hoolitsemine ja populatsioonide arvukuse piiramine.

Jahinduse riiklik korraldus Eestis
----------------------------------

Eesti jahinduse alusdokumendiks on 25. aprillil 2013 Riigikogu poolt vastu võetud ja 1. juunil 2013 jõustunud jahiseadus ning selle alusel vastu võetud jahieeskiri ja muud jahindust reguleerivad dokumendid. 

Eestis kujundab jahinduspoliitikat Kliimaministeerium. Valdkonna strateegilise planeerimise ja õigusloome (jahiseadus) väljatöötamisega tegeleb Kliimaministeeriumi metsaosakond ning riiklike funktsioone teostavad Keskkonnaamet ja Keskkonnaagentuur. Igasse maakonda on loodud jahindusnõukogud, kuhu kuuluvad maaomanike, jahimeeste ja riigi esindajad. Jahindusnõukogudes lepitakse kokku, kui palju ja missuguse soolise ja vanuselise jaotumisega loomi kütitakse, kuidas muudetakse jahipiirkondade piire ja kuidas vahetatakse vajadusel välja piirkonna kasutaja ehk jahiselts.

Suur hulk jahimehi kuulub Eesti Jahimeeste Seltsi, kuid on ka nõndanimetatud vabu jahimehi, kellel on jahitunnistus, kuid kes ei kuulu seltsi allorganisatsioonidesse.

Vaata ka
--------

* fotojaht
* salaküttimine

Viited
------

1. ↑  Jahiseadus. RT I, 17.03.2023, 34.
2. ↑  Jahieeskiri. RT I, 20.12.2019, 30.
3. ↑  Jahindus. Kliimaministeeriumi veebisait.

Välislingid
-----------

* Jahindusalaseid andmeid (arhiiviversioon)
* Jahiseadus 22. juuni 2009
* Jahiseadus 1. märts 2003
* Jahieeskiri 17. märts 2003
* Otsing "Jahi\*" www.estlex.ee seaduste andmebaasist
* Jahimehed aitavad teadustööd teha
**Elastaan** (USAs ja Aasias Spandex) on väga veniv suure elastsusega sünteeskiudaine, mis kedratakse tavaliselt paljukiulise lõngana ja töödeldakse tekstiiltoodeteks. Kiudaine aluseks olev plokkkopolümeer on vähemalt 85% massiosa ulatuses polüuretaan.

Elastaankiud on väga elastne. Isegi kui kiud on venitatud kolm korda esialgsest pikemaks, taastub kiud pärast koormuse eemaldamist peaaegu algse pikkuseni. Selle omaduse poolest sarnaneb elastaan kummiga, kuid on sellest tugevam ja kestvam.

Elastaanist valmistatakse peamiselt riietusesemeid, mis peavad olema väga venivad ja/või liibuvad, nagu näiteks ujumisriided, sukkpüksid, sokid. Mugavuse huvides kasutatakse elastaani aga alati koos teiste kiududega (nt 80% polüamiidi, 20% elastaani).

Esimesed elastaanist valmistatud kiudained tulid turule nimega Fiber K 1959. aastal Ameerika keemiaettevõttest DuPont. See oli polüuretaanist paljukiuline lõng. 1962. aastast turustatakse seda kiudainet Lycra kaubamärgi all. Lycrat toodab sõltumatu ettevõte The Lycra Company. Maailma suurim elastaanitootja on Lõuna-Korea firma Hyosung kaubamärgiga Creora.

Omadusi:

* tihedus: 1,1–1,3 g/cm
* maksimaalne pikenemine (nii kuivalt kui märjalt): 400–700%, ei teki jääkdeformatsiooni
* maksimaalne tõmbetugevus kuivalt: 0,05–0,12N/tex, mis on kaks kuni kolm korda suurem kui kummilõimel
* kulumiskindlus: mõõdukas
* niiskuseimavus: 0,5–1,5%
* sulamistemperatuur: 170–230 °C
* kuumakindlus kuni 120 °C
* ei teki staatilist laengut
* regulaarselt pestav temperatuuril kuni 40 °C (soovitatav), erandkorras ka umbes 60 °C juures
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vanakreeka mütoloogia tegeasest; Jupiteri kaaslase kohta vaata artiklit Elara (kaaslane); küla kohta Ambelau saarel vaata artiklit Elara (Ambelau)* |

---

**Elara** [el'ara] oli vanakreeka mütoloogias kuningas Orchomenose tütar ja Tityose ema. Teise versiooni järgi oli ta lihtsalt pärit Orchomenosest Euboia saarelt. 

Elara oli üks Zeusi armukesi. Zeus peitis Elara oma abikaasa Hera eest sügavale maa alla. Seal sünnitas ta hiiglase Tityose, keda mõnikord öeldakse olevat ka Elara ja maajumalanna Gaia poeg, nii et mõlemad pidasid teda oma emaks. Nii ütleb muu hulgas üks Homerose "Odüsseia" tegelane. Seda versiooni peetakse vanemaks. 

Kui Tityos oli Hera ärgitusel Leto vägistanud, pidi ta karistuseks Tartarosse minema. Elara, kes tahtis oma valu leevendada, tungis salaja allmaailma ning keeras paadimees Charoni ümber sõrme, et oma poja juurde pääseda. Seal hakkisid (või sõid) raisakullid Tityose maksa, mis kasvas üha uuesti. Kui Elara raisakulle söötis, et nad Tityose maksa ei hakiks, sattus talle peale põrgukoer Kerberos. 

Et muinaskreeklastel oli emaarmastus suure au sees, kuid ei õigustanud siiski jumalate karistusele vastuhakkamist, pidi Tityos edasi kannatama, kuid Elara tohtis teda käte vahel hoida, et ta enam valu ei märkaks. 

Elara järgi on nimetatud planeedi Jupiter kaaslane Elara.

Allikad
-------

### Apollodoros

Apollodoros I, 4, 1 

"Veidi aega hiljem [pärast Pythoni tapmist] tappis [ Apollon ] ka Tityose, kes oli sündinud Zeusist ja Orchomenose tütrest Elarast. Kui Zeus oli tütarlapse võrgutanud, oli ta tolle hirmust Hera ees peitnud maa alla ning toonud päevavalgele lapse, keda Elara oli kandnud – tohutu hiiglase, kelle nimi oli Tityos. Kui siis Leto läks Pythosse, nägi Tityos teda ning püüdis kohutavas hulluses teda vägistada; Leto hüüdis oma lapsed appi, ja need tapsid Tityose kohe oma nooltega. Tityost ka karistati pärast surma: Hadese põhjas õgivad tema südant tegelikult igavesti raisakullid."
**Elastsusmoodul** on suurus, mis näitab mehaanilist pinget rakendades tahke keha, vedeliku või gaasi vastupanu võimet elastsetele deformatsioonidele. Elastsusmooduli defineerib pinge-moonde kõvera tõus tema elastses piirkonnas. Mida jäigem on materjal, seda suurem on tema elastsusmoodul. Elastsusmoodul avaldub üldkujul:

{\displaystyle \lambda \ {\stackrel {\text{def}}{=}}\ {\frac {\text{pinge}}{\text{moone}}}}  

kus pinge on jõud, mis tekitab deformatsiooni jagatud pindalaga millele jõud mõjub ja moone on mõne mingi esilekutsutud suuruse muutuse suhe algsuurusesse. Pinge ühik on Paskal ja moone suhtarvuna on ühikuta suurus. Seetõttu on elastsusmooduli ühik on samuti Paskal.

Elastsusmooduleid on võimalik defineerida erinevaid, igaüks vastavalt sellele, kuidas pinget ja moonet mõõdetakse. Kolm peamist on:

* Normaalelastsusmoodul (*E*) iseloomustab mingi normaalpinge muutuse korral avalduva normaali suunalisele deformatsiooni suurust.
* Nihkeelastsusmoodul (*G*) iseloomustab mingi nihkepinge muutuse korral avalduva nihkedeformatsiooni suurust.
* Ruumpaisumismoodul (*K*) iseloomustab mingi keskmistatud normaalpinge (mõjub keha kõikidele pindadele) muutuse korral avalduva ruumdeformatsiooni (suhtelise mahumuutuse) suurust.

Homogeensete ja isotroopsete materjalide elastsust saab kirjeldada täielikult vaid kahe elastsusmooduliga ja ülejäänud elastsusmoodulid avalduvad nende kahe kaudu.

Vaata ka
--------

* Normaalelastsusmoodul
* Nihkeealastsusmoodul
* Poissoni tegur

Viited
------

1. ↑  Beer, Ferdinand P.; Johnston, E. Russell; Dewolf, John; Mazurek, David (2009). *Mechanics of Materials*. McGraw Hill. Lk 56. ISBN 978-0-07-015389-9.
**Toomas Frey** (13. detsember 1937 Põltsamaa – 23. september 2020 Tartu) oli eesti ökoloog, geobotaanik ja metsateadlane. Aastatel 1990–1991 oli ta keskkonnaminister.

Elukäik ja teadustöö
--------------------

1961. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajandusinsenerina. 1968. aastal kaitses ta bioloogiadoktori väitekirja.

Aastatel 1961–1963 ja 1966–1983 töötas ta ENSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis. 1979. aastal sai temast professor. Aastatel 1983–1990 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ja 1991–1993 Tartu Ülikooli ökosüsteemide labori juhataja. 1995–2003 oli Frey Eesti Maaülikooli korraline professor, 2003. aastast emeriitprofessor. 

Ta oli aastatel 1988–1990 Eesti Rohelise Liikumise esimees. 

Aastatel 1990–1991 oli ta Eesti keskkonnaminister, 1990–1992 Eesti Kongressi ja Eesti Komitee liige. 

Ta oli Eesti Ökoloogiakogu juhatuse esimees ja üks asutajaid, TA Looduskaitse Komisjoni liige, Eesti Ökoloogiakonverentside ja Ökoloogiapäevade initsiaator ja peamisi korraldajaid. 

Tema algatusel rajati Vooremaa metsaökoloogia jaam. 

Ta on uurinud produktsioonibioloogiat, ökoloogia teoreetilisi ja keskkonnakaitse praktilisi küsimusi.

Artikleid
---------

* Pilk üle Carl Linné koduläve. Eesti Loodus, 5/2007
* Olukord metsanduses tekitab kõhedustunde. Maaleht, 3. veebruar 2017
* Ökoloog ja metsateadlane Toomas Frey riigikogus: meie metsanduse olukord on keeruline ja murettekitav. Pealinn, 13. aprill 2017

Tunnustus
---------

* 1987 Eesti Eluteaduse Hoidja
* 1987 Suur looduskaitsemärk
* 1988 Karl Ernst von Baeri mälestusmedal
* 2003 Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige
* 2006 Eesti Maaülikooli teenetemedal

Kirjandus
---------

* Kalevi Kull, Andres Koppel (toim). Vooremaa metsaökoloogia jaam ja Toomas Frey. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 2017. [Sisaldab T. Frey bibliograafia]
* Andres Põld. Metsateadlane Toomas Frey: me oleme oma metsa juba seitse aastat ette ära raiunud!. Õhtuleht, 5. märts 2018 (intervjuu)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Toomas Frey** |
Cecil Rhodes
**Cecil John Rhodes** (5. juuli 1853 Bishop's Stortford, Hertfordshire, Suurbritannia – 26. märts 1902 Muizenberg, Kapimaa koloonia; praegune Lõuna-Aafrika Vabariik) oli Briti päritolu Lõuna-Aafrika ärimees, teemanditööstur ja poliitik. Tema juhtimisel koloniseeriti hilisem Rodeesia riik. Ta rajas teemandifirma De Beers, millele kuulub praegugi 60% maailma teemanditurust. 

Aafrikasse saabudes alustas Rhodes elatise hankimist farmerina, kuid siirdus 1871. aastal Kimberley teemandikaevandustesse. 1880. aastal asutas ta De Beersi kaevandusfirma ning omandas teemandiäris praktiliselt monopoli. 

Temast sai Kapimaa koloonia parlamendi liige ning 1890. aastal peaminister. Ta kehtestas seadused, mis lisasid maa- ja kaevanduseomanike õigusi ja tõrjusid põliselanikke nende maalt.

Rhodesi unistus oli laiendada Briti impeeriumi Aafrikas ning selle teostamiseks omandas ta kaevandamisõigusi üha põhjapoolsematel aladel. Tema Briti Lõuna-Aafrika Kompanii sai Suurbritannia valitsuse täielikud volitused tegutsemiseks. 1894. aastaks haldas tema firma piirkonda Limpopo jõest kuni Tanganjika järveni. 1895. aasta mais nimetati see ala ametlikult Rodeesiaks. Veidi hiljem jagunes see Põhja- ja Lõuna Rodeesiaks, millest omakorda alles 20. sajandi teisel poolel said vastavalt Sambia ja Zimbabwe.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Gordon Sprigg** | **Kapi koloonia peaminister**1890–1896 | Järgnev**Gordon Sprigg** |
**Trekingtipp** on mägi kõrgusega kuni 7000 meetrit, mida peetakse alpinismis kergeks mäeks, mis tähendab, et selle tippu ronimine ei vaja erilisi mägironija oskusi. Kassid ja alpikirka on selliste mägede tõusumarsruutidel paljudel juhtudel siiski vajalikud abivahendid. 

Tipputõus Nepali populaarseimale trekingtipule Imja Tse (Island Peak)
Trekingtipud on populaarsed mägimatka sihtkohad, kuid nad pakuvad huvi ka alpinistidele, kes käivad sageli aklimatiseerumas trekingtippudel vahetult enne seitsmetuhandelistele ronimist.

Nepali trekingtipud
-------------------

Nepali Alpinismi Assotsiatsioon (NMA) liigitab trekkingtippudeks 27 mäge viie- ja kuuetuhandeliste hulgast, mainides nende seas Mera Peaki, Imja Tse'd (Island Peak) ja Lobujet. Ronimisloa saab hankida NMA-st. 

Üle 7000 meetri kõrgustele tippudele ronimiseks tuleb luba taotleda Nepali kultuuri- ja turismiministeeriumist, sealne mäemaks on tavalisest oluliselt suurem.

India trekingtipud
------------------

India Alpinismi Sihtasutus liigitab trekingtippudeks 3 mäge viie- ja kuuetuhandeliste hulgast. Need on Friendship Peak, Ladakhi Peak ja Stok Kangri.

Viited
------

1. ↑  NMA Peaks. nepalmountaineering.org
2. ↑  Trekking Peaks. indmount.org
Trent Frederic (2017)
**Trent Frederic** (sündinud 11. veebruaril 1998 St. Louises) on USA jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Boston Bruins.

Aastatel 2014–2016 kuulus ta kaks hooaega U.S. National Development Team'i. Aastatel 2016–2018 mängis ta Wisconsini Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2016. aastal valis Boston Bruins ta NHL-i *draft* '​is 29. valikuna. Hooaja 2017/18 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Boston Bruinsi tütarklubis Providence Bruins. NHL-is debüteeris Frederic 29. jaanuaril 2019 mängus Winnipeg Jetsi vastu. Kohe esimeses mängus osales ta kakluses. Hooajal 2018/19 osales ta NHL-is kokku 15 mängus, kuid ei saanud neis kirja ühtegi resultatiivsuspunkti. Suurema osa hooajast 2019/20 mängis ta AHL-is ning oli samal hooajal liigas enim karistusminuteid teeninud mängija (148).

NHL-is lõi Frederic esimese värava 21. veebruaril 2021 Philadelphia Flyersi vastu; tegemist oli välimänguga Tahoe järve ääres. Hooajal 2020/21 sai ta NHL-is 42 mänguga kirja neli väravat ja üheväravasöödu. 2021. aasta juunis pikendas ta Bruinsiga lepingut kahe aasta võrra. Hooajal 2021/22 lõi Frederic NHL-is 8 väravat ja andis 10 väravasöötu.

Frederic võitis pronksmedali 2016. aastal USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel ja 2018. aastal kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  Bieler, Des (30. jaanuar 2019). "With his parents cheering from thes tands, Trent Frederic wins fight in NHL debut". *The Washington Post*. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. mai 2021. Vaadatud 22. novembril 2021.
2. ↑   (vaadatud 19.1.2023)
3. ↑  Rosen, Dan (22. veebruar 2021). "Pastrnak gets hat trick, Bruins top Flyers in NHL Outdoors at Lake Tahoe". National Hockey League. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2021. Vaadatud 22. novembril 2021.
4. ↑  Pepin, Matt (25. juuni 2021). "Bruins bring back center Trent Frederic on a two-year deal". *Boston Globe*. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2021. Vaadatud 22. novembril 2021.

Välislingid
-----------

 Trent Frederic – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Trent Frederic NHL.com lehel
* Trent Frederic hockeydb.com lehel

| * v
* r
Boston Bruins |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jeremy Swayman **·** Linus Ullmark |
| 
**Kaitsjad**: Brandon Carlo **·** Connor Clifton **·** Derek Forbort **·** Matt Grzelcyk **·** Hampus Lindholm **·** Charlie McAvoy **·** Dmitri Orlov **·** Jakub Zbořil |
| 
**Ründajad**: Patrice Bergeron **·** Tyler Bertuzzi **·** Charlie Coyle **·** Jake DeBrusk **·** Nick Foligno **·** Trent Frederic **·** A. J. Greer **·** Taylor Hall **·** Garnet Hathaway **·** David Krejčí **·** Jakub Lauko **·** Brad Marchand **·** Tomáš Nosek **·** David Pastrňák **·** Oskar Steen **·** Pavel Zacha |
|  |
| --- |
|  |
| **"Kadunud poja tagasitulek"** |
| **Rembrandt**, 1663–1665 |
| õli lõuendil |
| 262 × 206 cm |
| Ermitaaž, Peterburi |

**"Kadunud poja tagasitulek"** oli Rembrandti viimane pühakirjale toetuv maal ja ühtlasi on seda peetud ka neist kõige suurejoonelisemaks. Seda mitte ainult kompositsiooni suuruse, vaid ka emotsionaalse intensiivsuse poolest. Inspireerituna Luuka evangeeliumi 15. peatükis olevast tähendamissõnast arendab Rembrandt siin andestuse ja halastuse teemat. Rembrandt oli seda käsitlenud juba 1630. aastal gravüüril, mis kujutab isa jooksmas vastu pojale, kes oli oma varanduse maha parssinud ning seakarjuseks sattunud. See töö on piiblitekstile truu – teenija on toomas kojujõudnud pojale parimat kuube ja kingi, tegelased on liikumises ja vestluses.

Sellel oma elu lõpul loodud traagilise varjundiga pildil keskendub kunstnik andestusele ja kaastundele, mis lähtuvad isa armastusest oma poja vastu. See ülendab stseeni universaalse sümboli tasandile. Paljakspügatud peaga põlvitav poeg näeb tõepoolest seakarjuse moodi välja. Kasimata ja närudes, jalad haavades, surub ta oma näo isa rüppe. Isa sarlakpunase kuue pehmus otsekui mässiks poja jumalikku andeksandmisse. Poeg on vajutanud alandlikult oma näo vana isa vastu, otsides kaastunnet ja kaitset. Mõlema silmad on suletud, sest sõnad ja pilgud on liigsed.

Mõned tegelased seisavad põhirühma kõrval, teiste hulgas vanem vend, kelle südames pole ruumi andeksandmisele. Ta ei mõista isa siirast tundepuhangut, kes ülimalt rõõmustab oma poja üle, kes "oli surnud ja on jälle saanud elavaks, oli kadunud ja taas leitud".

Teos omandati Prantsusmaalt 1766. aastal ja on sealtpeale eksponeeritud Peterburi Ermitaaži muuseumis.
**Caroline Elizabeth**, **Suurbritannia printsess** (30. mai 1713 Herrenhauseni palee, Hannover, Saksamaa – 27. detsember või 28. detsember 1757 St Jamesi palee, London) oli George II ja kuninganna Caroline'i neljas laps ja kolmas tütar.

Printsess Caroline Elizabeth sündis Hannoveris Saksamaal Hannoveri pärusprints George Augustuse ja Brandenburg-Ansbachi markkrahvi Johann Friedrichi tütre Ansbachi Caroline peres. Hannoveri kuurvürsti lapselapsena sai Caroline Elizabeth sünnijärgselt tiitli Tema Hiilgus Hannoveri printsess. Briti troonipärimisseaduse "Act of Settlement" 1701 järgi oli Caroline Elizabeth Briti troonipärimisjärjekorras 7. kohal.

Kui 1714 Suurbritannia kuninganna Anne suri ning Caroline'i vanaisast sai George I ja Caroline'i isast Walesi prints, kolis Caroline perega Londonisse St Jamesi paleesse. Seoses nende muutustega sai Caroline Elizabeth tiitli Tema Kuninglik Kõrgus Walesi printsess Caroline Elizabeth. Hiljem, kui ta isast sai George II, sai ta tiitli Tema Kuninglik Kõrgus printsess Caroline Elizabeth.

Elu lõpuaastad
--------------

Printsess Caroline Elizabeth suri vallalise ja lastetuna 27. detsembril 1757 St Jamesi palees Londonis, olles 44-aastane. Tema põrm on maetud Westminster Abbeysse.
**Trentino-Alto Adige** (ametlikult **Trentino-Alto Adige/Südtirol**) on maakond Kirde-Itaalias.

Alto Adige ja Trentino piirkonnad moodustavad ühtse regiooni, mis piirneb põhjas Austria, läänes Lombardia ja lõunas Veneto maakonnaga.

Pärast Teist maailmasõda autonoomia saanud Alto Adige ehk Lõuna-Tirool on saksakeelne, samas kui Trentino on itaaliakeelne.

Haldusjaotus
------------

Trentino-Alto Adige maakond jaguneb kaheks provintsiks, mis omakorda jagunevad kokku 339 vallaks.

1. Bolzano provints (Lõuna-Tirool)
2. Trento provints

Trentino-Alto Adige provintsid

Köök
----

### Vein

Trentino-Alto Adige veinipiirkonnad: Trentino (DOC), Alto Adige (DOC).

Viited
------

1. ↑  Itaalia Riiklik Statistikaamet
2. ↑   Itaalia konstitutsioon

Välislingid
-----------

* Trentino-Alto Adige maakonna koduleht (itaalia ja saksa keeles)

Itaalia vapp
Itaalia maakonnad

Abruzzo **·** Apuulia **·** Basilicata **·** Calabria **·** Campania **·** Emilia Romagna **·** Friuli-Venezia Giulia **·** Lazio **·** Liguuria **·** Lombardia **·** Marche **·** Molise **·** Piemonte **·** Sardiinia **·** Sitsiilia **·** Toscana **·** Trentino-Alto Adige **·** Umbria **·** Valle d'Aosta **·** Veneto
**Tanja Fajon** (sündinud 9. mail 1971 Ljubljanas) on Sloveenia poliitik (Sotsiaaldemokraadid), 2022. aastast Sloveenia välisminister.

Ta lõpetas Ljubljana ülikooli ajakirjanduse erialal. 2005. aastal sai ta Pariisi Ülikoolis magistrikraadi rahvusvahelise poliitika alal. 

Aastatel 1991–1995 töötas ta ajakirjaniku ning toimetajana raadiojaamas Radio Glas Ljubljana, ajalehes Republika (1993) ja 1995–2009 telekanalis RTV Slovenia.

2009. aastal valiti ta Sotsiaaldemokraatide nimekirjas Euroopa Parlamendi liikmeks. Ta valiti euroopa Parlamenti ka 2014. ja 2019. aastal.

10. oktoobril 2020 valiti ta partei Sotsiaaldemokraadid esimeheks.

Alates 1. juunist 2022 on Tanja Fajon Sloveenia välisminister.

Viited
------

1. ↑  Tanja Fajon PES. Socialists & democrats
2. ↑  Tanja Fajon, Minister of Foreign Affairs Republic of Slovernia
3. ↑  SocDems elect party's interim head Tanja Fajon their new leader Slovenian Press Agency (STA), 10. oktoober 2020
4. ↑  Slovenia. Ministries, etc. rulers.org
Luited Tottori prefektuuris
**Tottori prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare lõunaosas. Asub Jaapani mere kaldal. Elanike arvult on see Jaapani väikseim prefektuur. 2020. aasta alguse seisuga oli elanike arv 554 855.

Loodus
------

Tottori prefektuuri kõrgeim tipp on Daiseni vulkaan. Prefektuuris asub Tōgō järv.

Sümbolid
--------

Tottori prefektuuri tunnuslind on mandariinpart (*Aix galericulata*), tunnuspuu on ida-jugapuu (*Taxus cuspidata*) ja tunnuslill pirniõis (*Pyrus*).

Haldusjaotus
------------

Tottori prefektuur on jaotatud 19 omavalitsusüksuseks, millest 4 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Kurayoshi
* Sakaiminato
* Tottori
* Yonago

Viited
------

1. ↑  鳥取県の推計人口/とりネット/鳥取県公式サイト, vaadatud 22.03.2021.

Välislingid
-----------

* Tottori prefektuuri koduleht

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
**Arnold Orasson** (sündinud 5. jaanuaril 1946 Leevi vallas Võrumaal) on eesti loomakasvatusteadlane ja immunogeneetik.

Elulugu
-------

Arnold Orasson on põllupidaja poeg.

Lõpetas 1965 Väimela Näidissovhoostehnikumi, 1970 Eesti Põllumajandusakadeemia veterinaariateaduskonna, 1975–1978 ELVI kaugõppeaspirant, põllumajanduskandidaat (1981, EPA), väitekiri "Наследственные типы белков сыворотки крови у крупного рогатого скота эстонских пород и их использование в племенной работе". Oli aastast 1964 Rannu veterinaariajaoskonnas veterinaarvelsker, 1970–1973 Lasva veterinaariajaoskonna osakonnajuhataja, 1973–1974 Mõniste sovhoosi ja 1974–1980 ELVI veisekasvatuse osakonna vanemveterinaararst, 1980–1984 aretusosakonna immunogeneetika labori noorem- ja 1984–1994 vanemteadur, 1994–1999 EPMÜ loomakasvatusinstituudi geneetika labori vanemteadur, 1999–2001 teadur.

Teadustöö
---------

Uurinud immuno- ja populatsioonigeneetikat. 50 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Eesti maakarja genofondi seisund vereseerumi valkude polümorfismi põhjal. // EPMÜ Loomakasvatusinstituudi teadustööd 66 (1995)
* Transferriini TFE alleeli omavad loomad ja veregrupid. // EPMÜ Loomakasvatusinstituudi teadustööd 66 (1995)
* Changes in phenotype and gene frequencies at some polimorphic loci of Estonian Red cattle. // Proc. 5th Baltic Animal Conf. Baisogala 9. juuni 1999

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 42, 121
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 75
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Abüssaal** on maailmamere ökoloogiline sügavusvöönd, bentaali osa, mis asub 2000–6000 meetri sügavusel ookeani pinnast.

Abüssaalist ranniku poole jäävat ookeanipõhja osa nimetatakse batüaaliks. Juhul kui vastav ookeaniosa on sügavam kui 6000 meetrit (enamasti on siis tegemist süvikutega), nimetatakse sellest piirist allpool olevat osa hadaaliks.

Ookeanipõhjast suurema osa moodustab abüssaalne tasandik, mis paikneb vähem kui kuue kilomeetri sügavusel, mistõttu on abüssaalne tasandik ühtlasi ka abüssaali põhjaks.

Abüssaalis puudub valgus, mistõttu pole seal fotosünteesivaid organisme. Abüssaalis elavad organismid peavad olema kohastunud suure rõhu (>200 atm), valguse puudumise ning madala veetemperatuuriga (0–2 °C).

Abüssaali kohal lasuvat vastavat veemassiivi nimetatakse abüssopelagiaaliks.

Abüssaali elustik
-----------------

Abüssaali asustavaid organisme nimetatakse batübiontideks ehk süvaveeorganismideks. Süvavees elavaid kalu nimetatakse ka abüssaalikaladeks.

Vaata ka
--------

* Abüssaalikalad
* Abüssopelagiaal
* Batüaal
Punkerdustanker "Keila"
**Tanker** ehk **vedellastilaev** on kaubalaev, mida kasutatakse vedellasti - kõige sagedamini vedelkütuste, eriti nafta -, aga ka kemikaalide, vedeldatud gaasi, toiduõli ja muu vedellasti vedamiseks.

Kirjeldus
---------

Tankeri lastiruume nimetatakse tankideks. 

Maailma kõige suuremad laevad on tankerid. Suurimate toornaftatankerite kandevõime ulatub poole miljoni tonnini.

Tankereid lastitakse ja lossitakse torujuhtmete kaudu.

Väiksemaid tankereid kasutatakse sadamais ja merel teiste laevade punkerdamiseks ehk neile kütuse andmiseks.

Ajalugu
-------

Maailma esimene tanker oli 1886 valminud "Glückauf", mis oli 91,4 m pikk, 11,3 m lai ja 9,5 m kõrge. Laeva kandevõime oli 2300 t..

Maailma suurim tanker ehitati Jaapanis 1975. Esialgu kandis ta nime "Oppama" ega olnud veel maailma suurim. Suurimaks sai ta 1980, kui laevatehases "Nippon Kokkan" pandi talle keskkohta 82 m pikkune vahetükk. Pärast seda oli laev 440,0 m pikk, 68,8 m lai ja 29,0 m kõrge. Tema kandevõime oli enne ümberehitust 422 000 t ja pärast 564 763 t. Hiljem kandis see laev nime "Knock Nevis". 2010 läks see laev vanarauaks ja lammutati.

2005. aasta seisuga oli maailmas 4024 tankerit, mille kandevõime oli vähemalt 10 000 tonni. Neist 2582 olid topeltpõhjaga.

Kõige rohkem tankereid kannab Panama (592), Libeeria (520), Marshalli Saarte (323), Singapuri (274), Kreeka (233) ja Bahama (215) lippu. Ka kogutonnaaži poolest olid need kuus riiki maailma suurimad laevandusriigid. Kuid kui vaadata, mis riikides registreeritud ettevõtetele need laevad kuulusid, siis reederite hulgas olid kolmel esimesel kohal Kreeka (733), Jaapan (394) ja USA (311). Nende kolme riigi ettevõtetele kuulus 36% maailma tankeritest. Ent 2822 neist tankeritest ehk üle 70% oli ehitatud kas Lõuna-Koreas, Jaapanis või Hiinas.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "A ja O". Tallinn, "Valgus" 1987, lk. 273

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tanker** |

| * v
* r
Laevatüübid otstarbelt |
| --- |
| Kaubalaevad | 

|  |  |
| --- | --- |
| Kuivlastilaevad | 
Kaubalaev • Puistlastilaev • Maagilaev • Külmutuslaev • Konteinerilaev • Praam • Raskelastilaev |
| Veeremilaevad | 
Raudteeparvlaev • Autotarnelaev • Ro-ro-laev |
| Vedellastilaevad | 
Tanker • Gaasitanker • Kemikaalitanker |

 |  |
| Reisilaevad | 
Parvlaev • Kiire parvlaev • Ristluslaev • Kiirreisilaev • Ro-pax-laev • Reisi-kaubalaev |
| Kalalaevad | 
Traalpüügilaev • Seiner • Krevetipüügilaev • Vaalaküttimislaev • Püügi-baaslaev |
| Erilaevad | 
Jäämurdja • Uurimislaev • Tuukrilaev • Hüdrograafialaev • Reostustõrjelaev • Süvenduslaev • Ujuvkraana • Puurimislaev • Ankrupaigalduslaev • Huvilaev |
| Teenistuslaevad | 
Sõjalaev • Valvelaev • Transpordilaev • Õppelaev |
| Abilaevad | 
Pukser • Lootsilaev • Punkrilaev • Reoveetanker • Päästelaev |
Niguliste kiriku altar, sisetiivad on suletud
**Niguliste kiriku peaaltar** ehk nn **Rode altar** on Tallinnas Niguliste kirikus asuv kahetiivaline kappaltar.

Kappaltar on üks suurejoonelisemaid ja paremini säilinud hiliskeskaegseid Põhja-Saksa altareid kogu Euroopas. Retaabel telliti 1478. aastal tuntud Lübecki meistri Hermen Rode töökojast, Tallinna jõudis see 1481. aastal. Kappaltaril on kujutatud rohkem kui neljakümmet pühakut ja piiblitegelast. Mõõtmetelt kuulub see 15. sajandi hansalinnade suurimate hulka. Laius avatud tiibadega 6,3 m, kõrgus 3,5 m. Altari suletud tiibadel on kujutatud 16 stseeni püha Nikolause ja püha Viktori elust. Altar valmis Tallinna Suurgildi ja Mustpeade vennaskonna tellimusel – mõlema gildi vapid on kujutatud kaupmeeste ja meremeeste kaitsepühaku püha Nikolause päästetud laeval.

Aastatel 2013–2016 tehti teoks mahukas uurimis- ja konserveerimisprojekt, mis keskendus Niguliste peaaltari restaureerimisele. Ulatuslikud konserveerimistööd toimusid juba aastatel 1975–1992. Põhiosas jõuti teos restaureerida, kuid uhked skulptuurid on tänaseni vaid osaliselt konserveeritud. Eesti Kunstimuuseumi konservaatorite töö eesmärgiks on viia lõpule skulptuuride puhastamine.

Niguliste kiriku peaaltari retaabel on täielikult avatud vaid kolmel päeval aastas – nigulapäevadel (9. mail ja 6. detsembril) ning kõikide pühakute päeval (1. novembril).

Välislingid
-----------

* Niguliste kiriku peaaltar kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
**Aluseline kivim** (inglise *basic rock*) on tardkivim, mille ränidioksiidisisaldus jääb vahemikku 45–52% (massiprotsent).

Kõige levinumad aluselised kivimid on basalt ja gabro.

Aluselised kivimid ei ole aluselised keemilises tähenduses, terminil "aluseline kivim" pole mingit seost vesinikeksponendi ehk pH-ga. Termin on pärit ajast, mil arvati, et räni on kivimi koostises ränihappe kujul. Seetõttu nimetati ränirikkaid kivimeid happelisteks ning ränivaeseid kivimeid aluselisteks. Tänapäeval teame, et räni on silikaatsete mineraalide koostises ränidioksiidina, kuid terminid "happeline kivim" ning "aluseline kivim" püsivad geoloogiliste terminite hulgas tänini.

Ingliskeelses geoloogilises kirjanduses on siiski arhailisest terminist *basic rock* nüüdisajaks praktiliselt loobutud. Selle asemel kasutatakse terminit *mafic rock* (*mafic* = *magnesium* + *ferric* ehk magneesiumi ja rauda sisaldav). Need terminid ei ole täpsed sünonüümid, kuid eestikeelseks vasteks on mõlemal juhul "aluseline kivim".

Vaata ka
--------

* Ultraaluseline kivim
* Keskmine kivim
* Happeline kivim