recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Gunnar Myrdal (jaanuar 1964)
**Karl Gunnar Myrdal** (rootsi keeles [ˈmyːɖɑːl]; 6. detsember 1898 Gustafs – 17. mai 1987 Danderydi vald) oli Rootsi majandusteadlane, sotsioloog ja poliitik. 

1974. aastal sai ta koos Friedrich August von Hayekiga Rootsi Panga auhinna majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks "nende teedrajava majandustsüklite teooria ning majandus-, sotsiaalsete ja institutsionaalsete nähtuste vastastikuse mõju süvaanalüüsi eest".

Ameerika Ühendriikides tuntakse teda eeskätt rassisuhteid käsitleva uurimuse "An American Dilemma: The Negro Problem and Modern Democracy" järgi. 

Aastal 1924 abiellus ta poliitiku, diplomaadi ja kirjaniku Alva Myrdaliga, kes 1982 pälvis Nobeli rahuauhinna. Nende poeg on kirjanik Jan Myrdal.

Viited
------

1. ↑  "The Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel 1974". NobelPrize.org. Vaadatud 27.11.2009.

Nobel
Nobeli majandusauhinna laureaadid

1969 Frisch, Tinbergen • 1970 Samuelson • 1971 Kuznets • 1972 Hicks, Arrow • 1973 Leontief • 1974 Myrdal, Hayek • 1975 Kantorovitš, Koopmans • 1976 Friedman • 1977 Ohlin, Meade • 1978 Simon • 1979 Schultz, Lewis • 1980 Klein • 1981 Tobin • 1982 Stigler • 1983 Debreu • 1984 Stone • 1985 Modigliani • 1986 Buchanan • 1987 Solow • 1988 Allais • 1989 Haavelmo • 1990 Markowitz, Miller, Sharpe • 1991 Coase • 1992 Becker • 1993 Fogel, North • 1994 Selten, Nash, Harsanyi • 1995 Lucas • 1996 Mirrlees, Vickrey • 1997 Merton, Scholes • 1998 Sen • 1999 Mundell • 2000 Heckman, McFadden • 2001 Akerlof, Spence, Stiglitz • 2002 Kahneman, Smith • 2003 Engle, Granger • 2004 Kydland, Prescott • 2005 Aumann, Schelling • 2006 Phelps • 2007 Hurwicz, Maskin, Myerson • 2008 Krugman • 2009 Ostrom, Williamson • 2010 Diamond, Mortensen, Pissarides • 2011 Sargent, Sims • 2012 Roth, Shapley • 2013 Fama, Hansen, Shiller • 2014 Tirole • 2015 Deaton • 2016 Hart, Holmström • 2017 Thaler • 2018 Nordhaus, Romer • 2019 Banerjee, Duflo, Kremer  • 2020 Milgrom, Wilson  • 2021 Card, Angrist, Imbens  • 2022 Bernanke, Diamond, Dybvig
**Taskukell** ehk **uur** on üleskeeratava mehhanismiga kell, mis on mõeldud taskus kandmiseks. Taskukellale on omane kett, mille abil saab kella vööle kinnitada, et vältida kella kukkumist.

1824. aastal valmistatud taskukell 
15. sajandi lõpul hakkasid levima üleskeeratavad kellad nii Itaalias kui ka Saksamaal. Peter Henlein, kes oli lukussepp ja kellassepp, hakkas taskukelli tootma aastal 1524. Pärast seda hakati neid tootma ka mujal Euroopas. 1675. aastal hakati kella kandma taskus, enne kanti kaelas. Kellal oli mitmeid vigu. Puudus klaas, mis kaitseks kella sihverplaati ja seiereid. Esines ka ebatäpsusi kella töös. Seoses tööstusliku pöördega hakati alates 1865. aastast valmistama kümneid tuhandeid töökindlaid taskukelli.

Ajalugu
-------

Taskukella sisevaade
Esimesed ajanäitajad, mis 16. sajandil Euroopas valmistati, olid erilised, kuna nende suurus oli käekella ja seinakella vahepealne. Selliseid taskukelli kinnitati riietele või kanti ketiga kaelas. Need olid vasest tehtud mõnetollise diameetriga silindrikujulised kellad, mis olid enamasti graveeritud ning ornamentidega kaunistatud. Mehaanikat kattis klaas ning enamasti kaitses klaasi hingedega vasest kaas, mis oli samuti uhkelt dekoreeritud. Kohati kasutati kaane asemel iluvõret, tänu millele ei pidanud kella vaatamiseks selle kaant avama. Kella seierid olid valmistatud rauast või hõbedast ning need kinnitati kellamehhanismi külge nõelte ja kiiludega. 1550. aastal võeti nende asemel kasutusele kruvid. Sel ajal olid kellad üldiselt kettakujulised, kuigi mõni sajand hiljem tekkis veidrakujuliste kellade trend.

Viited
------

1. ↑  Carlos Perez (03.10.2002). "Artifacts of the golden age". Vaadatud 28.02.2017.
2. ↑  "History of Pocket Watches". Vaadatud 13.02.2017.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Taskukell** |
| Medalikohad |
| --- |
| Rootsi esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Kolmas koht | 1928 | Kergekaal |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Kolmas koht | 1927 | Kergekaal |

**Gunnar Alf Erik Berggren** (26. jaanuar 1908 Söderby-Karl, Norrtälje vald – 2. september 1983 Stockholm) oli Rootsi poksija.

Berggren oli kokku neljakordne Rootsi meister – kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1925–1927 ning kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1928. aastal.

Berggren sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Stephen Halaikole (USA) ning võites 3. koha kohtumises Hans Nielsenit (Taani).

Berggren sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 2. Euroopa meistrivõistlustel (Berliin, 1927) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Jacob Domgörgenile (Saksamaa) ning saades 3. koha kohtumises loobumisvõidu Håkon Lindilt (Norra).

Viited
------

1. ↑  "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 20. juuli 2012.
2. ↑  9. suveolümpiamängude poksivõistlus. Amsterdam 1928. Tulemused inglise keeles
3. ↑  2. Euroopa meistrivõistlused poksis. Berliin 1927. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Gunnar Berggren lehel *Ringside*. Rootsi keeles
* Gunnar Berggren veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**AS LTH-Baas** on Eesti laevaehitusettevõte, mis tegeleb laevade remontimise ja ehitamisega ning laevasüsteemide integreerimisega. Firma peakorter asub Tallinnas, aga filiaalid on ka Soomes, Prantsusmaal ja Saksamaal. Aastal 2020 töötas firmas 520 töötajat.

LTH-Baas oli loodud 1934. aastal ja tegeles kohalikke laevade remondiga. Pärast kuulus LTH-Baas Eesti Merelaevandusele ja tegeles Eesti Merelaevanduse aluste tehnilise teenindamisega. 1999. aastal ettevõtet erastati, selle omanikuks sai Aleksandr Maljugin, kes aastast 1991. töötas LTH-Baasi tehnilise direktorina.

LTH-Baas teeb koostööd Eesti miinisadamaga, teenindab välismaa aluseid ja ristluslaevu. Firma töö kvaliteeti tunnustab ka NATO.

LTH-Baasil on tütarettevõtted Soomes, Itaalias, Hollandis, Venemaal Peterburis ja Moskvas, Norras, Saksamaal, Ameerikas ja Aserbaidžaanis.

Aastal 2019. tööstusettevõtete Äripäeva TOP-100 saavutas LTH-Baas 1.koha.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Äripäev: лидеры ТОПа промышленных предприятий на удивление разнообразны Деловые ведомости 23.01.2020 (vaadatud 26.01.2020)
2. 1 2 3 4 5  Aleksander Maljugin - ainult enda rahaga, ilma laenuta Eesti Ekspress, 03.11.2014 (vaadatud 26.01.2020)
3. 1 2  Firma kohta LTH-Baasi kodulehel (vaadatud 26.01.2020)
Hobuseraud
**Rautamine** on veoloomade (peamiselt hobuste ja härgade) kapjade ning sõrgade tugevdamine raudadega. Rautatud kabjad-sõrad kulusid aeglasemalt, samuti vähenes looma libisemisoht. Rauad kinnitati kapjade-sõrgade külge vastavate naeltega. 

Hobustele pandi hobuserauad ja veistele härjarauad.
Eesti külas rautas loomi külasepp, kes valmistas ka rauad-naelad.

Härja rautamine
---------------

Härga rautati pooliku hobuseraua kujulise rauaga ning see löödi ühe, harvemini kahe sõra alla. Härja rautamine toimus tavaliselt enne talve, libedate teede tulekul. Teadaolevalt levis Eestis härjarautamine laiemalt alles 18. sajandil.

Hobuse rautamine
----------------

Liikumise juures hobuse kabja väline, sarvest koosnev kaitsekiht kulub ning selle taastamiseks kasvatab hobune pidevalt uut sarve juurde. Kabja kulumine ja juurdekasv on harilikult tasakaalus ainult looduses vabalt elavatel metshobustel. Kodustatud hobused liiguvad tihti kabjale ebasoodsalt kõval pinnal ning nende sarvkabi kulub rohkem kui jõuab juurde kasvada. Sel põhjusel vajavad kodustatud hobused kabjaraudu. 

Rautamisega võib :

* kaitsta kapja liigse kulumise eest
* säilitada õige kabja kuju, jala asend ja käigud
* muuta jala ebaõiget asendit, valet kabja kuju ja käigu vigu
* suurendada veojõudu ning libedal kõndimise võimet.

Esimesed kabjarauad saab hobune vastavalt vajadusele, kuid tavaliselt mitte enne kolmandat eluaastat. Rautamiste vahede pikkus sõltub erinevatel hobustel kabja omadustest, hobuse töökoormusest ja ka ilmastikust. Looma liigeste ja kõõluste ülekoormuse ning lonkamise vältimiseks tehakse rautamist ja värkimist piisava tihedusega - 4 kuni 8 nädala tagant. Sepp või hoburautaja:

* hindab kapjade seisukorda
* puhastab ja värgib kabja;
* valib sobiva raua tüübi;
* valmistab uue või korrigeerib olemasoleva raua;
* rautab kabjad kasutades kuum-, külm- või ravirautust.

Vanimad andmed hobuse rautamisest Eestis pärinevad 11.-12. sajandist (hobuseraua leiud). Kodused tööhobused oli aga mõnikord veel 19. sajandilgi rautamata.

Viited
------

1. ↑  Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 175
2. ↑   Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 42
3. ↑   Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 38

Välislingid
-----------

* Hoburautaja
* Hobuse rautamime, Eesti Rahva Muuseum
Korallimere asendikaart
**Tasmani meri** (inglise *Tasman Sea*, maoori *Te Tai ō Rehua*) on Vaikse ookeani osa. 

Meri piirneb läänes Austraaliaga, idas Uus-Meremaaga ja põhjas Korallimerega. Tema ulatus põhjast lõunasse on 2800 km, Austraaliast Uus-Meremaale 2000 km.

Merel pole selget looduslikku põhja- ja lõunapiiri. Uus-Kaledoonia ala lõunapiir on umbes 24. lõunalaiusel ja sealtkandist kulgeb ka Tasmani mere põhjapiir. Mere lõunapiiriks on joon, mis ühendab Uus-Meremaa Lõunasaarest lõunas oleva Aucklandi saare lõunatippu ja Tasmaania lõunatippu.

Tasmani mere lääneosas on soe Ida-Austraalia hoovus.

Tasmani meres on mõned eraldatud saarerühmad ja saared, kus elab kokku 2500 inimest: Norfolki saar mere põhjaservas (2150 elanikku), Elizabethi riff, Middletoni riff (mõlemad kuuluvad Korallimere saarte territooriumi), Howe' saar (350 elanikku) ja Balli püramiid (mõlemad kuuluvad Uus-Lõuna-Walesi).

Tasmani meri on nimetatud hollandi meresõitja Abel Tasmani järgi, kes esimese eurooplasena külastas Tasmaaniat ja Uus-Meremaad. Inglise meresõitja James Cook uuris Tasmani merd põhjalikult 1770. aastatel oma esimese ümbermaailmareisi käigus.

Kõnekeeles nimetavad austraallased ja uusmeremaalased Tasmani merd kraaviks (*The Ditch*).
Traubenbergi suguvõsa aadli- ja Rausch von Traubenbergi suguvõsa parunivapp
**Rausch von Traubenberg** oli aadlisuguvõsa. 

Suguvõsa esivanem on Luc Rausch, kes 1462. aastal sai parunitiitli. Tema lapselaps Luc sai loa kasutada nime Rausch von Traubenberg. Rauschid elasid tänapäevase Austria ja Sloveenia alale jäävas Steiermargi hertsogkonnas. 17. sajandil liikusid suguvõsa esindajad Taani, kust nad 100 aastat hiljem saabusid Eestimaale.

Suguvõsa on kantud Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 315 all.

Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal Piiumetsa, Lokuta ja Oisu mõis.

Suguvõsa liikmeid
-----------------

* August Rausch von Traubenberg (1808–1860), Lokuta ja Huuksi pärishärra, meeskohtunik
	+ parun Emanuel Rausch von Traubenberg (1843–1909), Juuru mõisnik alates 1875,
	+ parun Georg Otto Adolf Rausch von Traubenberg (1845–1927), Lokuta ja Piiumetsa pärishärra, Järvamaa kreisisaadik, Eestimaa rüütelkonna maanõunik
	+ parun Karl Thure Rausch von Traubenberg (1847–1924), Järvamaa kreisisaadik, Huuksi ja Väike-Kareda mõisnik

Viited
------

1. ↑  Uuemad sõnumid. Uute kreisisaadikute valimine, Eesti Postimees ehk Näddalaleht: ma- ja linnarahvale, nr. 5, 31 jaanuar 1902
? Aserbaidžaani riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 1:2.
**Aserbaidžaani lipp** on Aserbaidžaani Vabariigi ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp
--------------------

 Aserbaidžaani lipp 1918–1920
Aserbaidžaani NSV lipp 1952–1991
Riigi- ja rahvuslipp oma praegusel kujul võeti kasutusele 5. veebruaril 1991. Plagu on horisontaalsete laidudega trikoloor, sini-puna-roheline. Punase välja keskele on paigutatud kuusirp ja kaheksaharuline täht. Laiud viitavad rahvuslikule loosungile "Türklane, muhameedlane ja eurooplane".

Helesinine (PMS ?C) on igavene Türgi, sealhulgas tatarlaste väepealiku Timurlengi värv.

Roheline (PMS 1795C) on traditsiooniline islamitunnus.

Punane (PMS 355C) tähendab aga euroopalikku arengut.

Kuusirp ja täht on Türgi muhameedlik sümbol. Tähe kaheksa haru tähistavad kaheksat türgi rahvast, aserid, osmanid, tatarlased, kasahhid, kiptšakid, seldžukid, jagataisid ja türkmeenid.

Aserbaidžaani ajaloolised lipud
-------------------------------

Aastal 1918, esimese iseseisvusperjoodi algul oli kasutusel "Mussavati partei" lipp.

Aastatel 1918–1920 kasutati praegust lippu, kuid kuusirp oli suurem ning oli koos tähega nihutatud veidi varda poole.

Aastatel 1920–1991 oli Aserbaidžaani territooriumil Aserbaidžaani NSV ning kasutati Aserbaidžaani NSV lippu.

Vaata ka
--------

Aserbaidžaani vapp

Välislingid
-----------

* Aserbaidžaani lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
Honoré Daumier' karikatuur "Gargantua", mis kujutas prantsuse kuningat Louis-Philippe I ja ilmus ajalehes La Caricature. Selle karikatuuri eest mõisteti autorile pooleaastane vangistus ja rahatrahv.
**La Caricature** oli illustreeritud ajaleht, mida anti välja Pariisis ajavahemikus 4. november 1830 – 27. august 1835. Ajalehe asutas Charles Philipon (1800–1862).

Kokku ilmus 251 ajalehenumbrit, millest igaühe trükiarv oli vahemikus 750–2000 eksemplari. Ajalehes ilmus kokku 524 karikatuuri paljudelt autoritelt.

* Honoré Daumier' Louis-Philippe'i kujutav karikatuur (1831)Honoré Daumier' Louis-Philippe'i kujutav karikatuur (1831)
* Honoré Daumier, Louis-Philippe (1834)Honoré Daumier, Louis-Philippe (1834)
* Auguste Bouquet, Prantsuse poliitikut Jean-Charles Persilit kujutav karikatuur (1832)Auguste Bouquet, Prantsuse poliitikut Jean-Charles Persilit kujutav karikatuur (1832)
* Honoré Daumier, André Marie Jean Jacques Dupin (1832)Honoré Daumier, André Marie Jean Jacques Dupin (1832)

Vaata ka
--------

* La Silhouette
* Le Charivari

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **La Caricature** |

* La Caricature (inglise keeles)
Võrkkesta kolvikeste ja kepikeste skeem. OS tähistab välissegmenti
**Välissegment** (inglise keeles *outer segment*, lühend *OS*) on silma võrkkesta fotoretseptor-rakkude spetsialiseeritud kompartiment, kus toimub suurem osa fototraduktsioonist retinaaliga seotud heptahelikaalse transmembraanvalgu rodopsiini või jodopsiini abil.

Kepikeste ja kolvikeste välissegmendi ehitus on erinev. Kepikeste välissegmendid on pikad ja kitsad ning piirnevad pigmentepiteeliga, mis fagotsüteerib irdunud, vanad membraanivirnad. Kolvikeste välissegmendid seevastu on – nagu ka kolvikesed tervikuna – kepikestest lühemad ja laiemad ning koonilise kujuga. Välissegment on ülejäänud rakuga seotud detsentraalse ripsme (*connecting cilium*, CC) kaudu. Selle liikumatu ripsme struktuuri moodustavad üheksa mikrotuubulite dupletti, mis paiknevad üheksanurkselt.

Peale selle on välissegmentidel kas palju membraani-"kettaid" (kepikestel) või membraani sissesopistisi (kolvikestes), milles paikneb rodopsiin (kolvikestel jodopsiinid) ning muud vajalikud valgud, sealhulgas transdutsiin, arrestiin ja cGMP fosfodiesteraas. Rodopsiin või jodopsiinid moodustavad üle 90% välissegmendi valkude massist ning on lähtepunktiks välise valgusärritaja muundumisel füsioloogiliseks signaaliks.

Vaata ka
--------

* Fototransduktsioon
Programmeerimises on **XOR vahetusalgoritm**, mis kasutab bitikaupa XOR (välistav või) operaatoreid kahe samatüübilise muutuja väärtuste vahetamiseks ilma ajutise lisamuutujata.

Algoritm
--------

Standardne vahetusalgoritm vajab muutuja vahepealseks salvestamiseks vahemuutujat. XOR-vahetuse kasutamisel vahemuutjat vaja ei lähe, selle standardalgoritm on järgmine (Lambda keeles): 

```
X := X XOR Y
Y := X XOR Y
X := X XOR Y
```

Siiski on reaalne oht väärtuste nullimiseks olukorras, kus X ja Y on sünonüümid.

Koodinäited
-----------

Tähelepanu, et argumentidena saadud täisarve ei vahetata kohe, vaid esmalt kontrollitakse, kas nende asukohad mälus on erinevad (kas tegemist on sama väärtusega, mis ka omab sama mälu viita). See eemaldab pseudonüümi poolt põhjustatava võimaliku probleemi.

### C

XOR-vahetusalgoritmi teostav C funktsioon:

```
void xorVahetus (int \*x, int \*y)
{
 if (x != y) {
 \*x ^= \*y;
 \*y ^= \*x;
 \*x ^= \*y;
 }
}

```

Vaata ka
--------

* Algoritmide loend
**Tajur** ehk **sensor** on välistoimele tundlik ning sellele vahetult reageeriv anduri sisendosa, mis muundab mingi füüsikalise suuruse (näiteks rõhu, temperatuuri, deformatsiooni) või keemilise suuruse (näiteks gaasisisalduse, happesuse) teiseks, harilikult elektriliseks suuruseks, mis on paremini võimendatav või muul viisil töödeldav.

Terminitest
-----------

Sensor on tajuri rööptermin, kuid sageli kasutatakse sensorit ka anduri tähenduses, sest nüüdisaegsetes andurites on tajur järgnevate võimendus- ja töötluselementidega enamasti lahutamatult kokku ehitatud, näiteks valmistatud integraallülitusena ühel kiibil. Vahelduvale kasutamisele aitab kaasa seegi, et ingliskeelne *sensor* tähendab peamiselt andurit, aga mõnel juhul tajurit. Nii on ka meil samas tähenduses käibel oskussõnad: tensosensor ‒ tensotajur ‒ tensandur; pildisensor ‒ pildiandur; termosensor ‒ termoandur; Halli tajur ‒ Halli andur jms.

Vaata ka
--------

* Tensotajur
* Termotakistustajur
* Induktiivtajur
* Mahtuvustajur
* Termopaartajur
* Halli tajur
* Keelkontakttajur
* Bimetalltajur
* Optopaartajur
* Mõõtemuundur
* Pildisensor
* CCD-sensor
* CMOS-sensor
* Biosensor

Välislingid
-----------

* Tajurite tööpõhimõtted
* Sensortechnik
**Moone** ehk **metamorfism** on kivimite ümberkristalliseerumine (moondumine) kõrgenenud rõhu ja temperatuuri tingimusis.

Kõrgenenud temperatuur ja rõhk tähendab seda, et nad on suuremad rõhust ja temperatuurist, mis valitsesid kivimi tekkides. Moondumine leiab aset, sest kivimit moodustavad mineraalid ei ole muutunud tingimustes enam stabiilsed ning lähevad üle teise vormi, mistõttu muutub ka neist koosnev kivim. Moondunud kivimit nimetatakse moondekivimiks. Tuntud moondekivimid on näiteks gneiss, amfiboliit, kilt, kvartsiit, marmor jne.

Moonet tuleb eristada diageneesist, mis toimub madalamal temperatuuril ja rõhul. Erinevad mineraalid hakkavad moonduma erineval temperatuuril ja rõhul, mistõttu on keeruline anda moonde alampiiri. Siiski on olemas kokkulepe lugeda moondetingimusteks temperatuuri üle 200 °C ja rõhku üle 300 MPa (megapaskal). Moonde ülemine piir on määratud kivimite ülessulamise piiriga, sealtmaalt saab kivimeist magma.

Vaata ka
--------

* Metasomatoos

Välislingid
-----------

* Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend moonde ja moondekivimite kohta Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
**Saulius Mikoliūnas** (sündinud 2. mail 1984 Vilniuses) on Leedu jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Leedu kõrgliiga klubis Vilniuse FK Žalgiris ja Leedu jalgpallikoondises. Ta on koondise kapten.

Aastatel 2002–2003 mängis ta Leedu klubis Vilniuse Šviesa. 2003. aasta hooajal mängis ta Leedu kõrgliiga klubis FK Ekranas. Seejärel liitus ta FBK Kaunasega, kellega tuli 2004. aastal Leedu meistriks ning võitis samal aastal Leedu karika ja Leedu superkarika.

Aastatel 2005–2009 mängis ta Šotimaa klubis Hearts. 2006. aastal võitis ta klubiga Šotimaa karika.

Aastatel 2009–2012 mängis ta Ukraina kõrgliigas Kiievi Arsenali ridades. Aastatel 2012–2013 mängis ta Ukraina klubis FK Sevastopol.

Aastatel 2014–2015 mängis ta Valgevene kõrgliiga klubis Saligorski Šahtjor.

Alates 2016. aastast on ta mänginud Žalgirises. Aastatel 2016 ja 2020 on ta klubiga tulnud Leedu meistriks. 2020. aastal valiti Mikoliūnas Leedu kõrgliiga ja Žalgirise hooaja parimaks mängijaks.

Leedu jalgpallikoondises debüteeris Mikoliūnas 2004. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2. juunil 2007 EM-i valikmängus Gruusia vastu.

Saavutused
----------

FBK Kaunas
* Leedu A Lyga: 2004
* Leedu karikas: 2004
* Leedu superkarikas: 2004

Hearts FC
* Scottish Cup: 2005–06

FK Žalgiris
* A Lyga: 2016, 2020
* Leedu karikas: 2016, 2018
* Leedu superkarikas: 2016, 2017, 2020
Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv **Välisturismi Valitsus** (lühend VTV) oli Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures tegutsev haldusorgan, mis asutati 1966. aastal. VTV allus NSV Liidu Välisturismi Komiteele.

Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Välisturismi Valitsus moodustati Eesti NSV Ministrite Nõukogu 23. märtsi 1966. aasta määrusega nr 124 ja oli liidulis-vabariiklik organ, alludes ühelt poolt NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuvale Välisturismi Peavalitsusele ja teiselt poolt Eesti NSV Ministrite Nõukogule Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Välisturismi Valitsuse juhatajana tegutses 1972. aastal Roman Nittim.

VTV põhiülesanne oli lahendada Eesti NSV välisturismiga seotud küsimusi.

VTV tegelikku tööd Eesti NSVs viis läbi VTV-le allunud ettevõtte Inturisti Tallinna osakond.

1988. aastal VTV likvideeriti ja selle asemel asutati koondis "Eesti Välisturism" (ka Eesti Välisturismikoondis), mis lõpetas tegevuse 1994. aastal.

Vaata ka
--------

* Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühing
* Väliseestlastega Kultuurisidemete Arendamise Komitee

Viited
------

1. 1 2 3 4  EE 12. köide, 2003: 699.
2. ↑  ENSV Ministrite Nõukogu juures asuv Välisturismi Valitsus (1966 -), The National Archives of Estonia
3. ↑  Riigiarhiivi fondide teatmik, II osa, 1940–1997. Tartu 2001, lk 255.
**Tekirdaği provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Põhja-Türgis, Türgi Euroopa-osas. Provints piirneb kagus Marmara merega. Provintsi keskus on Tekirdağ.

Haldusjaotus
------------

* Çerkezköy ringkond
* Çorlu ringkond
* Ergene ringkond
* Hayrabolu ringkond
* Kapaklı ringkond
* Malkara ringkond
* Marmara Ereğlisi ringkond
* Muratlı ringkond
* Saray ringkond
* Şarköy ringkond
* Süleymanpaşa ringkond
* Tekirdaği ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Tekirdaği provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
Xu Lai 1930. aastatel
Xu Lai filmis "Kevade igandid" (1933). See on arvatavasti esimene vannistseen Hiina filminduse ajaloos.
**Xu Lai** (hiina keeles 徐来; sünninimi **Xu Xiaomei** (hiina: 徐小妹); 1909 Shanghai – 4. aprill 1973 Peking) oli Hiina filminäitleja ja Teise maailmasõja salaagent. Teda peeti "ilustandardiks".

Xu Lai sündis Shanghais vaeses perekonnas. Vaesuse tõttu hakkas ta 13-aastaselt Zhabeis tööle brittidele kuulunud munavabrikus, kuid ta sai hiljem siiski kooli minna, kui tema perekonna majanduslik seis paranes.

Aastal 1932 liitus ta filmistuudioga Mingxing Film Company. Ta sai tuntuks 1933. aastal tummfilmiga "Kevade igandid" (残春), kus ta sooritas arvatavasti esimene vannistseeni Hiina filminduse ajaloos.

Xu Lai oli filmitööstusega seotud ainult kolm aastat. Ta lõpetas filmikarjääri pärast filmistaari Ruan Lingyu enesetappu 1935. aastal.

Tema esimene abikaasa oli Li Jinhui, keda on nimetatud "Hiina popmuusika isaks". Neil sündis tütar Xiaofeng, kes aga 1935. aastal viieaastaselt suri. Selle tõttu nende abielu lagunes ja nad lahutasid sama aasta novembris.

Xu allus koos oma teise abikaasa kindralleitnant Tang Shengmingiga Teise Hiina-Jaapani sõja ajal pealtnäha Jaapani kontrollitud Nankingi nukuvalitsusele, kuid nad töötasid Chungkingis salaja agentidena Hiina Vabariigi vastupanuliikumise heaks.

Kommunistide võiduga Hiinas läksid Xu ja Tang üle Hiina Rahvavabariiki, kuid neid kiusati kultuurirevolutsiooni (1966–1976) ajal tõsiselt taga. Xu Lai suri 1973. aastal vanglas. Tema abikaasa suri 1987. aastal.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 28.3.2017)
2. ↑  Zhang Wei (張偉). 昨夜星光燦爛: 民國影壇的28位巨星 [*28 Movie Stars of the Republic of China Era, Volume 1*]. lk. 71–81. Xiuwei Publishing (秀威出版). ISBN 978-986-221-078-9.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Xu Lai** |
**Arppe Kool** (soome keeles *Arppen koulu*) on põhikool Kitees Põhja-Karjala maakonnas Ida-Soome läänis. 

1997. aastal nimetati kool Kitees sündinud töösturi Nils Ludvig Arppe (1803–1861) auks Arppe Kooliks. 

Kitee keskosas asuva koolikompleksi kuulub mitu hoonet. Peahoone asub aadressil Koulutie 3. Kompleksi üks hooneid, 2006. aastal Arppe kooliga liidetud põhikool **Rantala kool** (*Rantalan koulu*), asutati 1863. aastal *kansakouluna*. Kompleksi jääb ka Kitee Gümnaasium ja Kitee linnaraamatukogu.

Arppeni kool on rohkem kui 500 õpilasega üldhariduslik kool. Koolis on ligi 70 õpetajat.
Arppeni kooli uus koolihoone valmis 2015. aasta suvel. Uues koolihoones, mida kutsutakse Arppeni Majaks (*Arppen-talo*) asuvad põhikooli 5.–9. klassid. Rantala Majas (*Rantala-talo*) paiknevad algklassid 1.–4. klassid.

Arpeni Maja vana hoonega juhtus sama lugu, mis Kitee gümnaasiumi vana hoonega. Hoone, mis oli ehitatud 1970. aastatel, tunnistati õppimistingimustele mittevastavaks selles tekkinud siseõhuprobleemide tõttu (hallituse vohamine). Hoone tuli lammutada ja selle asemele rajati 2015. aastal uus koolihoone.

Viited
------

1. ↑  Rantalan koulu. kiteeseura.com
2. ↑  Arppen koulu. kitee.fi

Välislingid
-----------

* Arppen koulu. kitee.fi
* Koulukeskus. kiteeseura.com
**Arrheniuse võrrand** (Arrheniuse valem) väljendab keemilise reaktsiooni kiiruskonstandi sõltuvust temperatuurist, seega reaktsiooni kiiruse sõltuvust temperatuurist. See seos avaldub eksponentfunktsioonina:

{\displaystyle k=Ae^{{-E\_{a}}/{RT}}}
kus *k* on reaktsiooni kiiruskonstant, *A* on eksponendieelne tegur, *E*a on aktivatsioonienergia, *R* on universaalne gaasikonstant ja *T* on absoluutne temperatuur (kelvinites). Selle võrrandi esitas Svante Arrhenius 1884. a.

Arrheniuse võrrandit tõlgendatakse nii aktiivsete põrgete teooria kui ka siirdeseisundi teooria alusel.

Näiteks lihtne teist järku reaktsioon:

A + B → C
Selle reaktsiooni kiirus *v* ehk produkti C kontsentratsiooni kasv ajas *t* avaldub:

*v* = *d*[C]/*dt* = *k*[A][B],
kus [A], [B] ja [C] on vastavate ainete kontsentratsioonid. 

Kiiruskonstandi *k* väärtus ei sõltu ainete kontsentratsioonidest, kuid sõltub temperatuurist ja reaktsiooni aktivatsioonienergiast *E*a ning avaldub Arrheniuse võrrandi kaudu järgmiselt:

{\displaystyle {\frac {d[C]}{dt}}=Ae^{\frac {-E\_{a}}{RT}}[A][B]}

Vaata ka
--------

* Keemiline kineetika
* Reaktsiooni kiiruskonstant
* Keemiaseadus
Amineh Kakabaveh (aastal 2012)
**Amineh Kakabaveh** (sündinud 6. detsembril 1970 Saqqezis) on kurdi päritolu Rootsi vasakpoolne poliitik. Ta on aastast 2008 (vaheaegadega) Riksdagi liige.

Ta sündis aastal 1970 Saqqezis Kurdistani provintsis Iraanis kurdi perekonnas. Ta on olnud nooruses Iraagis ja Iraanis pešmerga sõdur. 19-aastaselt põgenes ta surmanuhtluse ähvardusel Iraanist Rootsi. Rootsis veetis ta esimesed aastad Västeråsis. Järgmised kuus aastat käis ta põhikoolis ja keskkoolis. Seejärel õppis ta Stockholmi Ülikoolis, ta on sotsiaaltöö, sotsioloogia ja filosoofia magister. Varem on ta olnud Botkyrka valla sotsiaaltöötaja.

Ta asutas aastal 2005 ühingu *Voken hora eller kuvad* (VHEK), mis on apoliitiline ja usuliselt sõltumatu ning feministlik ja rassismivastane liikumine, mille esimees on ta siiani.

Ta on olnud Riksdagi alaline liige alates 2008. aastast (enne seda Pernilla Zethraeusi asendusliige Riksdagis mõnda aega 2008. aastal). Riksdagis on ta olnud tsiviilasjade komisjonis, ELi komisjonis, põhiseaduskomisjonis, kultuurikomisjonis ja hariduskomisjonis asetäitja.

Tal on suur toetus organisatsioonidelt, mis keskenduvad naiste õigustele. 2016. aasta mais tegi umbes 20 organisatsiooni ettepaneku määrata ta Vasakpartei integratsioonipoliitika eestkõnelejaks.

Ta on marksist. Ta usub, et Riksdagi ruume ei tohiks kasutada usutseremooniateks. 2017. aastal antud intervjuus kritiseeris ta selliste looride kandmist nagu hidžaab, nikaab ja burka, mida ta peab sunniviisiliselt kantavateks usuvormideks. Samas intervjuus usub ta, et poliitika peaks põhinema Prantsuse revolutsiooni ideaalidel "vabadus, võrdsus ja vendlus", ning kritiseerib identiteedipoliitikat inimeste lukustamise eest nende etnilise ja usulise päritoluga.

2016. aasta detsembris valis uudisteajakiri *Fokus* ta aasta rootslaseks järgmiselt: "Radikaliseerumisele, klanni- ja aurepressioonidele tähelepanu pöörates paljastab Amineh Kakabaveh tegevuses ja kõnes ning märkimisväärse isikliku kuluga Rootsi vastumeelsuse puudutada liiga tundlikke teemasid. keskendudes väärtustele, mis kehtivad kõigi jaoks, mitte eristavatele identiteetidele. Auhinnaga seoses avaldas Kakabaveh imestust, et poliitilised vastased hindavad tema tööd naiste õiguste eest rohkem kui tema enda parteikaaslased.
**Arresø** on järv Taanis Pealinnapiirkonnas Sjællandi saarel. Järv asub Ølstedist põhjas ja Frederiksværkist idas.

Arresø on Taani suurim järv. Selle pindala on 39,87 km². Järv on ühenduses Roskilde fjordiga Arresø kanali kaudu, mis asub Frederiksværkis. Kanalit hakati rajama 1717. aastal kuninga käsul. Kanali ehitasid Taani sõjaväelased ja Rootsi sõjavangid.

Ølstedi linna majade katused, Arresø järv on taustal.
Järve suubuvad paljud jõed, millest suurim on Pøleå. Järve läänekaldal on palju künkaid ja seljakuid. Nende seas on Maglehøj, Frederiksværkis, ja Arrenakke künkad, millest avaneb suurepärane vaade järvele. Frederiksværki linna idaosa asub poolsaarel, mis ulatub järve.

Varem, umbes 4000 aastat tagasi, oli Arresø fjord, mis oli ühenduses Kattegatiga, kuid sellest loodes asuv maapind kerkis pärast viimast jääaega ning fjordist sai järv.

Arresøl on esindatud paljud linnu- ja taimeliigid. Järve ümber on loodud kaitsealuseid loodusparke.

Järvel toimuvad ekskursioonid renoveeritud puitlaeval M/S Frederikke. Ekskursioonid toimuvad juulist augustini ning algavad Arresødali mõisas.

Välislingid
-----------

* Arresø – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Ammerland** (saksa: *Landkreis Ammerland*) on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreisi keskus on Westerstede.

Seda ümbritsevad (idast ja päripäeva) Oldenburgi linn ning Oldenburgi, Cloppenburgi, Leeri, Frieslandi ja Wesermarschi kreisid.

Kreisi pindala on 728 km². Rahvaarv 31. detsembril 2015 oli 121 435 inimest.

Ajalugu
-------

Ammerlandi on esmamainitud 10. sajandil. Nimi usutakse tulevat sõnast *Ameri*, mis on vana sõna tähendusega "soo". Viikingite röövretkede ajal ehitati asulate kaitseks väikesed ringikujulised linnused.

Palju aastaid oli selle soise piirkonna suhtes väike huvi. 14. sajandil sai sellest Oldenburgi krahvkonna osa. Krahvid rajasid piirkonda linnuseid, mis oli eesliiniks metsikute friiside maade vastu.

Kreis loodi 1933. aastal ajaloolise piirkonna jämedates piirides.

Geograafia
----------

Ammerlandi iseloomustavad väga lamedad maapiirkonnad, palju lodusid ja soid. Seal on ehitatud arvukalt tuuleveskeid. Viimane on sümbol kreisile, mis kutsub end mõnikord "tuuleveskite maaks".

Kreisi keskpunktis on Zwischenahner Meer, mis paikneb puhkuselinna Bad Zwischenahni lähedal, järve pindala on 5,5 km² (saksa keele sõna *Meer* tähendab "merd", kuid kohalikus alamsaksa keeles, nagu ka hollandi keeles, tähendab see "järve").

Linnad ja vallad
----------------

Linnad ja vallad Ammerlandi kreisis

| Linnad | Vallad |
| --- | --- |
| 1. Westerstede
 | 1. Apen
2. Bad Zwischenahn
3. Edewecht
4. Rastede
5. Wiefelstede
 |

Viited
------

1. ↑  GeoNames
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ammerlandi kreis** |

* ammerland.de
* Turismiinfo

| * v
* r
Alam-Saksi haldusjaotus |
| --- |
| Piirkond | 
Hannoveri piirkond |  |
| Kreisid | 
Ammerland **·**  Aurich **·**  Grafschaft Bentheim **·**  Celle **·**  Cloppenburg **·**  Cuxhaven **·**  Diepholz **·**  Emsland **·**  Friisimaa **·**  Gifhorn **·**  Goslar **·**  Göttingen **·**  Hameln-Pyrmont **·**  Harburg **·**  Heidekreis **·**  Helmstedt **·**  Hildesheim **·**  Holzminden **·**  Leer **·**  Lüchow-Dannenberg **·**  Lüneburg **·**  Nienburg **·**  Northeim **·**  Oldenburg **·**  Osnabrück **·**  Osterholz **·**  Peine **·**  Rotenburg **·**  Schaumburg **·**  Stade **·**  Uelzen **·**  Vechta **·**  Verden **·**  Wesermarsch **·**  Wittmund **·**  Wolfenbüttel |
| Kreisivabad linnad | 
Braunschweig **·**  Delmenhorst **·**  Emden **·**  Oldenburg **·**  Osnabrück **·**  Salzgitter **·**  Wilhelmshaven **·**  Wolfsburg |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mehaanilisest teatrist, mis tugineb mõistele "teater".*  |

---

**Mehaaniline teater** (saksa keeles *Mechanisches Theater*) on visuaalteatri liik, kuhu võib paigutada ka nukuteatri, objektiteatri, füüsilise teatri jne. Mehaanilise teatri mõiste on muutunud ajas nii vormilt kui ka sisult ning kunstnikud kasutavad seda erinevatel eesmärkidel. 

Mehaanilise teatri lavapealne koosneb lavamehhanismidest ja butafooriast. Laval on masinad, mis töötavad elektrilise ühenduseta ja osaliselt inimkäe abil. Dramaturgia põhineb masinate ja nende mehaaniliste lahenduste toimimisel. 21. sajandil võib mehaanilise teatri paigutada visuaalteatri alla, kus masin, tehnika, mehhanism saab laval näitleja rolli. Lavastus toimub elava ettekandena ning dramaturgia toetub mehaanilistele seadmetele, nende protsessidele ja rütmidele. Näiteks "Je brasse de l'air" ("Vaadates õhu liikumist").

Ajalugu
-------

Mehaanilise teatri mõiste võeti teadaolevalt esimest korda kasutusele Hellbrunni lossis Austrias 18. sajandil, kuhu loodi esimene mehaaniline teater, mida on nimetatud ka automaatseadmeks (*Automaton*). Sinna loodud kujundus ja figuurid liiguvad mehaaniliselt, vee jõul. Näiteks "The Water-Powered Mechanical Theater" ("Vee jõul töötav mehaaniline teater").

Mehaanilise teatri tegemisi võib näha ka 20. sajandi alguses Bauhausi liikumises. Oskar Schlemmer hakkas laval kasutama ja omavahel kombineerima geomeetrilisi kujundeid, mida liigutasid lavale ehitatud mehhanismid, osaliselt liigutati neid ka nähtamatute abiliste poolt. Näiteks "The Figural Cabinets" ("Figuraalsed kapid").

Visuaalteatri alaliike
----------------------

* tehnoloogiline teater
* nukuteater
* objektiteater
* materjaliteater
* füüsiline teater
* insenerteater

Mehaaniline teater Eestis
-------------------------

Mehaanilise teatri mõiste pole Eestis kasutusel olnud. Selle asemel kasutatakse tehnoloogilise teatri mõistet, mis võtab põhimõtteliselt kokku tehnoloogia, tehnika, masinad ja mehhanismid laval. Küll aga võib liigitada mehaanilise teatri alla Erik Alalooga tegemised ja lavastused, kus kasutatakse palju mehhanismidel põhinevaid seadmeid ja elemente. Andrus Laansalu ehk Andreas W on kasutanud selle kohta ka mõistet "aurupunk" (inglise keeles *steampunk*), mis kasutab analoogtehnikat digitaalse asemel.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑  Raudsepp, E. (2013). Tehnoloogiline teater Eestis 1996-2013. Tartu Ülikool (bakalaureusetöö). Tartu

Muud allikad
------------

* Raudsepp, E. (2013). Tehnoloogiline teater Eestis 1996-2013. Tartu Ülikool (bakalaureusetöö). Tartu
* Ruusna, K. (2016). Täiskasvanutele suunatud nuku-, objekti- ja visuaalteater. Teoreetilisi vaatepunkte praktiliste näidete alusel. Tartu Ülikool (magistritöö). Tartu
* Mechanisches Theater (saksa keeles)
* Mechanisches Theater (saksa keeles)
* Tehnoloogiline teater Eestis. 1.osa, Youtube, 7. mai 2012
* Tehnoloogiline teater Eestis. 2. osa, Youtube, 7. mai 2012
* Vaadates õhu liikumist
**Tai Xuan Jing** ("Suure Saladuse Lõime (Raamat)" hiina: 太玄經/太玄经) on konfutsianistliku õpetlase Yang Xiong’i (hiina: 扬雄 / 扬雄; pinyin: Yang Xiong; Wade-Giles: Yang Hsiung 53. a eKr – 18. a pKr) kirjutatud raamat. Raamatust on kaks varianti: lühem ja pikem. Esimene variant pärinevat aastast 2. a eKr. See tekst on tuntud Läänes ka pealkirjaga "Alternatiivne I Ching",

Gua’dena on "Tai Xuan Jing'i" neljatasandilised nelijoone jätkuks "Yi Jing’i" kuuetasandilistele kuusjoontele. Nelijoonte (tetragramm) igal positsioonil on üks kolmest joonetüübist:

* Katkematu joon ( ⚊): taeva (hiina: 天; pinyin: tiān).
* Katkega joon ( ⚋): maa (hiina: 地; pinyin: dì).
* Kahe katkega joont ( 𝌀): inimese (hiina: 人; pinyin: rén).

Raamatus on kokku 81 (34) tetragrammi, millest igale on kirjutatud 9 tekstiühikut. Üheksa on kolme tüüpi joontega kaksjoonte (bigramm) arv. Raamatu tekstiühikute arv 729 (36) on kolme eri tüüpi joontega kuusjoonte arv. Nende tekstiühikuid ja kuusjooni kasutati ajaarvamises. Aastale leiti lahend kuuetasandiliste ja kolme eri tasanditüübiga gua’de jadaga. 36 = 729 (729/2 = 364,5) Aastaga kattuvuseks kahekordistati jada keskset paariliseta ühelaadsetest tasanditest koosnevat gua’d. Tekkinud jadas märkis iga kuusjoon poolt ööpäeva ja iga üksik joon kahetunnist (Hiina ajaarvelduses nende tunni pikkus) vahemikku.

Vaata ka
--------

* Bigram
* Trigramm
* Tetragramm
* Heksagramm

Kirjandus
---------

* Derek Walters; T'ai Hsuan Ching : The Hidden Classic. 1984 Sterling Pub Co Inc ISBN 978-0850303117
* Michael Nylan; The Canon of Supreme Mystery. 1993 State University of New York

Välislingid
-----------

* 
*
**Mehaanilise energia jäävuse seadus** on jäävusseadus, mille kohaselt isoleeritud süsteemis, mille kehade vahel mõjuvad ainult konservatiivsed jõud, on süsteemi mehaaniline koguenergia muutumatu. Konservatiivsete jõudude hulka kuuluvad näiteks gravitatsiooniväli (raskusjõud), staatiline elektriväli, elastsusjõud (vedru) jms. Näiteks keha vabal langemisel Maa raskusjõu väljas muundub potentsiaalne energia kineetiliseks, kuid nende summa jääb muutumatuks.

Analüütiline mehaanika
----------------------

Noetheri teoreemi järgi vastab igale füüsikateooria (täpsemalt lagranžiaani) sümmeetriale üks jäävusseadus, st suurus, mis püsib ajas muutumatuna. Kui vastavaks sümmeetriaks on sümmeetria ajaliste nihete suhtes, siis nimetatakse vastavat jäävat suurust energiaks. Energia jäävuse seadus on seega piltlikult öeldes järeldus sellest, et füüsikaseadused püsivad ajas muutumatuna. Kehtib ka vastupidine: kui süsteem pole invariantne ajaliste nihete suhtes (näiteks süsteemi potentsiaalne energia sõltub ajast), siis energia jäävuse seadus enam ei kehti.

Vaata ka
--------

* Energia jäävuse seadus

Viited
------

1. ↑   Saveljev, I. (1978). *Füüsika üldkursus I*. Tallinn: Valgus. lk 73.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib toiduainest; seente kohta vaata Pärmseened.* |

---

Värske pärm pakendis
**Pärmid** on pärmseentest koosnevad vedelad või tahked toiduained, samuti toidulisandid.

Pärmid on ainuraksed mikroskoopilised seened. Esmakirjeldajaks mikrobioloogia kaudu loetakse Louis Pasteuri, kes avastas, et alkohoolset käärimist põhjustav pärm on elus ja paljunemisvõimeline mikroorganism.

Tänapäeval tuntakse ligi 40 pärmseene perekonda, kuhu kuulub üle 345 pärmiliigi.

Pärmi vormid
------------

Rohkem tuntakse, töödeldakse ja tarbitakse järgmisi pärmisaadusi:

* küpsetuspärm
* kuivpärm
* juuretis
* pärmitabletid
* õllepärm jt.

### Küpsetuspärm

Toiduainetööstuses kasutatakse enim pärmseent *Saccharomyces cerevisiae* ehk pagaripärmi. Pärmiseente toime:
pärmi ensüümid lõhustavad tainas sisalduvaid suhkruid alkoholiks ja süsihappegaasiks. Süsihappegaas jääb tainasse mullidena ja kergitab seda ning moodustunud alkohol küpsetamise ajal aurustub.

### Juuretis

Eraldi saab mainida võimalikult naturaalsel meetodil valmistatud pärmijuuretise vormi. Looduslik pärmijuuretis on võrreldes küpsetuspärmiga aeglasem ning annustamine ja kergitusprotsess erinevad tunduvalt presspärmiga küpsetamise omast. 

Uuemad kokandusraamatud pakuvad retsepte, kus 1 gramm presspärmi (50 grammi juuretise kaudu jne) pannakse kergitama 1 kilo leivatainasse, kus protsess hakkab sarnanema meie esivanemateaegse juuretise omaga, sest leivatainast kergitatakse 5–12 tundi.

### Õllepärm

Õllepärmis on palju B-vitamiine ja kvaliteetseid valke (üle 30%).

Toitainete sisaldus ja energia
------------------------------

Toidulisandina kasutatavad pärmid on söögikordade vahel väga head valgurohked lisandid ka taimetoitlastele. 
Pärmis on palju valke, vitamiine, mineraalaineid ja ensüüme. Pärmis on rohkelt rauda, vereloomet reguleerivat B-vitamiine, foolhapet, kaaliumi ja fosforit.

Toiduenergia arvestusel saab lähtuda mitmetest lihtsustatud statistilistest meetoditest ja arvestustest ning indeksitest, näiteks:

* kaloriarvestus (inglise *caloric value*)
* valgu indeks (inglise *protein index*)
* GI indeks (inglise *glycemic index*)
* põletiku indeks (inglise *inflammation index*)

Allikas
-------

* Maailma toiduainete entsüklopeedia, TEA Kirjastus, Tallinn, 2006.

Välislingid
-----------

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
**Pärja Nirk** (aastani 1971 **Pärja Ojari**; 18. juuli 1936 Tallinn – 30. juuni 1994 Tallinn) oli Eesti keemik.

Elulugu
-------

Pärja Nirk oli pangaametniku tütar, Tavi Nirgi abikaasa.

1955. aastal lõpetas Nirk Tallinna 1. Keskkooli ja 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli üldise ja anorgaanilise keemia osakonna. Aastatel 1968–1971 õppis ta Keemia Instituudi sihtaspirantuuris Moskvas NSV Liidu TA N. S. Kurnakovi nimelises Keemia Instituudis, kus kaitses 1971. aastal ka keemiakandidaadi väitekirja. 

Ta oli aastatel 1971–1975 Keemia Instituudi nooremteadur, 1975–1992 Põllumajandusministeeriumi Aianduse Teadusliku Uurimise Kesklabori sektori juhataja, 1992–1994 Rahvusvahelise Taime- ja Saasteuuringute Labori teadur.

Teadustöö
---------

Pärja Nirk uuris ioonide hüdratsiooni, heitvete settemudade kasutamise võimalusi, mikro- ja makroelementide määramist taimedes ja muldades, nitraatide määramist puu- ja köögiviljades.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24

Kirjandus
---------

* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Keemia Instituudi teaduskaader 1947–1972. Tallinn, 1972, lk 18

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
"Dwight D. Eisenhower" (2000)
"Dwight D. Eisenhower" (2006)
USS **Dwight D. Eisenhower** (CVN-69) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku teine Nimitz-klassi lennukikandja.

Lennukikandja on nime saanud president Dwight Eisenhoweri järgi.

Laeva kodusadam on Norfolki mereväebaas Virginias.

Ehitamine
---------

Laeva ehitamise leping sõlmiti 29. juunil 1970 Virginias Newport Newsis asuva Newport Newsi Laevaehitusega. Kiil pandi maha 15. augustil 1970. Laev lasti vette 11. oktoobril 1975 ja selle ristis Dwight Eisenhoweri lesk Mamie Eisenhower. Laev võeti kasutusele 18. oktoobril 1977.

Laeva ehitus maksis 679 miljonit USA dollarit, mis 2007. aasta hindades teeks 4,5 miljardit dollarit.

Tehnilised andmed
-----------------

Laeva tehnilised andmed on samasugused nagu teistelgi Nimitz-klassi laevadel. Ta on 332,8 m pikk (veejoonel 317,0 m), 76,8 m lai (veejoonel 40,8 m) ning tema süvis on 11,3 m. Laev suudab arendada kiirust 30 sõlme ja tema tegevusraadius on piiramatu. Tema veeväljasurve on 101 000 t.

Laev ehitati esialgu 20–25 aastaks. Praeguse seisuga võetakse ta teenistusest maha 2027. aasta paiku, juhul kui valitsus leiab piisavalt raha, et selleks ajaks uus laev asemele ehitada.

Lennukikandjale mahub kuni 90 lennukit või helikopterit. Relvastusse kuulub 2 Sea Sparrow õhutõrjeraketiseadet ja neli 20 mm Phalanx CIWS kahurit.

Jõuallikateks on 2 tuumareaktorit.

Laevaperes on 3200 liiget. Nendele lisanduvad veel 2480 liiget, kes hoolitsevad laeval olevate õhusõidukite eest.

Laeva kasutuslugu
-----------------

Esialgu määrati laev USA Atlandi ookeani laevastiku koosseisu. Kuid ta on osalenud paljudel välisoperatsioonidel, põhiliselt Euraasia ja Aafrika rannikul, sealhulgas India ookeanis. 1980 saadeti ta India ookeanile Iraani pantvangikriisi tõttu. 1990–1991 osales ta Lahesõjas ja operatsioonis Kõrbetorm. 1994 aitas ta Haiti kukutatud presidendi Jean-Bertrand Aristide'i tagasi võimule. 1994–95 aitas laev Iraagis ja Bosnias kehtestada lennukeelutsooni.

1994 sai "Dwight D. Eisenhower" esimeseks USA sõjalaevaks, millel teenisid naissõjaväelased. Neid oli rohkem kui 400. Ennetähtaegselt, enne operatsiooni lõppu tuli neist 15 raseduse tõttu üle viia tööle maismaale ja ajakirjanduses anti "Dwight D. Eisenhowerile" hüüdnimi "Armulaev".

Ka 21. sajandil on "Dwight D. Eisenhoweri" välisoperatsioonid põhiliselt toimunud Lähis-Idas. 2007 osales ta operatsioonil Somaalias asuvate Al-Qaeda üksuste vastu, samal aastal aitas vabastada 15 Suurbritannia meremeest, kes vahistati Iraanis, sest nad rikkusid Iraani merepiiri.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Dwight D. Eisenhower (laev)** |

* USS Dwight D. Eisenhoweri koduleht
**Vera Poska-Grünthal**, ka **Veera Poska-Grünthal** (25. märts 1898 Tallinn – 29. jaanuar 1986 Stockholm), oli eesti õigusteadlane, naisõiguslane ja ajakirjanik, Eesti riigimehe Jaan Poska tütar.

Lõpetanud Tallinna Gümnaasiumi, alustas ta 1915. aastal õigusteaduse õpinguid Peterburis ja astus 1917. aastal EÜS Põhjala liikmeks. Sõja ja revolutsioonilise tegevuse tõttu katkenud õpinguid jätkas ta Tartu Ülikoolis ning lõpetas ülikooli 1925. aastal. Ta kaitses 1938. aastal magistritöö ja sai magistrikraadi õigusteaduses.

Tema algatusel kutsuti ellu Tartu Emadekaitse Ühing ja ulualuseta emadele mõeldud Emadekoda. Ta osales mitme rahvusvahelise naisorganisatsiooni tegevuses, sealhulgas Rahvusvahelise Naisliidu korraldatud I sotsiaaltöö kongressil Pariisis 1928, kus tema ettepanekul asutati Rahvusvaheline Naisjuristide Organisatsioon. Vera Poska-Grünthali eestvedamisel asutati naisteajakiri Triinu ja ta oli pikka aega selle toimetaja. 

1944. aastal põgenes Poska-Grünthal perega Rootsi. Ta töötas kuni pensionile minekuni arhiivis, mis oli Rootsis pagulastest haritlaste tavaline saatus.

Tunnustus
---------

* 1940 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

Teosed
------

* "Naine ja naisliikumine", 1935
* Naisteajakiri Triinu, 1952

### Paguluses avaldatud mälestusteosed

* "Jaan Poska tütar jutustab", 1969
* "See oli Eestis", 1975
* "Elu jätkub võõrsil", 1985

Isiklikku
---------

Vera Poska-Grünthal oli vandeadvokaat Jaan Poska tütar. Tema abikaasa oli jurist Timotheus Grünthal. Neil oli tütar Constancia Grünthal (ka Tanni Kents; jurist, 22. juuli 1920 – 17. jaanuar 2005), poeg Ivar Grünthal (kirjanik ja pagulaspoliitik, 8. juuni 1924 Tartu – 14. veebruar 1996 Göteborg), tütar Vera Grünthal (1925–2018) ja poeg Timotheus Grünthal noorem (1. juuli 1930 – 6. jaanuar 2008). Tema lapselaps (Timotheus noorema poeg) Raoul Grünthal (sünd. 1966) on töötanud Põhjamaade suurimas meediakontsernis Schibsted ja olnud 15 aastat Schibstedi Rootsi haru peadirektor.

Viited
------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Vera Poska-Grünthal** |
Tsüsteinüül-tRNA süntetaas (CysRS), mis on kompleksis tRNACys-molekuliga
**Aminoatsüül-tRNA süntetaas** (**aaRS**) on ensüüm, mille ülesandeks on katalüüsida estersideme moodustumist aminohappe ja sellele vastava tRNA vahel. Sellisena vastutavad need ensüümid tRNA-d laadimise eest ja on hädavajalikud kõigis valgusünteesi läbiviivates rakkudes.

Üldjoontes vastab igale aminohappele oma spetsiifiline aaRS ligaas, kuigi mõnest organismist on leitud ka mitu erinevat samale aminohappele vastavat aaRS-i. Lisaks tuntakse veel nelja eraldiseisvat aaRS-i: ND-GluRS, ND-AspRS, PylRS ja SepRS.

Aminoatsüül-tRNA süntetaasid jaotuvad katalüütilise domeeni ehituse ja konsensusjärjestuste alusel kahte klassi, millest mõlemal on kolm alamklassi. Klass I ensüümidel sisaldab katalüütiline sait Rossmanni volti ja klass II ensüümidel α-heeliksitega ühendatud antiparalleelset β-kihti. Mõlemat tüüpi süntetaasid seovad tRNA molekule erinevalt.

Lisaks osalemise valgusünteesil on aaRS-id kasutusel ka mitme bioloogilise protsessi läbiviimisel. Näiteks imetajate TyrRS-il on kaks lisamotiivi, mis talitlevad vabanedes tsütokiinidena.

Vaata ka
--------

* Aminoatsüleerimine