recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Nurmsi lennuväli** ehk **Koigi lennuväli** (ICAO: **EEKL****,** alguses **EENI**) on Nõukogude Liidu endine sõjaväe lennuväli Järva maakonnas Nurmsi küla lähedal. Koigi mõisa läheduse tõttu tuntud ka *Koigi lennuväljana.*

Lennuväli paikneb 10 km Paide linnast idas. 1998. aastani tegutses lennuväljal Nurmsi Lennuklubi. Praegu on lennuväli, kus tegutseb Sõjaväe Langevarjuklubi (SLK), riigikaitse maa-alana Kaitseliidu Järva Maleva hallata.

Kesk-Eesti asukoha ja vaikse hüljatud olustiku tõttu on Nurmsi murulennuväli praegu langevarjurite meelispaik. Maandumisruumi ja varumaandumisplatse on seal palju. Ühte välja äärde jääb mets, kus on veel säilinud vanade Nurmsi lennuväljarajatiste varemed.

Ajalugu
-------

Nurmsi lennuväli oli Nõukogude Liidu sõjaväe lennuväebaas, kus hakati toimetama Teise maailmasõja lõpuaastal. Sõdurid alustasid lennuvälja rajamist riigile kuulunud Huuksi metskonna metsas. 1945. aastal maandus lennuväljale ja tõusis sealt õhku raskes lastis lennukeid. Aastaid hiljem muutus sõjaväelaste tegevus vaiksemaks. Lennuväli oli Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi 1974. aastast pärineval globaalsel navigatsioonikaardil nr 3 (*Global Navigation Chart No. 3*) märgitud kui lennuväli, millel olid reaktiivlennukite jaoks vajalikud rajatised. Nurmsi varulennuvälja komandantuur kuulus Läti NSV-s Riia külje all Skulte lennuväljal paiknenud 3064. lennuväetehnilisele baasile.

Külma sõja järel, pärast Eesti taasiseseisvumist, tagastati omanikele osa lennuväljaalust põllumaad. Lennuvälja rajatistest ja sealsetest sõduribarakkidest on tänapäeval vähe järele jäänud.

Vaata ka
--------

* Eesti lennujaamade ja lennuväljade loend

Viited
------

1. ↑  "LENNUVÄLJADE JA KOPTERIVÄLJAKUTE REGISTER". *eaip.eans.ee*. 1. juuni 2023. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2023. Vaadatud 5. augustil 2023.
2. ↑  "Baaside loetelu Eesti NSV-s" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 7. aprill 2014. Vaadatud 1. aprillil 2014.
3. ↑  "Eesti Langevarjukeskus – Langevarjuhüpped – Tandemhüpped – Langevarjukoolitus" (Ameerika inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2023. Vaadatud 5. augustil 2023.
4. ↑  "Nurmsi lennuväli, Järva maakond". Originaali arhiivikoopia seisuga 24.09.2015. Vaadatud 14.02.2014.
5. ↑  "Nurmsi lennuvälja töökad päevad kestavad edasi". *Järva Teataja*. 14.07.2007. Vaadatud 14.02.2014.

| * v
* r
Eesti lennujaamad ja lennuväljad |
| --- |
| Lennujaamad | 
Kuressaare **·** Kärdla **·** Tallinn **·** Pärnu **·** Tartu |
| Lennuväljad | 
Humala **·** Jõhvi **·** Karksi **·** Kihnu **·** Lyckholmi **·** Narva **·** Nurmsi **·** Rakvere **·** Rapla **·** Ridali **·** Riidaja **·** Ruhnu **·** Varstu **·** Viljandi **·** Vormsi |
| Kopteriväljakud | 
Salme **·** Tallinna Linnahall |
| Kaitseväe lennuväljad | 
Ämari |
| Mahajäetud lennuväljad | 
Haapsalu **·** Lasnamäe **·** Piirissaare **·** Raadi **·** Rutja **·** Tapa |
**Lorestāni provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis.

Haldusjaotus
------------

Provints jaguneb 10 maakonnaks:

* Aligudarzi maakond
* Azna maakond
* Borujerdi maakond
* Delfāni maakond
* Dorūdi maakond
* Dūrehi maakond
* Khorramābādi maakond
* Kūhdashti maakond
* Pol-e Dokhtari maakond
* Selselehi maakond

Välislingid
-----------

* Provintsi koduleht

Iraani provintsid

Alborz **·**  Ardabīl **·**  Būshehr **·**  Chahār Maḩāll va Bakhtīārī **·**  Eşfahān **·**  Fārs **·**  Gīlān **·**  Golestān **·**  Hamadān **·**  Hormozgān **·**  Ida-Aserbaidžaan **·**  Īlām **·**  Kermān **·**  Kermānshāhān **·**  Khorāsān-e Razavī **·**  Khūzestān **·**  Kohkīlūyeh va Būyer Aḩmadī **·**  Kurdistan **·**  Lorestān **·**  Lõuna-Khorāsān **·**  Lääne-Aserbaidžaan **·**  Markazī **·**  Māzandarān **·**  Põhja-Khorāsān **·**  Qazvīn **·**  Qom **·**  Semnān **·**  Sīstān va Balūchestān **·**  Zanjān **·**  Teheran **·**  Yazd
**Silmsi mõis** (saksa keeles *Silms*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Järva maakonna Järva valda.

Ajalugu
-------

Silmsi mõis eraldati Viisu mõisast 17. sajandi alguses. 

1616. aastal läks mõis Christopher von Düreni omandusse ning pärast tema surma Jacob Williamssonile.

4. märtsil 1633 ostis mõisa Bogislaus von Rosen, kelle järeltulijaile kuulus mõis 1810. aastani.

1810. aastal omandas mõisa Peter August von Staal.

Hiljem läks mõis Alexander Georg Gustav von Stackelbergile, kes oli ka viimane mõisa võõrandamiseelne omanik.

Mõisakompleks
-------------

19. sajandi keskel ehitati ühekorruseline peahoone, millest tänapäeval on järel vaid varemed.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Kirjandus
---------

* Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

Välislingid
-----------

* Silmsi mõisast Eesti mõisaportaalis

Järva-Peetri Püha Peetruse kirik
Peetri kihelkond

**Kirik**: Peetri  

**Mõisad**: Ammuta mõis | Aru mõis (Aru) | Aru mõis (Arrohof) | Aru mõis (Arro) | Ataste mõis | Enari mõis | Esna mõis | Huuksi mõis | Kodasema mõis | Koigi mõis | Koordi mõis | Köisi mõis | Küti mõis | Lähevere mõis | Müüsleri mõis | Olli mõis | Palasi mõis | Palu mõis | Peetri kirikumõis | Prandi mõis | Põhjaka mõis | Päinurme mõis | Sargvere mõis | Silmsi mõis | Suur-Öötla mõis | Viisu mõis | Vodja mõis | Väike-Kareda mõis | Väike-Öötla mõis
**Pagari lahing** toimus 16. jaanuaril 1919. aastal Ida-Virumaal Pagari mõisas. Tegemist oli Vabadussõja Viru rinde lahinguga.

Lahingu ettevalmistus ja Pagari mõisa vallutamine
-------------------------------------------------

Balti pataljon, kelle ülem oli polkovnik Constantin von Weiss, plaanis algselt vaid Mäetagusele puhkusele minna, kuid kuuldes, et Pagari mõisas olevat suurem hulk enamlasi, otsustati neid rünnata. Balti pataljoni staabiülem Viktor von zur Mühlen otsustas, et 16. jaanuari hommikul vallutavad nad Pagari mõisa ära. 16. jaanuari varahommikuks olid Balti pataljoni osad Pagari mõisa ümber piiranud. Ratsapolgu ülemalt palus ta toetuseks eskadroni, mida kutsuti ka Bibikovi ratsasalgaks (Ostrovis formeeritud vene valgete ratsa-partisanisalk, polkovnik Georgi Bibikovi juhtimisel) ja ühe suurtüki ning saatis nad Jõetagusele eesmärgiga lõigata läbi vastase taganemistee. Ratsarühm vallutaski kell 11 Jõetaguse küla, saades saagiks voori ja kaks raskekuulipildujat. Samal ajal saatis von zur Mühlen kaks rühma ja neli kuulipildujat üle Atsalama ja Tarakuse idast Pagari mõisa peale. Pärast väikest tulevahetust vaenlase eelpostiga jõudsid baltlased Pagari mõisast 500–600 meetri kaugusele. 1. jalaväerühm hõivas Atsalama külast põhjas asuvad kõrgendikud. Sellega oli Pagari mõis ümber piiratud, aga suurtüki saabumine viibis ja rünnak lükati edasi.

Keskpäevaks jõudsid Pagari alla ka Kahula poolt mõisa vallutamisele appi saadetud Eesti Rahvaväe 5. jalaväepolgu II pataljoni 2. 3. ja 6. rood koos kahe suurtükiga, mida juhtis alamkapten Eduard Saal. Teel Pagarile kohtusid nad aga Jõetagusel nendega samal poolel võitlevate Balti pataljoni venelastest koosneva ratsaeskadroniga ja avasid nende pihta kogemata tule, kuid saadi pihta vaid ühele hobusele ja ülejäänud ratsaväelased sõitsid Tarakusele, kuhu kell 14.30 jõudis ka nende suurtükk. Kell 15 avasid ratsapolgu ja 5. polgu suurtükid kiirtule mõisa pihta, sellele järgnes baltlaste ja 5. polgu osade pealetung. Kell 16 hõivati mõis ilma erilise vastupanuta, mõned inimeed hobustega küll üritasid põgeneda Jõhvi poole, kuid nad peatati. Mõisast saadi vange ja suur hulk sõjasaaki, muu hulgas 3 kuulipildujat, 50 püssi ja varustust. 5. polgu osad tungisid Pagarilt edasi Jõhvi poole ja baltlased jäid Pagari mõisa. 17.- 20. jaanuarini koondus Balti pataljon Mäetaguse – Atsalama – Ohakvere – Tarakuse – Pagari joonele ja puhkas järgmised kaks päeva selles piirkonnas.

Viited
------

1. ↑  Galerii ja video: Pagari mõisapargis taaslavastati ajalooline lahing [Err.ee ] 13. jaanuar 2019
Päinurme algkooli maja 1937. aastal. Tänapäevaks on see kunagine mõisa peahoone hävinud
**Päinurme mõis** (saksa keeles *Assik*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonna Järva valda.

Mõisa keskus asus Päinurme külas. Pärast võõrandamist asus seal Päinurme 6-klassiline algkool.

Päinurme mõisa karjamõisad olid Lähevere ja Palasi.

Ajalugu
-------

Päinurme mõis pärineb keskajast ning selle omanikud olid tollal Drolshagenid.

Hiljem on mõis kuulunud Uexküllidele, Tiesenhausenitele, Stael von Holsteinidele, Derfeldenitele, Grünewaldtidele, Essenitele ja Helmersenidele.

1840. aastal sai mõisa omanikuks Alexei von Wahl. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli vene kindralmajor Ernest von Wahl.

Mõisakompleks
-------------

Mõisa peahoone on hävinud, tänapäeval asub selle kohal korruselamu.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Kirjandus
---------

* Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

Järva-Peetri Püha Peetruse kirik
Peetri kihelkond

**Kirik**: Peetri  

**Mõisad**: Ammuta mõis | Aru mõis (Aru) | Aru mõis (Arrohof) | Aru mõis (Arro) | Ataste mõis | Enari mõis | Esna mõis | Huuksi mõis | Kodasema mõis | Koigi mõis | Koordi mõis | Köisi mõis | Küti mõis | Lähevere mõis | Müüsleri mõis | Olli mõis | Palasi mõis | Palu mõis | Peetri kirikumõis | Prandi mõis | Põhjaka mõis | Päinurme mõis | Sargvere mõis | Silmsi mõis | Suur-Öötla mõis | Viisu mõis | Vodja mõis | Väike-Kareda mõis | Väike-Öötla mõis
**Kahekorruseline pooltreiler** on 13,6 m pikkune ja veidi üle nelja meetri kõrgune kahetekiline treiler, millega saab vedada kahel korrusel korraga 55 EUR1 tüüpi kaubaalust. Kaubaaluste maksimaalne kõrgus võib olla 1,80 m, poolhaagise ülemise teki kõrgus  on 2,06 m, alumisel aga 1,90 m. Treiler on varustatud tagaosas 2,0 m pikkuse laadimisrambiga (tõstukiga), mille abil langetatakse või tõstetakse eri korrustel olevad alused laadimisrambi tavakõrgusele (1,2 m). 

Veolahendus on keskkonnasäästlik, sest väiksema vedude arvuga on võimalik vedada rohkem kaupu, kütust kulub veetud kaubaaluse kohta vähem, atmosfääri paisatavate heitgaaside kogus on väiksem ning keskkonnareostus ja veokulud veetava ühiku kohta on väiksemad. Veoühiku ekspluatatsioonist saadav otsene kasu on ilmne: poolhaagis mahutab ligikaudu 50% rohkem kaubaaluseid võrreldes konventsionaalse 13,6 m pikkuse poolhaagisega, mistõttu vähenevad transpordi muutuvkulud.

1. 1 2  *Transpordisõnastik*. 2020. ISBN 9789916960059.
**Masso** on perekonnanimi.

Kamerunis oli perekonnanime Masso kandjaid 2014. aastal rohkem kui 2 900 isikut. Hispaanias oli sellenimelisi isikuid üle 1 900, Ameerika Ühendriikides üle 1 300 ja Kuubal üle 1 200.

Statistika Eestis
-----------------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Masso 64 inimesel: 29 mehel ja 35 naisel. Perekonnanimede levikult oli Masso meeste puhul 4086. kohal ja naiste puhul 3617. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Masso vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,01. Nimi oli kõige sagedasem Pärnu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 1,60 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Pärnumaal Tõstamaa kihelkonnas Seliste mõisavallas kahel korral nimeks Masso, mis hiljem normaliseeriti nimedeks Maasoo ja Massu.

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Masso 1936. aastal kasutusele isiku poolt, kes kandis varem nime Matson.

Nime kandjaid
-------------

* Eeva Masso, eesti sisearhitekt (1975–)
* Iivi Anna Masso, eesti politoloog (1967–)
* Jaan Masso, eesti majandusteadlane (1975–)
* Miia Masso, eesti arhitekt (1940–)
* Salme Masso, eesti õpetaja, kokk ja kokaraamatute autor (1909–1990)
* Tiit Masso, eesti ehitusinsener ja erialase kirjanduse autor (1935–)
* Valjo Masso, eesti põllumajandusteadlane ja poliitik (1933–2013)

Viited
------

1. ↑  Masso Surnames. Vaadatud 22. jaanuar 2024.
2. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika Vaadatud 25. jaanuar 2024.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Masso.
4. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Masso.

Välislingid
-----------

* Masso statistikaameti andmebaasis
**Schöppenstedt** on väikelinn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Linna pindala on 39,65 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5559 inimest.

Linn asub Elmi ja Asse mägedest edelas, umbes 17 km Wolfenbüttelist idas ja 21 km Braunschweigist kagus.

2007. aastast on Schöppenstedti jaam idapoolne lõpp-peatus Jerxheimi–Helmstedti raudteeliinil.

Ajalugu
-------

Asulat *Sciphinstete* Saksimaa Derlingau piirkonnas, mis paiknes kaubateel Braunschweigist *Königspfalz* Schöningeni, on esmamainitud 1051. aasta dokumendis. Kirik selles paigas oli tõenäoliselt olemas misjonipiiskopi Hildegrim Châlonsist ametiajal enne 827. aastat; Schöppenstedtist sai hiljem Halberstadti peadiakoni asukoht. Aastatel 1267–1269 omasid ümberkaudseid valdusi Welfidest Braunschweig-Wolfenbütteli hertsogid. 1542. aastal pöördusid elanikud protestantlusse.

Peamine maamärk on Püha Stefanuse kirik koos oma kuulsa viltuse torniga 12. sajandist. Interjöör sisaldab märkimisväärseid kivipiilareid loomade ja inimpeade kujutistega, sealhulgas Odin ja tema kaarnad, hunt Fenrir, Jörmungandr ja puu Yggdrasil (must-valge illustratsioon). Need ehitud piilarid on ehitatud koos kristluse juurutamisega mälestuseks iidse usu jumalatest; kaunistused võivad pärineda Schöppenstedti esimesest dokumenteeritud mainimisest.

Schöppenstedtis on muuseum, mis käsitleb keskaegse petise Till Eulenspiegeliga seotut; Eulenspiegel sündis naabruses Kneitlingenis umbes aastal 1300.

* Püha Stefanuse kirikPüha Stefanuse kirik
* Vahvärkmaja SchöppenstedtisVahvärkmaja Schöppenstedtis

Tuntud inimesi
--------------

* Ludwig Strümpell (1812–1899), filosoof ja pedagoog

Viited
------

1. ↑  Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.

Wolfenbütteli kreisi vallad

* Baddeckenstedt
* Börßum
* Burgdorf
* Cramme
* Cremlingen
* Dahlum
* Denkte
* Dettum
* Dorstadt
* Elbe
* Erkerode
* Evessen
* Flöthe
* Haverlah
* Hedeper
* Heere
* Heiningen
* Kissenbrück
* Kneitlingen
* Ohrum
* Remlingen-Semmenstedt
* Roklum
* Schladen-Werla
* Schöppenstedt
* Sehlde
* Sickte
* Uehrde
* Vahlberg
* Veltheim
* Winnigstedt
* Wittmar
* Wolfenbüttel
**Varude haldamine**, ka laovarude haldamine (ingl.k. *inventory management; field inventory management*) on logistika ja tarneahela juhtimise valdkond, mis hõlmab varude juhtimise, varude füüsilise seisundi jälgimise ning tootenimetuste tegelike (füüsiliste) koguste tuvastamise tegevusi. See on süsteemne tooteartiklite varude taseme jälgimine ning täiendustarnete korraldamine tagamaks nõudluse rahuldamist ja vältimaks ülemääraste varude tekkimist. 

Varude haldamine on ka igasugune toorainete, materjalide, tootekomponentide ja valmistoodete varudega seotud juhtimis- ja korraldustegevus, mille eesmärgiks on tagada klientide (tootjate, edasimüüjate, tarbijate) nõudluse rahuldamine mõistlike ja aktsepteeritavate kuludega. Varude haldamise peamine ülesanne on klientide vajaduste rahuldamine, neile vajaliku teenindustaseme tagamine, käibekapitali tõhus kasutamine, varude läbipaistvuse ja toodete füüsiliste ning virtuaalsete ehk loogiliste laosaldode ühtelangevuse tagamine. Varude haldamise eesmärk on hoida varud sobival/optimaalsel tasemel, et tooteid poleks üle ega puudu. 

Selleks tuleb lahendada kaks vastuolulist, kuid samas omavahel seotud ülesannet:

* Omada piisavalt varusid tagamaks nii välis- kui ka siseklientide tellimuste täitmine neid rahuldaval moel ehk kõrge klienditeeninduse tase. Klient tajub tarnija juures varude olemasolu või puudumist olulise tegevusnäitaja – tarnevõime kaudu.
* Minimeerida säilituskulud, esmajoones varudesse seotud kapital ettevõtte kasumlikkuse suurendamiseks.

Kuna operatiivne ostutöö on mõeldamatu ilma tellimise aja ja tellitava koguse tuvastamiseta, on varude haldamise ja igapäevased rutiinsed ostutegevuse toimingud omavahel orgaaniliselt läbi põimunud. Ostupartii suuruse ja tellimuse esitamise aja otsustamine on mõeldamatu ilma nõudlust, laosaldosid ja tarneaega teadmata. Seega annavad varude juhtimisel tehtavad otsused sisendi ostutellimuste esitamiseks ja sellele järgnevaks tarnete haldamiseks. 

Varude haldamine ettevõttes eeldab kahe osategevuse – varude järelvalve ja varude juhtimise paralleelset läbiviimist. Varude efektiivne haldamine on seetõttu heal tasemel läbiviidava varude järelvalve ja juhtimise tulemus. Varude haldamine taandub lõppkokkuvõttes pidevale vastuste otsimisele järgmistele küsimustele:

* Missugused on õiged varud?
* Missugusel kujul tuleks varusid hoida?
* Missuguses koguses tuleks varusid hoida?
* Kus tuleks varusid hoida?
* Millisel ajal peaks varusid omama?
* Missugune oleks õige (optimaalne) varude omamise kulu?

  

          

1. 1 2 3 4  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
**Françoise Madeleine Hardy** (sündinud 17. jaanuaril 1944 Pariisis) on endine Prantsusmaa laulja ja laulukirjutaja.

Eeskätt melanhoolsete sentimentaalsete ballaadide poolest tuntud Hardy tõusis 1960. aastate alguses esile *yé-yé*-laine ühe juhtfiguurina. Lisaks prantsuse keelele laulis ta ka inglise, itaalia ja saksa keeles. Tema karjäär kestis enam kui viiskümmend aastat ja ta andis välja üle kolmekümne stuudioalbumi.

Lauljana debüteeris Hardy 1962. aastal Prantsuse plaadifirma Disques Vogue'i all ja saavutas kohese edu lauluga "Tous les garçons et les filles". Mõni aasta hiljem kaugenes ta *rock'n'roll* '​ist ning suundus 1964. aastal salvestama Londonis, kus ta laiendas oma kõlapilti selliste albumite abil nagu "Mon amie la rose", "L'amitié", "La maison où j'ai grandi" ja "Ma jeunesse fout. le camp...". 1960. aastate lõpus ja 1970. aastate alguses töötas ta koos selliste laululoojatega nagu Serge Gainsbourg, Patrick Modiano, Michel Berger ja Catherine Lara.

1988. aastal ilmunud "Décalages" pidi jääma tema viimaseks, kuid kaheksa aastat hiljem naasis ta albumiga "Le danger", mis oli mõjutatud kaasaja alternatiivrokist. Järgmiste albumitega naasis ta endale omase maheda stiili juurde. 2010. aastatel ilmusid tema kolm viimast stuudioalbumit: "La pluie sans parapluie", "L'amour fou" ja "Personne d'autre".

2021. aastal teatas Hardy, et tema tervis on halvenenud ja et vähiravi mõjude tõttu ei saa ta enam laulda.

Näitlejana mängis ta Prantsusmaa filmides "Château en Suède" (1963) ja "Une balle au cœur" (1966) ning Hollywoodi filmis "Grand Prix" (1966). Lisaks oli ta mitme moemaja modell.

Lauljakarjääri kõrvalt on Hardy tegelenud astroloogiaga ning ta on andnud välja mitu astroloogiaalast raamatut. 2008. aastal andis ta välja autobiograafia "Le désespoir des singes... et autres bagatelles", millest sai Prantsusmaal bestseller, kui seda müüdi üle 250 000 eksemplari.

Aastatel 1981–1988 oli ta abielus laulja ja laululooja Jacques Dutronciga. Neil oli juba enne abiellumist poeg Thomas, kellest sai samuti muusik.

Hardy on üks kõige edukamaid Prantsusmaa lauljaid ning teda peetakse jätkuvalt oluliseks figuuriks nii prantsuse popmuusikas kui ka moes.

Viited
------

1. ↑  Locoge, Benjamin (28. märts 2021). "Françoise Hardy : "Mes chansons m'aidaient à supporter mes douleurs"". *Paris Match* (prantsuse). Vaadatud 22. mail 2021.
2. ↑  Hardy, Françoise (2007) [1987]. "Introducción". *L'astrologie universelle* [*La astrología universal*] (eBook) (hispaania). Barcelona: De Vecchi Ediciones. ISBN 978-8431535810. Vaadatud 6. mail 2021.
3. ↑  Cormier, Sylvain (17. november 2012). "Françoise Hardy, d'amour dévorée, d'amour nourrie". *Le Devoir* (prantsuse). Vaadatud 12. mail 2021.
**Eno Tõnisson** (7. veebruar 1969 Tartu – 1. detsember 2020 Tartu) oli eesti informaatika didaktika õppejõud.

Elulugu
-------

Sündis Tartus. Lõpetas Tartu 5. Keskkooli (1987) ja 1992. aastal Tartu Ülikooli. 

1995. aastal sai teadusmagistri kraadi matemaatikas ja 2017. aastal doktorikraadi informaatikas. 
Väitekiri: "Differences between Expected Answers and The Answers Offered by Computer Algebra Systems to School Mathematics Equations". 

Töötas 1994-2000 Tartu Ülikoolis matemaatika didaktika õppetoolis. Aastatel 1990-1998 oli ka matemaatikaõpetaja Tartu Tamme Gümnaasiumis. Alates 2001. aasta septembrist töötas lektorina, 2019-2020 dotsendina Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituudis. 

Alustas programmeerimise algõpetuse massiliste avatud veebikursuste (MOOC) korraldamist Tartu Ülikoolis. Oli kogu oma tööperioodi jooksul väga kõrgelt hinnatud õppejõud.

Teadustöö
---------

E. Tõnisson uuris paarikümne aasta jooksul arvutialgebra süsteemide kasutamist koolimatemaatika ülesannete lahendamise juures, tehes autoritele ka arvukalt ettepanekuid süsteemide arendamiseks. Sellele järgnenud perioodil tegeles programmeerimiskursuste didaktika erinevate aspektidega lahenduste automaatsest hindamisest kuni osavõtjate motivatsiooni uurimiseni.

Tunnustus
---------

* 2016 Tartu Ülikooli aumärk
* 2016 Eesti aasta õppejõud

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.

Välislingid
-----------

* Eno Tõnisson Eesti Teadusinfosüsteemis
* Eno Tõnissoni veebileht
* "Meie seast lahkus Tartu Ülikooli informaatika didaktika dotsent Eno Tõnisson (1969–2020)" TÜ matemaatika ja statistika instituut
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib külast Jõelähtme vallas. Elamupiirkonna kohta Maardus vaata artiklit Kallavere (Maardu).* |

---

**Kallavere** on küla Harju maakonnas Jõelähtme vallas.

Esimest korda on Kallavere mainitud aastal 1241 Taani hindamisraamatus. Kallavere alal oli siis mitu asulat: põhja poole jäi hiljem Rootsi-Kallavereks kutsutud ala ja lõuna poole hiljem Maa-Kallavere nime saanud ala.

On võimalik, et Kallavere mainis juba 1154. aastal al-Idrisi. Nimelt on Kallavere üks võimalikke sadamaid, mille nimekuju sobiks araablase omaga (Qlwry), sest kirjeldus ei sobi kokku Tallinna linnaga.

1950. aastatel ehitati tänapäeva Kallavere küla lääneserva endistele küla maadele uus elamurajoon, mis sai samuti Kallavere nime, kuid kuulub administratiivselt Maardule.

Küla piirneb merega 0,4 kilomeetri ulatuses (enne Saviranna eraldamist 2010. aastal 3,2 kilomeetri ulatuses). Piirneb lisaks Maardu linnale ka Uusküla, Saviranna ja Ülgasega. Küla järgi on nime saanud Kallavere kihistu.

Külast läheb läbi Kallavere–Ülgase maantee. Teest lõunas asuvad kurikuulsad Maardu elanike suvilad ja aiamaad, mis jätkuvad Ülgases.

Kallavere territooriumil asub Kallavere ülemine tulepaak. Kallavere alumine tulepaak jääb Saviranna territooriumile.

Kallavere külast on pärit korvpallur Margus Metstak.

* Rootsi-Kallavere küla kiviaedRootsi-Kallavere küla kiviaed
* Kallavere ülemine tulepaakKallavere ülemine tulepaak
* Rootsi-Kallavere Küla Muuseum. Käspre talu lautRootsi-Kallavere Küla Muuseum. Käspre talu laut

Vaata ka
--------

* Rootsi-Kallavere küla muuseum

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 5.09.2023.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 7.07.2022.
4. ↑
5. ↑  "Ülgaselt on tänavu leitud 14 surnut". *Eesti Päevaleht*. 22.08.2002. Vaadatud 11.05.2008.[*alaline kõdulink*]
6. ↑  "LUGEJALT: Ülgase pole pätiküla". *Eesti Päevaleht*. 18.11.2002. Vaadatud 11.05.2008.[*alaline kõdulink*]
7. ↑  "Hämmastav Metstak ei leia endas midagi hämmastavat". *SL Õhtuleht*. 05.02.2007. Vaadatud 09.12.2008.

Jõelähtme valla vapp
Jõelähtme valla asulad

**Alevikud:** Kostivere | Loo  

**Külad:** Aruaru | Haapse | Haljava | Ihasalu | Iru | Jõelähtme | Jõesuu | Jägala | Jägala-Joa | Kaberneeme | Kallavere | Koila | Koipsi | Koogi | Kostiranna | Kullamäe | Liivamäe | Loo | Maardu | Manniva | Neeme | Nehatu | Parasmäe | Rammu | Rebala | Rohusi | Ruu | Saha | Sambu | Saviranna | Uusküla | Vandjala | Võerdla | Ülgase
**Kangrusselja mõis** (saksa keeles *Kangern*) on rüütlimõis Saare maakonnas Saaremaa vallas Kangrusselja külas.

Mõisa ajalugu
-------------

* Mõis oli 15. sajandi keskel Hans Blise valduses.
* 1479. aastal läänistas piiskop Peetrus mõisa koos muude maade ja ühe veskikohaga Jürgen Wedbergile.
* 1551. aastal kinnistas piiskop Johannes Münchhausen selle läänistuse Johannes Wedbergile, kes mõned aastad hiljem kaugemal asuvate maade vahetusega omandas veel kolm talu Kangusselja külast.
* 1560. aastal kinnistas hertsog Magnus kõik need maad talle, lisades veel maid Sõrvest.
* 1678. aastal omandas mõisa Andreas Redken, kelle Karl XI samal aastal aadlistas von Redkenhofi nime all.
* 1710. aastal suri mõisa omanik Heinrich von Redkenhof katku, millega kustus perekonna meesliin ja lõppes see värske aadlisuguvõsa.
* 1762. aastani oli mõisaomanik Reinhold Gustav von Nolcken.
* 1762. aastast kuulus mõis Christopher Reinhold von Nolckenile, hiljem Johann Christoph von Nolckenile.
* 26.06.1806 Johann von Nolcken pandib Kangruselja mõisa kümneks aastaks Reinhold von Ekesparrele.

Mõisas on tegutsenud šveitslase Emil Springi eestvedamisel juustuvabrik. Tema juustu kvaliteedist annab tunnistust IV Baltimaade põllumajandusnäitusel 1899. aastal Riias autasuks saadud pronksmedal.

Eesti Vabariigi ajal, 1923. aastal nimetati Kuressaare metskond ümber Kangruselja metskonnaks ning mõisahoone sai metskonnahooneks. Metskond likvideeriti ning liideti teiste metskondadega 1997. aastal.

Arhitektuur
-----------

### Peahoone

Ühekorruseline keskmise suurusega puithoone, esiküljel mansardkorrusega. Väljaehitus ja klaasitud rõdu peaukse ees. Eterniitkattega viilkatus, suured kahe poolega 6 ruuduga aknad.

Peahoone oli kasutusel Kangrusselja metskonna administratiivhoonena ja elamuna. 1929. aastal mõisa peahoone lammutati ja ehitati ümber metsaülema elumajaks. Praegu on maja eravalduses.

### Tall

Ainus säilinud majandushoone. Paekivist müürid, kõrge eterniitkattega viilkatus. Algselt olnud karjakastelli tüüpi hoone, millest säilinud üks tiib, ei ole dateeritav.

### Park

Võrdlemisi suur ja tiheda puistuga vabakujulise planeeringuga park. Peahoone esise ringteesisene väljak on samuti haljastatud. Kodumaiste puude (saar, vaher, tamm) kõrval kasutatud ka lehist. Algsest planeeringust on säilinud vähe.

Viited
------

1. ↑  "Kangruselja rüütlimõis Püha kihelkonnas", MTÜ Taga-Sõrve XXI
2. ↑  "Juustutootmine Saaremaal", Saaremaa Muuseumi "Kaheaastaraamat 1997-1998"
3. ↑  "Saaremaa metsanduse tähtsündmuste kronoloogia", Saaremaa Infoportaal
4. ↑  "Kuulutus". *Meie Maa, nr. 46*. Kuressaare. 1929. Mai kuu 7-mal päeval 1929 a. kell 12 kaubeldakse Kangruselja metskonna ametnikkude uue elumaja ehitamine vähempakkumise teel välja Kuresaares, Kuresaare metsaülema kantseleis, Komandandi tän. 9.

Välislingid
-----------

* Kangruselja mõis, Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Kingissepa rajoon. Köide I nr 1-70, 1975

Püha kirik
Püha kihelkond

**Kirik**: Püha  

**Mõisad**: Ilpla mõis | Kaali mõis | Kangruselja mõis | Kasti mõis | Kõljala mõis | Pihtla mõis | Reo mõis | Sandla mõis | Tõlluste mõis
|  |
| --- |
| Osa artiklitest teemal |
| Emotsioonid |
|  |
| 
* Ahastus
* Alandus
* Apaatia
* Armastus
* Armukadedus
* Aukartus
* Ekstaas
* Empaatia
* Enesekindlus
* Entusiasm
* Erutus
* Eufooria
* Frustratsioon
* Haletsus
* Himu
* **Hirm**
* Huvi
* Häbelikkus
* Häbi
* Igavus
* Iha
* Imestus
* Julgus
* Kadedus
* Kannatus
* Kahetsusvalu
* Kirg
* Kahetsus
* Kibestumus
* Kindlameelsus
* **Kurbus**
* Kiindumus
* Lein
* Lootus
* Masendus
* Meeleheide
* Muretsus
* Nauding
* Ootusärevus
* Pettumus
* Paanika
* Piinlikkus
* Põlgus
* Raev
* Rahulolu
* Rõõm
* Süütunne
* *Saudade*
* *Schadenfreude*
* Šokk
* Tänulikkus
* Tüütus
* Uhkus
* Usaldus
* Usaldamatus
* Uudishimu
* Vaenulikkus
* **Vastikus**
* **Viha**
* Vihkamine
* Õudus
* **Õnnelikkus**
* Äng
* Ärevus
* Üksindus
* **Üllatus**

 |
| * v
* r
 |

**Õnn** ehk **õnnelikkus** on inimese vaimne ja emotsionaalne seisund alates meeldivast rahulolust kuni intensiivse rõõmuni. Õnnelik olemine võib peegeldada inimese üldist rahulolu oma eluga. Erinevad bioloogia-, psühholoogia-, majandusteaduse-, religiooni ja filosoofia tegelased on püüdnud defineerida õnne ja leida tema allikaid.

Eesti etümoloogiasõnaraamat väidab, et õnn on rõõm ja sügav rahulolu oma olukorraga.

Filosoofid ja religioonid defineerivad õnne pigem kui head elu, mitte lihtsalt kui emotsiooni. Tänapäeval õnn on udune mõiste ja võib erinevatele inimestele tähendada erinevaid asju. Õnne seostatakse selliste mõistetega nagu heaolu ja elukvaliteet. Õnne on määratletud ka kui rahulolu.. Mõned uurijad keskenduvad vahedele hedonistliku traditsiooni, mis otsib meeldivat ja väldib ebameeldivaid kogemusi ning eudaimonismi traditsiooni, mis püüab elu elada täielikult ja sügavat rahulolu pakkuval viisil, vahel.

Uuringud
--------

2023. aastal ilmunud õnnelikkuseuuringute ülevaateartiklist ilmneb, et paljud õnneuuringud pole usaldusväärsed ning ei võimalda üldistatavalt määratleda, millised eluviisid või tegevused (näiteks looduses viibimine, trenni tegemine, mediteerimine) võiksid inimestele universaalselt õnnelikkuse tagada. Kindlamad tõendid ilmnesid aga tänulik olemise ja võõrastega suhtlemise strateegiatele, mis aitavad õnnetunnet suurendada.

Vaata ka
--------

* Ikigai
* õnnetus

Viited
------

1. ↑  "happiness". Wolfram Alpha.
2. ↑  Anand, P (august 2016). *Happiness Explained*. Oxford University Press.
3. ↑  Eesti etümoloogiasõnaraamat
4. ↑  Graham, Michael C. (2014). *Facts of Life: ten issues of contentment*. Outskirts Press. Lk-d 6–10. ISBN 978-1-4787-2259-5.
5. ↑  Deci, Edward L.; Ryan, Richard M. (2006). "Hedonia, eudaimonia, and well-being: an introduction". *Journal of Happiness Studies*. **9** (1): 1–11. DOI:10.1007/s10902-006-9018-1.
6. ↑  Oidermaa, Jaan-Juhan (21. juuli 2023). "Suur osa õnneuuringuid seisab savijalgadel". *ERR*. Vaadatud 22. juulil 2023.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Õnn** |
Sappho büst
**Sappho** (ka: *Sapfo*) oli Antiik-Kreeka luuletajanna ja pedagoog, kes sündis Lesbose saarel. Tema sünniaeg jääb vahemikku 630–612 eKr, surmaajaks märgitakse sageli 570 eKr, ehkki see päris kindel pole. Sünnikohaks arvatakse olevat kas Eresos või Mytilene – Lesbose linnad. Enamik tema kirjatööst on hävinenud, kuid tema tohutu maine nii pedagoogi kui lüürikuna on säilinud.

Elulugu
-------

Arvatakse, et Sappho oli Skamandronymose ja Kleïsi tütar ning Sapphol oli kolm venda. Ta oli ilmselt abielus (Atika komöödia järgi rikka kaupmehega), kuid kindlaid tõendeid selle kohta pole. On leitud ka tõendeid, et Sapphol võis abielust olla tütar Kleïs, kellele Sappho ka mitmeid luuletusi pühendas. 

Sappho rajas Mytilenes tütarlasteringi, kus õpetas tüdrukuile kombeid ja kodumajapidamist. Ehkki Vana-Kreekas ei olnud kombeks tüdrukuid harida, oli Lesbose saarel neidude kasvatus vabamas vormis. Nõnda on arvatud, et tütarlasteringis võis Sappho õpetada ka kehalise naudingu võtteid. Siit pärineb ka mõiste lesbism ehk sapfism, mida eeskätt seostatakse Sappho tegevusega Lesbose saarel. 

Sappho temaatikat on käsitlenud paljud kirjanikud, samuti on temast inspireeritud mitmed kunstiteosed.

Looming
-------

Oletatakse, et Sappho kirjutas ühtekokku 12 000 värssi, neist on säilinud aga umbes 193 fragmenti, tervikuna ka luuletus "Palve Aphroditele". Tema luuletustes kajastatakse sageli sügavaid tundeid ja elamusi. Tänapäeva luules kasutatakse ka Sappho stroofi. 

### Tekstinäide

Δέδυκε μὲν ἀ σελάννα  

καὶ Πληίαδες· µέσαι δὲ  

νύκτες, πάρα δ᾿ ἔρχετ᾿ ὤρα·  

ἔγω δὲ μόνα κατεύδω

### Tõlge

On loojunud ammu kuu ning  

Plejaadidki loojas, kesköö  

käes, aeg läheb mööda aina,  

kuid üksi ma voodis ikka.

(fragment 168B Lobel–Page; tõlkinud Janika Päll)

Viited
------

1. ↑  Ilmunud: *Vikerkaar* 8–9, 1998, lk. 4; Sappho autorsus ei ole kindel.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Sappho** |
Joe Worrall 2024. aastal Beşiktaşi särgis
**Joseph Adrian Worrall** (sündinud 10. jaanuaril 1997 Hucknallis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Nottingham Forest.

Nottingham Foresti akadeemiaga liitus ta 2011. aastal. Hooaja 2015/16 teises pooles oli ta laenul Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Dagenham & Redbridge. Nottingham Foresti põhimeeskonnas debüteeris Worrall 2016. aasta oktoobris. Hooajal 2018/19 oli ta laenul Šotimaa kõrgliigaklubis Rangers. Hooajal 2019/20 kujunes Worrall peatreener Sabri Lamouchi käe all Nottingham Foresti võtmemängijaks, kuuludes algkoosseisu kõigis 46 Inglismaa esiliiga mängus. 2020. aasta veebruaris pikendas ta klubiga lepingut nelja aasta võrra.

Hooajal 2020/21 valiti Worrall Nottingham Foresti hooaja parimaks mängijaks. Hooajal 2021/22 oli Worrall regulaarselt Nottingham Foresti kapten, kuna senine kapten Lewis Grabban ei saanud vigastuse tõttu mängida. Ta aitas Nottingham Forestil sel hooajal kindlustada pääs Inglismaa kõrgliigasse ning hooaja lõpus valiti ta koos meeskonnakaaslaste Ryan Yatesi ja Djed Spence'iga Inglismaa esiliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2022. aasta augustis määrati Worrall algavaks hooajaks Nottingham Foresti kapteniks.

2017. aastal mängis Worrall Inglismaa kuni 20-aastaste ja kuni 21-aastaste koondistes.

Viited
------

1. ↑  "Worrall signs new contract". *www.nottinghamforest.co.uk*. Vaadatud 11. septembril 2020.
2. ↑  "Joe Worrall named Nottingham Forest captain".
**Muulukas** (*Fragaria viridis*) on roosõieliste sugukonda maasika perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Levila ja kasvukoht
-------------------

Muulukas kasvab Euroopas, Kaukaasia ja Kesk-Aasias. Levila põhjapiir kulgeb Lõuna-Norras, Rootsis ja Lõuna-Soomes. Põhja-Saksamaal on ta looduskaitse all. Eestis esineb Lääne ja Põhja-Eestis sageli, mujal harva.

Muulukas eelistab lubjarikast pinnast. Kasvab kuivadel rohtunud nõlvadel, loodudel ja liivastel aasadel.

Kirjeldus
---------

Muuluka vili
Muulukas meenutab metsmaasikat ja kasvab 5–20 cm kõrguseks. Võsundid on lühikesed ja niitjad või puuduvad täielikult. Lehed on kolmetised ja läikivad, siidkarvased. Risoom võib olla kuni paar meetrit pikk. 
Õied on metsmaasika omadest suuremad, kreemikasvalged, asuvad väheõielistes kännastes. Kroonlehed on valged, 8–10 mm pikad. Tolmukaid on 10. Muulukas õitseb mai lõpus ja juunis.

Väikestest pähklikestest koosnev rüüsvili on äraspidimunajas, punane, ainult allosas valkjas, õiepõhjast raskesti eraldatav, magusam kui metsmaasikas. Erinevalt metsmaasikast on muuluka tupplehed ja nendega ühepikkune välistupp tihedalt viljale liibuvad. Mõnikord, eriti varjus, valmivad nad punaseks muutumata.

Iga maasika perekonna liigi genoomi aluseks on seitset kromosoomi sisaldav kromosoomikomplekt. Muulukas on diploidne ehk 14 kromosoomiga. *Fragaria viridis* ehk muulukas liigina on hinnangute kohaselt ilmnenud umbes 6,24 miljonit aastat tagasi.

Viited
------

1. ↑  "Eesti taimede määraja" (toim. M. Leht). 2007. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu, lk 152
2. ↑  Kevin M. Folta, Thomas M. Davis (18.01.2007). "Strawberry Genes and Genomics". *Critical Reviews in Plant Sciences*. **25** (5): 399–415. DOI:10.1080/07352680600824831. Vaadatud 21.07.2014.
3. ↑  Qin Qiao, Patrick P. Edger, Li Xue, La Qiong, Jie Lu, Yichen Zhang, Qiang Cao, Alan E. Yocca, Adrian E. Platts, Steven J. Knapp, Marc Van Montagu, Yves Van de Peer, Jiajun Lei, and Ticao Zhang (2021.11.09). "Evolutionary history and pan-genome dynamics of strawberry (Fragaria spp.)". *National Academy of Sciences*. Originaali arhiivikoopia seisuga 2022-02-22. Vaadatud 2022.01.13. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` ja `|aeg=` (juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)

Välislingid
-----------

* Muulukas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Muulukas** |
Bowling Green, 2011
**Bowling Green** on väike avalik purskkaevuga haljasala Ameerika Ühendriikides New Yorgis Lower Manhattani naabruskonnas Financial Districtis. Selle eest algab tervet Manhattani saart läbiv tee Broadway. See on New Yorgi vanim park, mida ümbritseb originaalne 18. sajandi piirdeaed. 

Ameerika Revolutsioonisõja eel kuulus pargi juurde päris keeglimuru (inglise keeles *bowling green*) ning Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninga George III ratsamonument.

Bowling Greeni ümbritsevad arvukad hooned, sealhulgas Alexander Hamilton U.S. Custom House, International Mercantile Marine Company hoone, Cunard Building, 26 Broadway ja 2 Broadway. Skulptuur "Charging Bull" asub pargi põhjaosas, Battery Park aga edelaosas. Park on kantud Ameerika Ühendriikide ajalooliste paikade riiklikusse registrisse (National Register of Historic Places) nime alla **Bowling Green Fence and Park**. See on niisamuti 2007. aastal loodud Wall Streeti ajaloolise piirkonna osa.

Vaata ka
--------

George III ratsamonumendi eemaldamine
Bowling Green, 1918
* Battery Park

Välislingid
-----------

* Bowling Green (park) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Raadioteleskoop Parkesi observatooriumis Austraalias. Antenni läbimõõt on 64 m
32-meetrine raadioteleskoop Lätis.
Selliseid raadioteleskoope ehitati Nõukogude Liidu ajal kokku 3 tükki.Põhieesmärgiks oli luuretegevus. Teleskoobid asuvad teineteisest võimalikult kaugel.

**Raadioteleskoop** on seade (teleskoop), mis registreerib Maa-välistest raadiolainete allikatest lähtuvaid elektromagnetlaineid.

Raadioteleskoobi põhiosad on raadiokiirgust koondav antenn või antennikogum ja raadiokiirguste tajur ehk radiomeeter. Raadioteleskoope kasutatakse peamiselt raadioastronoomias ja erinevalt optilistest teleskoopidest, saab raadioteleskoopidega vaatlusi teha ka päevasel ajal ning halva ilmaga. Kuna raadioteleskoopide uuritavad astronoomilised objektid, näiteks planeedid, tähed, udukogud ja galaktikad on väga kaugel ning neist lähtuvad elektromagnetlained väga nõrgad, peavad teleskoobid piisaval hulgal elektromagnetlainete kogumiseks olema üsna suured ja varustatud väga tundliku aparatuuriga. Raadioteleskoobid asuvad tavaliselt kaugel inimasustusest, et vältida raadiotest, teleritest ja muudest seadmetest lähtuvat elektromagnetilist interferentsi.

Kosmosest lähtuvad raadiolained avastas 1932. aastal insener Karl Guthe Jansky, kui ta uuris antenniga raadiotes tekkivat müra. Esimese raadioteleskoobi ehitas raadioamatöör Grote Reber, kes püstitas selle oma Illinoisi osariigis, Wheatonis asunud kodu tagaaeda. Reberi tehtud taevavaatlusi on sageli peetud raadioastronoomia alguseks.

Vaata ka
--------

* Raadiointerferomeeter
* Atacama Large Millimeter Array

Viited
------

1. 1 2  H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 114
2. ↑  "Telescopes". *BBC Bitesize*. Vaadatud 24. jaanuaril 2019.
3. 1 2  "A brief history of Radio Astronomy". *Astronomy Today*. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. jaanuar 2019. Vaadatud 24. jaanuaril 2019.
4. ↑  "Karl Jansky and the Discovery of Cosmic Radio Waves". *National Radio Astronomy Observatory*. Vaadatud 24. jaanuaril 2019.
**Dąbrowa Górnicza** on maakonna õigustega linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas.

Piirkonnas alustati kivisöe kaevandamist 1785. aastal. Teise Poola jagamise tagajärjel läks asula 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 1807–1815 oli asula Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Tuliszków 1815. aastal Venemaa Keisririigiga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. 19. sajandil kujunes Dąbrowa Górnicza mäetööstuse ja metallurgia keskuseks. Linnaõigused sai Dąbrowa Górnicza 1916. aastal.

Sõpruslinnad
------------

* Ukraina Altševsk, Ukraina
* Moldova Câmpulung Moldovenesc, Moldova
* Rumeenia Mediaș, Rumeenia
* Tšehhi Studénka, Tšehhi

Viited
------

1. ↑  Dąbrowa Górnicza Encyklopedia PWN

Sileesia vojevoodkonna vapp
Sileesia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Bielsko-Biała |
Bytom |
Chorzów |
Częstochowa |
Dąbrowa Górnicza |
Gliwice |
Jastrzębie-Zdrój |
Jaworzno |
Katowice |
Mysłowice |
Piekary Śląskie |
Ruda Śląska |
Rybnik |
Siemianowice Śląskie |
Sosnowiec |
Świętochłowice |
Tychy |
Zabrze |
Żory  

**maakonnad:**
Będzin |
Bielsko-Biała |
Bieruń-Lędziny |
Cieszyn |
Częstochowa |
Gliwice |
Kłobuck |
Lubliniec |
Mikołów |
Myszków |
Pszczyna |
Racibórz |
Rybnik |
Tarnowskie Góry |
Wodzisław Śląski |
Zawiercie |
Żywiec
Logan Couture (2016)
**Logan Couture** (sündinud 28. märtsil 1989 Guelphis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, keskmängija. Ta mängib NHL-i klubis San Jose Sharks. Ta on klubi meeskonna kapten.

Couture alustas karjääri Ontario provintsi noorteklubides. Alates 2005. aastast mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Ottawa 67's.

2007. aastal valis Sharks ta NHL-i *draft* '​is üheksanda valikuna. Hooajal 2008–09 liitus ta Sharksi noorteklubiga Worcester Sharks, mis mängib American Hockey League'is.

NHL-is tegi ta Sharksi meeskonnas debüüdi 25. oktoobril 2009 mängus Philadelphia Flyersi vastu. Alates samast hooajast on ta kuulunud klubi meeskonna põhikoosseisu. 2012. aastal toimunud NHL-i tööseisaku tõttu mängis ta mõnda aega Šveitsi kõrgliiga klubis Genève-Servette HC.

Hooajal 2011–12 valiti ta NHL-i tähtede mängule. Teist korda valiti ta 2020. aastal, kuid vigastuse tõttu pidi ta seal osalemisest loobuma.

Hooajal 2015–16 tuli Sharks Läänekonverentsi võitjaks ja jõudis Stanley karika finaalmängule, kus kaotati Pittsburgh Penguinsile koguskooriga 2:4. Stanley karika väljalangemismängudes lõi Couture 10 väravat ja andis 20 väravsöötu. Kokku kogus ta 30 punkti, olles sellega ülekaalukalt väljalangemismängude parim mängija.

2018. aasta juulis pikendas ta Sharksiga lepingut kaheksa aasta võrra. Hooaja 2019/20 eel määrati Couture Sharksi kapteniks.

Viited
------

1. ↑  "Sharks Sign Center Logan Couture to Eight-Year Contract Extension". nhl.com. Vaadatud 21.11.2108

Välislingid
-----------

* Logan Couture NHL.com lehel
* Logan Couture hockeydb.com lehel

| * v
* r
San Jose Sharks |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Mackenzie Blackwood **·** Kaapo Kähkönen |
| 
**Kaitsjad**: Calen Addison **·** Matt Benning **·** Kyle Burroughs **·** Ty Emberson **·** Mario Ferraro **·** Nikolai Knõzov **·** Jacob MacDonald **·** Jan Rutta **·** Radim Šimek **·** Marc-Édouard Vlasic |
| 
**Ründajad**: Aleksandr Barabanov **·** Thomas Bordeleau **·** Logan Couture **·** Anthony Duclair **·** William Eklund **·** Mikael Granlund **·** Tomáš Hertl **·** Mike Hoffman **·** Luke Kunin **·** Kevin Labanc **·** Jacob Peterson **·** Givani Smith **·** Nico Sturm **·** Filip Zadina **·** Fabian Zetterlund |
Stéphane Da Costa 2011. aastal Ottawa Senatorsi särgis
**Stéphane Da Costa** (sündinud 11. juulil 1989 Pariisis) on Prantsusmaa jäähokimängija, kes mängib keskründajana KHL-i klubis Jekaterinburgi Avtomobilist.

Põhja-Ameerikasse suundus Da Costa mängima 2006. aastal. Ta mängis mitmes noorteliigas ning Merrimack College'i meeskonnas. NHL-is debüteeris ta hooajal 2010–11 Ottawa Senatorsi meeskonnas. Ta mängis NHL-is Senatrosi meeskonnas veel kolmel järgmisel hooajal, kuid suurem osa neist hooaegadest veetis ta Binghamton Senatorsi ridades AHL-is.

2014. aastal siirdus ta KHL-i, liitudes Moskva CSKA-ga. Seal mängis ta kokku kolm hooaega.

Hooajal 2017–18 mängis ta Šveitsi kõrgliiga klubis Genève-Servette HC.

2018. aastal naasis Da Costa KHL-i, liitudes üheks hooajaks Avtomobilistiga. 2019. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Jaroslavli Lokomotiviga. Järgmisel hooajal siirdus ta Kaasani Ak Barsi. 2021. aasta mais liitus ta taas Avtomobilistiga, kellega sõlmis kaheaastase lepingu.

Aastatel 2016, 2019 ja 2020 on ta valitud KHL-i tähtde mängule.

Prantsusmaa jäähokikoondise koosseisus on ta osalenud üheksatel maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 26.5.2021)

Välislingid
-----------

* Stéphane Da Costa NHL.com lehel
* Stéphane Da Costa KHL.ru lehel
* Stéphane Da Costa hockeydb.com lehel
**Joël Vermin** (sündinud 5. veebruaril 1992 Frauenkappelenis) on Šveitsi jäähokimängija, kes mängib ründajana Šveitsi kõrgliigaklubis SC Bern

Šveitsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2008–09 SC Berni meeskonnas. 2013. aastal tuli ta Berniga Šveitsi meistriks.

2013. aastal valis Tampa Bay Lightning ta NHL-i *draft* '​is 186. valikuna. 2013. aasta septembris sõlmis ta Lightningiga kolmeaastase lepingu. Hooaja 2013–14 lõpus debüteeris Vermin American Hockey League'is Lightningi noorteklubis Syracuse Crunch. Lightningi meeskonnas debüteeris Vermin NHL-is 19. novembril 2015 mängus New York Rangersi vastu. Aastatel 2015–2017 sai ta Lightningi meeskonnas NHL-is kokku 17 mängu. Hooajal 2016–17 jõudis ta Crunchis mängides Calder Cup'i finaali, kus kaotati Grand Rapids Griffinsile.

Aastatel 2017–2020 mängis ta Šveitsi kõrgliigas Lausanne'i võistkonnas. 2020. aasta septembris liitus ta Genève-Servette'iga, kus mängis kaks hooaega. Alates hooajast 2022/23 on ta mänginud taas SC Bernis.

2018. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Vermin Šveitsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali.

Välislingid
-----------

* Joël Vermin NHL.com lehel
* Joël Vermin hockeydb.com lehel
Henrik Tömmernes 2013. aastal Utica Cometsi meeskonnas
**Joakim Henrik Tömmernes** (sündinud 28. augustil 1990 Karlstadis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Frölunda.

Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2008–09 Frölunda meeskonnas.

2011. aastal valis Vancouver Canucks ta NHL-i *draft* '​is 210. valikuna. Canucksiga sõlmis ta lepingu 2013. aastal. Hooajal 2013–14 asus ta mängima American Hockey League'is Canucksi noorteklubis Utica Comets, kuid NHL-is tal Canucksi meeskonnas debüüdi teha ei õnnestunud. 2015. aasta jaanuaris naasis Tömmernes Euroopasse, mängides hooaja lõpuni Soome kõrgliigaklubis Tappara. Samal hooajal jõudis ta Tapparaga Soome meistrivõistlustel finaali, kus kaotati Oulun Kärpätele.

Aastatel 2015–2017 mängis Tömmernes taas Frölundas. Aastatel 2016 ja 2017 võitis ta klubiga Jäähoki Meistrite Liiga. Hooajal 2015–16 oli Tömmernes Meistrite Liigas resultatiivseim kaitsemängija (3+7). 2016. aastal tuli ta Frölundaga ka Rootsi meistriks. Hooajal 2016–17 oli Tömmernes Rootsi kõrgliigas resultatiivseim kaitsemängija (8+31) ning ta valiti liiga hooaja parimaks kaitsjaks.

2017. aasta mais sõlmis ta lepingu Genève-Servette'iga. 2023. aastal tuli ta Genève-Servette'iga Šveitsi meistriks. 2020–2023 valisid ajakirjanikud Tömmernesi neljal hooajal järjest Šveitsi kõrgliiga hooaja parimaks kaitsjaks. Hooajal 2021/22 valiti ta kogu liigahooaja väärtuslikumaks mängijaks. Hooaegadel 2021/22 ja 2022/23 oli ta Šveitsi kõrgliigas resultatiivseim kaitsemängija.

Hooaja 2023/24 eel naasis Tömmernes Frölundasse.

Rootsi jäähokikoondise koosseisus osales Tömmernes maailmameistrivõistlustel esimest korda 2021. aasta maailmameistrivõistlustel ning oli sel turniiril koondise kapten. Aasta hiljem kuulus ta Rootsi koondisse taliolümpiamängudel.

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 25.5.2021)

Välislingid
-----------

* Henrik Tömmernes hockeydb.com lehel
**Huygens** oli Euroopa Kosmoseagentuuri maandur, mis maandus 2005. aastal edukalt Saturni kaaslasel Titanil. See oli osa Cassini-Huygensi missioonist ning see oli ajaloo esimene maandumine Päikesesüsteemi välisosas. Maandur oli nimetatud Hollandi astronoomi Christiaan Huygensi järgi, kes avastas 1655. aastal Titani.

Huygens startis Titani suunas 15. oktoobril 1997, olles kinnitatud kosmosesondi Cassini külge. Maandur eraldus emalaevast 25. detsembril 2004 ja maandus Titanil 14. jaanuaril 2005. Huygensi projekteerimisel arvestasid insenerid võimalusega, et see maandub järve, ning seetõttu ehitati see ka ujuvaks, aga tegelikuks maandumispaigaks osutus siiski kuiv pind. Missioon oli esialgu plaanitud nii, et Huygens pidi paari tunni jooksul koguma infot Titani atmosfääri kohta ning lühikest aega edastama infot ka pinnal olles, kuid tegelikult töötas maandur ka veel poolteist tundi pärast maandumist.

Viited
------

1. ↑  "Ootamatult kodune Titan". *Horisont*. Vaadatud 20. august 2017.
2. ↑  "What happened when Huygens landed on Titan eight years ago". *The Astrobiology Magazine*. Vaadatud 20. august 2017.
3. ↑  "Who was Christiaan Huygens?". *Universe Today*. Vaadatud 20. august 2017.
4. ↑  "Titan: Facts About Saturn's Largest Moon". *Space.com*. Vaadatud 20. august 2017.
5. ↑  "Parachuting to Titan". *NASA*. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2017. Vaadatud 20. august 2017.
6. ↑  "NASA Salutes Successful Huygens Probe". *NASA*. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2021. Vaadatud 20. august 2017.