recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Albéric O'Kelly de Galway (1961)
**Albéric Joseph Rodolphe Marie Robert Ghislain O'Kelly de Galway** (17. mai 1911 Anderlecht – 3. oktoober 1980 Brüssel) oli Belgia maletaja, malekohtunik ja maleliteraat, rahvusvaheline suurmeister (1956), rahvusvaheline arbiiter (1962). 

1946. aastal võitis O'Kelly de Galway Beverwijki rahvusvahelise turniiri ja 1951. aastal Dortmundi rahvusvahelise turniiri. Ta sai 1950. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 45-aastaselt 1956. aastal. 

Kirimales tuli ta maailmameistriks 1962. aastal ja sai samal aastal Rahvusvaheliselt Kirimaleföderatsioonilt kirimale suurmeistri nimetuse.

O'Kelly de Galway tegutses malekohtunikuna. Ta oli kahe maailmameistrivõistluste tiitlimatši peakohtunik (Tigran Petrosjani ja Boriss Spasski vahel 1966. ja 1969. aastal).

Ta valdas prantsuse, hollandi, saksa, inglise, hispaania ja vene keelt.

Välislingid
-----------

 Albéric O'Kelly de Galway – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Tethys** (ka **Saturn III**) on Saturni üks keskmise suurusega kuudest. 

Tethyse tihedus (0,98 g/cm³) viitab sellele, et ta koosneb peamiselt jäätunud veest (vee tiheduseks võetakse tavaliselt 1 g/cm³), seda on tõendanud ka spektraalanalüüs. Mõnes kohas on näha ka seni kindlaksmääramata koostisega tumedamat ainest. Tethys on Saturni kuudest Enceladuse järel oma pinna heleduselt teisel kohal ning võrreldes teiste Päikesesüsteemi suuremate kuudega on ta kõige väiksema tihedusega.

Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
**Sihilisus** ehk **transitiivsus** on tegusõna omadus väljendada sihilist, suunatud tegevust ja siduda endaga grammatiline objekt ehk sihitis. 
Transitiivsus kuulub öeldise leksikaalsete kategooriate hulka.

Laused, mille öeldist laiendab sihitis, on transitiivlaused ning laused, milles öeldise juures sihitis puudub, on intransitiivlaused.

* Verbid, mis tavaliselt esinevad koos sihitisega, on **sihilised tegusõnad** ehk transitiivverbid: *arvama, mõistma, usaldama, petma, üllatama*.

* Verbid, mis tavaliselt koos sihitisega ei esine, on **sihitud tegusõnad** ehk intransitiivverbid: *olema, jääma, elama, meenuma, pagema*.

Eesti keel
----------

Transitiivsed verbid võivad esineda ka intransitiivses lauses ja vastupidi, näiteks:

* sihiline verb *laulma* intransitiivlauses ehk ilma sihitiseta: *Nad laulsid kõvasti ja valesti*, vrd *Nad laulsid **koledaid laule***;
* sihitu verb *elama* transitiivlauses ehk sihitisega: *Igaüks elagu **oma elu***, vrd *Igaüks elagu seal, kus tahab*.

Intransitiivverbidega koos esinev sihitis on oma sisult ebatüüpiline: *Ta nuttis endal **silmad** peast välja*.

Vaata ka
--------

* Sihitis
* Sihitisesõnastik
**Sihiline tegusõna** ehk **transitiivverb** ehk **transitiiv** ehk **sihiline pöördsõna** on tegusõna, mis väljendab sihilist tegevust ja toob harilikult endaga lausesse kaasa sihitise. Sihilisele tegusõnale vastandub sihitu tegusõna ehk intransitiivverb.

Tüüpiline sihilise tegusõnaga lause on näiteks *Ma* (alus) ***armastan***(öeldis) *sind* (sihitis).

Lauseid, mille öeldist laiendab sihitis, nimetatakse transitiivlauseteks. Laused, kust sihitis puudub, on intransitiivlaused.

Eesti keel
----------

* Sihilised tegusõnad on näiteks *aimama*, *aitama*, *arvama*, *aitama*, *mäletama*.

Näiteks *Ema* ***aitab*** *last* (sihitis).

* Sihitud tegusõnad on näiteks: *aeguma*, *haigestuma*, *hajuma*, *lahkuma*

Kontekstiellipsi puhul, kui lausest jäetakse korduv element välja, võib ka transitiivlausest sihitis puududa.
Näiteks *Ema* ***kallab*** *kannust* *mahla* (sihitis). ***Tõstab*** ø *laste* *ette*.

Transitiivlausete ja intransitiivlausete vastavus ei pruugi olla alati üksühene, sest

* sihilist tegusõna võidakse kasutada mittesihilisena: *Nad* ***petavad*** *ja* ***ründavad***, vrd *Nad **petavad** inimesi* (sihitis) *ja **ründavad** neid* (sihitis)
* Sihitud tegusõnad transitiivseina. *Laps* ***astus*** *pinnu* *jalga*.

Sihitisele vastab lause tähendusstruktuuris enamasti **neutraal**, harvemini muud osaliste tüübid: 

* **vahend** lauses *Ta* *mängis* ***viiulit***.
* **kogeja** lauses *Õnnetus* *ehmatas* ***meid***.
* **koht** lauses *Seda* ***rada*** *käin* *ma* *esimest* *korda*.
* **põhjus** lauses *Laps* *kardab* ***hiirt***.

**Semantiliselt** ehk tähenduslikult on sihitis alati **tegevusobjekt**, väljendades midagi, millele verbiga määratud tegevus on suunatud.

Akusatiivkeeled ehk A- keeled
-----------------------------

Tegusõna on transitiivne ehk sihiline kui sellega liitub kohustuslikult kaks nimisõnafraasi, milles üks märgitakse aluseks ja teine sihitiseks. **Akusatiivisüsteem** kehtib nendes keeltes, kus transitiiv- ja intransitiivlause alused markeeritakse ühtmoodi, transitiivlause sihitis aga teistmoodi.
Näiteks ladina, eesti ja soome keel on akusatiivkeeled ehk A- keeled. 

Nt lauses *Caesar* *tuli* (ladina k *Caesar* *veni*+*t*) on nii ladina kui ka eesti keeles alus *Caesar* markeerimata käändes - nimetavas. Lauses *Caesar* *võitis* *vaenlase* (ladina k *Caesar* *host*+*em* *vici*+*t*) on sihitis markeeritud, see on ladina keeles akusatiivis, eesti keeles omastavas (võib olla ka osastavas käändes).

Keeletüübinimi akusatiivikeel ei tähenda, et keeles peaks olema morfoloogiline akusatiiv. Nimetus viitab üldisemalt transitiivlause sihitise märgistamisele mingi alusest erineva vormiga.

Viited
------

1. ↑  M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. § 505.
2. ↑  F.Karlsson, Üldkeeleteadus Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2002. § 5.3.4. .
Olga Kefalogianni (2014)
**Ólga Kefalogiánni** (kreeka keeles Όλγα Κεφαλογιάννη; sündinud 29. aprillil 1975 Ateenas) on Kreeka poliitik, ta on erakonna Uus Demokraatia liige. Ta oli aastatel 2012–2015 Kreeka turismiminister. Ta on 27. juunist 2023 uuesti Kreeka turismiminister (Kyriákos Mitsotákise valitsuses).

Ta lõpetas aastal 1992 kiitusega Ateena kolledži ja astus seejärel Ateena ülikooli õigusteaduskonda. Oktoobrist 1994 kuni märtsini 1995 õppis ta Erasmuse programmi raames Essexi Ülikooli õigusteaduskonnas. Pärast Ateena ülikooli lõpetamist aastal 1997 astus ta Londoni Ülikooli King's College'sse äri- ja äriõiguse alale, mille lõpetas aastal 1998 magistrikraadiga. Aastal 2006 sai ta teise magistrikraadi Tuftsi Ülikooli Fletcheri õigus- ja diplomaatiakoolist rahvusvaheliste suhete alal.

Ta on aastast 1999 Ateena advokatuuri kolleegiumi liige.

Ta oli 21. juunist 2012 kuni 27. jaanuarini 2015 Kreeka turismiminister (Antónis Samaráse valitsuses). 27. juunist 2023 on ta uuesti Kreeka turismiminister (Kyriákos Mitsotákise valitsuses).
**James Blunt** (**James Hillier Blount**; sündinud 22. veebruaril 1974 Wiltshire'is Tidworthis) on Briti laulja ja muusik.

(Mõnes allikas sünniaastaks märgitud 1977 või 1978 on vale.)

Talle tõi tuntuse debüütalbum "Back to Bedlam", eeskätt sellelt pärinev 2005. aastal singlina ilmunud hitt "You're Beautiful", mis juhtis viis nädalat Suurbritannia singlite edetabelit.

Tema muusika on segu džässist, rokist ja soulist. Seda on võrreldud Elton Johni varase loominguga.

Lisaks laulmisele mängib Blunt albumil ka kitarre (akustiline, klassikaline, 12-keelne) ja klahvpille (klaver, elektroonilised klahvpillid, Rhodes, Wurlitzer, mellotron, tiibklaver, orel, elektriorel, kirikuorel, pumporel) ja marimbat.

James Blount (nime muutis ta muusikakarjääri jaoks) sündis armeehospidalis. Nii tema isa kui ka vanaisa olid Briti armee ohvitserid.

Seitsmeaastaselt saadeti ta internaatkooli ning 13-aastaselt võeti vastu Harrow' kooli. Seal õppides sai temast 16-aastaselt Briti saarte üks nooremaid lennukijuhtimisõigusega isikuid.

Bristoli ülikoolis õppis ta lennukiehitust ja sotsioloogiat. Seejärel läks ta Briti armeesse. Ta astus NATO rahutagamisjõududesse Kosovos ning teenis välja kapteni auastme. Üks tema viimaseid kohustusi sõjaväes oli kirstu kandmine kuninganna ema matustel 9. aprillil 2002.

Ta on öelnud, et tema pihta on tulistatud rohkem kordi kui 50 Centi pihta (Nyhetsmorgoni intervjuu TV4-s).

Diskograafia
------------

### Albumid

* "Back to Bedlam" (11. oktoober 2004). Plaat on juhtinud edetabelit Suurbritannias, Austraalias, Uus-Meremaal, Iirimaal, Norras, Šveitsis ja Taanis.
* "All The Lost Souls" (17. september 2007).
* "Some Kind of Trouble" (2010)

### Singlid

* "You're Beautiful"
* "High"
* "Wisemen"
* "Goodbye My Lover"
* "No Bravery"
* "1973"
* "Same Mistake"
* "Carry You Home"
* "I Really Want You"
* "Love, Love, Love"
* "Stay The Night"
* "So Far Gone"
* "If Time Is All I Have"
* "I'll Be Your Man"

Vaata ka
--------

* "Bonfire Heart"

Viited
------

1. ↑  "top40.about.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuli 2014. Vaadatud 22. veebruaril 2009.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **James Blunt** |

* James Blunti koduleht (inglise keeles)
* Annika Erg. Rikas ja kuulus laulja kasutab endiselt ühistransporti. Postimees, Elu24, 22. november 2008
* James Blunt üllatab Tallinna kontserdi korraldajaid tagasihoidlikkusega, Postimees, 13. veebruar 2009
22. detsembril 2011 andis Teadusajakirjanike Selts Tallinnas Teaduskabaree õhtul vulkanoloog Heidi Soosalule üle teadusajakirjanduse sõbra auhinna
Eesti Teadusajakirjanike Seltsi juhataja Priit Ennet andis 2012. aasta auhinna Mart Noormale üle 31. märtsil 2013 Tartus teaduskeskuses Ahhaa
**Eesti Teadusajakirjanike Selts** (aastatel 1999–2014 **Eesti Teadus- ja Keskkonnaajakirjanike Selts**) on Eesti teadusajakirjanikke ühendav selts, mis asutati 1990. aastal.

2010. aastast on seltsi esimees on Priit Ennet. 2021. aasta detsembri seisuga oli seltsil 22 liiget.

Alates 2011. aastast annab selts välja teadusajakirjanduse sõbra auhinda. Alates 2016. aastast annab selts välja kollegiaalset auhinda Ökuli muna. Esimese auhinnaga tunnustati Postimehe teadustoimetust, teine muna anti 2020. aastal ERRi teadusajakirjanikule ja Novaatori korralduslikule juhile Jaan-Juhan Oidermaale.

Vaata ka
--------

* teadusajakirjanduse sõbra auhind
* loodusajakirjanik
* teadusajakirjandus
* teaduskommunikatsioon

Viited
------

1. ↑  "Tiit Kändler on pälvinud teadusajakirjanduse elutööpreemia". *Eesti Loodus*. Jaanuar 2017. Vaadatud 26.01.2021.
2. ↑  "Teadusajakirjanduse sõber 2020 on Irja Lutsar". *ERR Novaator*. 13. november 2020. Vaadatud 26.01.2021.

Välislingid
-----------

* Seltsi koduleht
**Sumeri usund** on religioossed uskumused, panteonisüsteem ja rituaalsed praktikad, mis olid kasutusel Mesopotaamias tänapäeva Lõuna-Iraagi aladel muistsete Sumeri riikide territooriumitel umbkaudu vahemikus 4000–1800 e.m.a.

Sumeri religiooni uurimisest
----------------------------

Sumeri usundi teaduslik uurimine on üks sumeroloogia harusid, mis omakorda kuulub orientalistika hulka kuuluvasse assürioloogiateadusse. Sumeri usundi teadusliku uurimisega tegeletakse mingil määral kõikides ülikoolides, kus on (Vana-)Lähis-Ida uuringute instituudid või osakonnad. Kuna sumeri religioon on tugevalt mõjutanud ka iisraeli religiooni, tegeletakse sumeri usundisse puutuvate küsimustega ka ülikoolide usuteaduskondade Vana Testamendi või semiidi keelte instituutides. 

Olulisemateks sumeri usundi uurimise keskusteks tänapäeval võiks lugeda Viini, Müncheni, Göttingeni, Leideni, Napoli, Londoni, Tartu, Chicago, Harvardi, Johns Hopkinsi ja paljude teiste ülikoolide orientaalinstituute või assürioloogia osakondi.

Eestikeelset kirjandust sumeri usundi kohta
-------------------------------------------

* Amar Annus Marduk ja Hammurapi. – Ajalookultuuri ajakiri TUNA 2001, nr 3, lk. 9–19.
* Amar Annus. *Pärimus veeuputuse-eelsetest tarkadest: vaimuloolisi seiku Lähis-Idast*, Loomingu Raamatukogu 2007/19-20.
* Peeter Espak. Sumeri müüdifragment (NBC 11108) Ur III ajastust: Genesise loomislugude üks varajane eelkäija. — Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamat 5 (2010-2011), lk. 20-26.
* Peeter Espak. Kosmose loomise/tekkimise müüdid Lähis-Idas. — Paar sammukest XXVI: Eesti Kirjandusmuuseumi aastaraamat 2009, lk. 71-82.
* Peeter Espak Sumeri kuningate nimekirja dateerimisest. – Usuteaduslik Ajakiri, nr. 59, 2009, lk. 53–63.
* Peeter Espak. Uku Masingu varajane teooria numinoossest. – Usuteaduslik Ajakiri 61, 2010, lk. 98-111.
Belgradi planetaariumi saal "päeval"
Belgradi planetaariumi saal "öösel", seansi ajal
Tähtkujude kunstipärased joonistused planetaariumietenduses
Tänapäevane munakujuline Zeissi projektor (UNIVERSARIUM Mark IX) Hamburgi planetaariumis
**Planetaarium** on etendusasutus, kus korraldatakse peamiselt harivaid ja meelelahutuslikke etendusi astronoomia ja tähistaeva teemal või õpetatakse astronoomilist navigatsiooni.

Enamiku planetaariumide põhielement on suur kuplikujuline ekraan, millele projitseeritakse tähed, planeedid ja muud taevakehad, näitamaks "taeva liikumist". Selleks kasutatakse tervet rida tehnoloogiaid, näiteks täppistehnilisi "tähekerasid", milles on kombineeritud optiline ja elektromehaaniline tehnoloogia, slaidiprojektoreid, video- ja sfäärilisi projektoreid ning lasereid. Kõigi nende eesmärk on tavapäraselt luua taeva näiva liikumise täpne kujutis. Tavaliselt saab projektsioonisüsteeme panna näitama taevapilti suvalisel ajahetkel minevikus, olevikus või tulevikus ning sageli ka igalt Maa laiuskraadilt. Moodsa virtuaalreaalsuse tehnikaga on võimalik kujutada ka liikumist maailmaruumis, demonstreerides, et maailmaruumil on ka sügavus, ning aidates vaatajail ületada muistset arusaama, et tähed asuvad meist ühekaugusel, meid ümbritseval pöörleval taevaskeral.

Suuruselt varieeruvad planetaariumid 20-meetrise kupliga ning 430 inimest mahutavast Haydeni planetaariumist kolmemeetriste täispuhutavate kupliteni, kus lapsed põrandal istuvad. Säherdusi teisaldatavaid planetaariumeid kasutatakse sageli haridusprogrammides väljaspool püsivaid muuseume ja teaduskeskusi.

Planetaariumiks nimetatakse vahel ka muid Päikesesüsteemi kujutavaid seadmeid, näiteks arvutisimulatsioone. Planetaariumitarkvaraks kutsutakse programme, mis näitavad kahemõõtmelisel arvutiekraanil taeva kolmemõõtmelist kujutist. Planetaariumi giidi nimetatakse planetaristiks. Eestis alustasid planetaristide koolitamist 2011. aasta sügisel koostöös Tartu Ülikooli ajaloo muuseumi tähetorn ning teaduskeskus Ahhaa.

Väidetavalt oli juba Archimedesel algeline planetaariumiseade, mis ennustas Päikese, Kuu ja planeetide liikumist. Antikythera mehhanism on tõend, et antiikajal niisuguseid mehhanisme tõepoolest ehitati. Giovanni Campano (1220–1296) kirjeldas oma teoses "Theorica Planetarum" planetaariumi ning õpetas ka seda ehitama.

Nõukogude ajal tuldi usuvastase võitluse raames korduvalt välja ettepanekutega muuta planetaariumideks kirikuid. Aleksander Nevski katedraal Tallinnas jäi küll Aleksius II protesti mõjul planetaariumiks ümber ehitamata, kuid Riia Kristuse Sündimise katedraaliga sai see plaan 1963. aastal teoks.

Maailma põhjapoolseim planetaarium paikneb Norras Tromsøs.

Eestis on kaks planetaariumi, mõlemad asuvad Tartus: Tartu tähetorni klassikaline optilis-mehaaniline planetaarium ja teaduskeskuse AHHAA täissfääriline hübriidplanetaarium.

Välislingid
-----------

* WPD (Worldwide Planetariums Database)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Planetaarium** |
Tarn Roci kuru Lozere'i departemangus
**Lozère** [*loz'eer*] on departemang Prantsusmaa Oksitaania piirkonnas. 

Departemang on saanud nime Lozère'i mäetipu järgi. Oksitaani gévaudanais' dialektis on see nimi Louzéro. Klassikalises oksitaanis kasutatakse nime Losera. Departemangu number on 48.

See on Prantsusmaa kõige väiksema rahvaarvuga ja ka kõige hõredamalt asustatud departemang.

2015. aastani kuulus departemang Languedoc-Roussilloni piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult järgmisteks ringkondadeks:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Kantoneid | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Florac | 13 185 | 1687 | 7 | 50 |
| Mende | 63 897 | 3479 | 18 | 135 |

Vaata ka
--------

* Lozère'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Juliane Clementine** oli Eestis ja Baltikumis ehitatud esimene aurulaev. Oli kasutusel Emajõel ja Peipsil kauba ja reisijate veoks 19. sajandi keskel.

Ajalugu
-------

19. sajandi algul ei suutnud purjelaevad ja lodjad enam rahuldada hoogustunud kaubavedu Pihkvasse ja Narva. Otsiti lahendusi, kuidas vedada Eesti klaasi- ja peeglivabrikute toodangut Venemaale. 1837. a. otsustasid Tartu kaupmees F. W. Wegener ja Võisiku peeglivabriku omanik C. G. Amelung kaubaveo hõlbustamiseks Emajõe kaudu Pihkvasse sõitudeks ehitada aurulaeva.

Sobilik laev ehitati kaupmeeste tellimusel Kuigatsis, Kabina mõisas. Laev lasti Tartu lähedal Kabinas vette 1842. aastal ja sai nimeks Juliane Clementine. Nimi tuletati ehituse tellinud kaupmeeste prouade nimedest.

1842. a sügiseks oli laev sõiduvalmis. Esimese reisi Pihkvasse tegi Juliane Clementine 15. mail 1843. a. Sõit Pihkvasse hakkas kestma 12–14 tundi. Lisaks sõitis laev ka Narva suunal.

Juliane Clementine uppus Peipsi järvel Vasknarva lähistel 1852. a. Vrakki pole seni leitud.

Kirjeldus
---------

Laeva pikkus oli 19,6 m, laius 4,9 m ja kiirus 10 sõlme. Laevale mahtus 150 reisijat või koos pukseeritava praamiga võis see kaasa vedada 114 t kaupa.

Laeva kere oli puust, tekil kõrgusid 2 masti ja pikk peenike korsten. Vööris oli ka kliiverpoom. Käituriteks olid sõurattad.

Välislingid
-----------

* A. Agi. ""Juliane Clementine" 1842-1852 esimene Eestis ehitatud aurulaev". Graafika, 1986. Tallinna Linnamuuseumi kunstikogu, TLM \_ 22839 G 1851
* Visitpeipsi.com: Tartu-Lohkva-Kabina-Luunja-Kavastu-Emajõe Suursoo/Peipsiveere looduskaitseala

Viited
------



1. ↑  "Ajalooarhiivi fondiloend". *www.eha.ee*. Vaadatud 9. augustil 2023.
2. ↑  "Juliane Clementine – esimene omataoline | tehnikamaailm.ee". *tehnikamaailm.ee*. Vaadatud 9. augustil 2023.
3. 1 2  "Postimees (1886-1944) 6 oktoober 1926 — DIGAR Eesti artiklid". *dea.digar.ee*. Vaadatud 9. augustil 2023.
4. ↑  "Kuidas Pärnusse jõudis esimene aurulaev". *www.ohtuleht.ee*. Vaadatud 9. augustil 2023.
5. 1 2  Efkin (25. mai 2021). "Esimene Eestis ehitatud aurik Juliane Clementine sai nime õnnetult hukkunud preili järgi". *EMSA*. Vaadatud 9. augustil 2023.
*Turdus naumanni* 
**Ruskerästas** (*Turdus naumanni*) on linnuliik rästaslaste sugukonnast rästa perekonnast. Linnu teaduslik nimetus on pandud Saksa naturalisti Johann Andreas Naumanni järgi. Pesitseb Siberis ja talvitub Kagu-Aasias, Euroopasse satub harva.

Kirjeldus
---------

Ruskerästal on tumepruun selg ja pea, nägu, pugu ja tiivad on punakad ning kõht ja saba alaosa valged. Emased ja isased on üsna sarnase välimusega. Kasv on rästaste hulgas keskmine. Toitub peamiselt erinevatest selgrootutest.

### Sigimine

Muneb 4–6 muna rohust, okstest, juurtest ja savist meisterdatud pessa, mis asub puuoksal, maapinnal, kaljueendil või kännul. Haudeperiood on 13–15 päeva ja mune haub emane lind.

Levila
------

Pesitsusalad paiknevad Siberis Jenissei jõest idas. Eelistab madalaid alasid: tundrat, taigat ja metsast steppi. Talvitub Kagu-Aasias Lõuna-Hiinas, Taiwanil, Lõuna-Jaapanis, Põhja-Tais, Põhja-Myanmaris, Indias Assamis, vahel ka Nepalis ja Pakistanis.

Euroopas on ruskerästas eksikülaline. Eestis nähti selle liigi esindajat esmakordselt 17. novembril 2012 Kihnu saare lõunatipus Pitkänäs. Tegemist on 385. Eestis nähtud linnuliigiga.

Ohustatus
---------

Ruskerästal on suur levila ja nende populatsioon ei ole usutavasti järsus langustrendis, mistõttu neid loetakse soodsas seisundis olevaks liigiks.

Viited
------

1. 1 2  BirdLife International (2012). "Turdus naumanni". *www.iucnredlist.org The IUCN Red List of Threatened Species. Version 2012.2* (Inglise keel). International Union for Conservation of Nature and Natural Resources. Vaadatud 20. detsembril 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. 1 2 3 4  "Profile Naumanns Thrush". *avibirds.com* (Inglise keel). Vaadatud 20. detsembril 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)[*alaline kõdulink*]
3. 1 2  Risto Mets (19. november 2012). "Eesti sai juurde uue linnuliigi". *Postimees*. Vaadatud 20. detsembril 2012.
4. 1 2  Ulvar Käärt (20. november 2012). "Eestis leiti uus linnuliik: ruskerästas". *Eesti Päevaleht*. Vaadatud 20. detsembril 2012.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ruskerästas** |

* Ruskerästas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Naumann's Thrush (Turdus naumanni) Temminck, 1820. Aviabase
Ashley Westwood (2012)
**Ashley Roy Westwood** (sündinud 1. aprillil 1990 Nantwichis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Major League Socceri (MLS) klubis Charlotte.

Ta alustas klubikarjääri 2008. aastal Crewe Alexandras, kellega mängis kolm hooaega Inglismaa tugevuselt neljandas liigas League Two.

2012. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Aston Villa. 25. novembril 2013 lõi ta mängus West Bromwich Albioni vastu oma esimese värava Premier League'is. Westwood mängis Aston Villas kokku viiel hooajal, millest neli hooaega Premier League'is.

2017. aasta jaanuaris sõlmis ta kolme ja poole aastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Burnley. 2019. aastal valiti ta Burnley aasta mängijaks. Burnleys mängis Westwood kokku viis ja pool hooaega.

2023. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu.

Viited
------

1. ↑  "Ashley Westwood: Burnley sign Aston Villa midfielder". BBC Sport. 31.1.2017. Vaadatud 3.2.2019
2. ↑  Club, Charlotte Football. "Charlotte FC Sign Midfielder Ashley Westwood | Charlotte FC". *Charlotte Football Club* (inglise). Vaadatud 7. jaanuaril 2023.

Välislingid
-----------

 Ashley Westwood – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Ashley Westwood Burnley F.C. kodulehel
Vito Mannone 2014. aastal Sunderlandi väravavahina
**Vito Mannone** (sündinud 2. märtsil 1988 Desios) on Itaalia jalgpallur, kes mängib väravavahina Prantsusmaa kõrgliigaklubis Monaco.

2005. aastal liitus ta Inglismaa klubiga Arsenal. 2006. aastal debüteeris ta Inglismaa esiliigas Barnsleys laenul olles. Inglismaa kõrgliigas tegi Mannone Arsenali meeskonnas debüüdi 24. mail 2009 Stoke City vastu. Ta jäi järgmistel hooaegadel Arsenali varuväravavahiks, mängides lisaks laenul Inglismaa esiliigaklubis Hull City.

2013. aasta juulis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Sunderland. Hooajal 2013–14 valiti ta Sunderlandi hooaja parimaks mängijaks. 2017. aastal liitus ta Inglismaa esiliigaklubiga Reading. 2019. aasta hooajal mängis ta Readingust laenul Major League Socceri klubis Minnesota United ja hooaja 2019–20 teises pooles Taani kõrgliigaklubis Esbjerg. Minnesota Unitedis mängides valiti ta liiga hooaja parimaks väravavahiks ja hooaja sümboolsesse koosseisu.

2020. aasta septembris sõlmis Mannone kaheaastase lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Monaco. 2022. aasta septembris sõlmis ta üheaastase lepingu Lorient'ga.

Aastatel 2009–2010 mängis Mannone Itaalia kuni 21-aastaste koondises.

Viited
------

1. ↑  "Vito Mannone joins AS Monaco". AS Monaco. 11.9.2020. Vaadatud 20.11.2020
2. ↑  "VITO MANNONE ARRIVE AU FC LORIENT". *fclweb.fr* (prantsuse). FC Lorient. 2. september 2022. Vaadatud 16. septembril 2022.

Välislingid
-----------

 Vito Mannone – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Gladio** (lühend it keelest ('lühimõõk'), kr *gladios* ('kahe teraga nuga'); ka *operatsioon Gladio*) oli koondnimi, millega tähistati CIA ja MI6 koostööd NATO-ga ning salajaste sõjaväeüksuste võrgustikku Euroopas külma sõja ajal. Eesmärgiks oli võidelda kommunismiga ning takistada Nõukogude Liidu tungimist Lääne-Euroopasse. NATO, CIA ja MI6 rahastatud, treenitud ja varustatud Gladio üksustesse Itaalias värvati antikommuniste, keda nimetati gladiaatoriteks. Kuna igas riigis kasutati erinevaid varinimetusi, siis nähtuse üldnimeks on kujunenud nimetus "NATO salajane armee".

Pärast Teist maailmasõda oli läänemaailmale suurimaks ohuks kommunism. CIA juht Allen Dulles paigutas Lääne-Euroopasse ja Türki laiali sajad eriüksuslaste väljaõpetatud tagalaväeüksused, kelle ülesandeks oli tõrjuda NSV Liidu sissetung. Üksus koosnes 20–50 salasõdurist. Gladiot juhiti NATO Euroopa peakorterist (SHAPE) Monsist (Belgia).

Gladio eesmärgiks oli Itaalias võidelda kommunistidega nii juhul, kui NSV Liit peaks üritama sinna laieneda, kui ka siis, kui kohalikud kommunistlikud erakonnad saavad liiga palju võimu.

Itaalias toetati paavsti Pius XII loal Vatikani Panga kaudu Itaalia Kristlik-Demokraatliku Parteid 60 miljoni dollariga. Kuna skeem õnnestus, siis hakkas CIA rahastama Vatikani igal aastal u 20 miljoni dollariga. Katoliku kiriku kaudu laienes CIA kommunismivastane võitlus Aasiasse ja Ladina-Ameerikasse (operatsioon Kondor).

NATO pole Gladio kohta teavet avalikustanud. CIA juhid on teatanud USA senatile Gladio lõppemisest.[*viide?*]

Romaanides on kujutatud Gladio sõjaväeüksuste koostööd Sitsiilia narkomaffia, terroristide või paremäärmuslastega (uusfašistid). Ilukirjanduse müüdid ei pruugi ajaloolist tegelikkust õigesti kajastada.

Vaata ka
--------

* NATO salajane armee
* Konstantínos Dóvas
Meleski raamatukogu 2020 aastal
**Meleski raamatukogu** oli raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Meleski külas.

Meleski raamatukogu asutati 1. oktoobril 1947. Esimese raamatukoguhoidjana tööd alustanud Asta Lehismets on meenutanud: "Kuna Meleski raamatukogul alguses raamatuid ei olnud, tuli raamatuid tuua lähedal asuvast Lätkalu raamatukogust. Minna tuli 4 km läbi metsa ja jalgsi. Kohver käe otsas. Kuna raamatukogul ruume polnud, toimus raamatute laenutamine oma kodus". 

Esimene saabunud raamatute sissekanne Meleski raamatukogu inventariraamatusse on tehtud 1. jaanuar 1948. 

1951. aastal Lalsi külanõukogu poolt koostatud aktist saab lugeda, et raamatukogu asus Meleski klaasivabriku keskuses. Ruumilised tingimused olid väga viletsad, sest asus üheskoos sideasutuse ja klaasivabriku kontoriga. Raamatukogu kasutuses oli ainult üks kapp. Umbes 600 uuemat teost asusid pakkides läbikäidavas lukustamata korteris. 

Alates 1957. aastast asus raamatukogu Meleski klaasivabriku punanurgas. Raamatute hoidmiseks mõeldud 3 kappi olid igaüks ise ruumis. 

1959. aastaks oli raamatukogu saanud esimese iseseisva ruumi, mis oli küll väike, 12 m2, kuid värskelt remonditud, küttekolded korras, talveaknad ja elektrivalgustus olemas. Raamatukogu asus Meleski klaasivabriku territooriumil, ühes tööliselamutest, kus elas veel viis klaasitsehhi töölise perekonda. 

Järjekordsed uued ruumid saadi 1967. aasta juulis tänu Meleski klaasitsehhi tollasele juhatajale Heino Koortile. Raamatukogu asus klaasivabriku kontorihoone teisel korrusel, Klaasitsehh pani raamatukogusse keskkütte. Peale raamatukogu asusid selles majas veel klaasivabriku kontor, -klubi ja -muuseum, postkontor, ühiselamu ja mõned korterid. Nendes ruumides asus raamatukogu 1993. aastani, mil toimus tulekahju ja mille tagajärjel maja hävis. Raamatukogu varast suudeti päästa väike osa. Põlengus hävinuna ja kustutusvees kahjustatuna kanti maha 6063 raamatut. Tollane kauaaegne juhataja Tõnu Sild organiseeris raamatukogule ruumid vanasse tööliselamusse ja tänu tema aktiivsusele sairaamatukogu oma tööd jätkata. Tõnu Sild asus Meleski raamatukogusse tööle 1965. aastal ja töötas seal 35 aastat. 

Internetiühenduse sai raamatukogu 2002. aasta detsembris, 2005. aastal telefoni ja samast aastast oli ka tasuta Wi-Fi kasutamise võimalus. 

Elektroonilist laenutust alustati 2007. aastal. 

Meleski raamatukogu suleti 2021.aastal ruumide amortiseerumise tõttu. 

Meleski külaraamatukogu silt

Töötajad
--------

* 1947–1949 Asta Lehismets
* 1949–1955 Vaike Pullisaar
* 1956–1961 Elli Kõks
* 1962–1965 Anne Kiis
* 1965–2000 Tõnu Sild
* 2000–2021 Astrid Dreving

Raamatukogu juhataja on Astrid Dreving.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 22.12.2017).

Välislingid
-----------

* Raamatukogust Kolga-Jaani valla kodulehel
**Rahvusvaheline puuetega inimeste päev** (3. detsember) on tähtpäev, mida tähistatakse ÜRO algatusel alates 1992. aastast. Puuetega inimeste päeva eesmärk on tõsta ühiskonna teadlikkust puuetega inimeste elust ning pöörata tähelepanu puudega seotud probleemidele. Igal aastal keskendub puuetega inimeste päev erinevale teemale.

Ajalugu
-------

1976. aastal kuulutas ÜRO Peaassamblee 1981. aasta rahvusvaheliseks puuetega inimeste aastaks. Esimese rahvusvahelise puuetega inimeste aasta teema oli "Täielik osalus ja võrdsus", mis tähendas üldiselt puuetega inimeste õigust osaleda ühiskonna elus ilma takistusteta ja nautida kaaskodanikega võrdseid elamistingimusi. Järgmisena ÜRO peaassamblee nimetas vahemikku 1983–1992 ÜRO puuetega inimeste aastakümneks, ning alates 1992. aastast tähistatakse puuetega inimeste päeva iga aasta 3. detsembril.

Eestis
------

Eesti Puuetega Inimeste Koda on suurejooniliselt tähistanud 3. detsembrit alates 1996. aastast, kui toimus esimene rahvusvaheline puuetega inimeste päeva konverents. Iga-aastase puuetega inimeste konverentsi asemel 2002. aastal korraldati Euroopa puuetega aasta avaüritus, mille avas Eesti president Arnold Rüütel. Alates 2020. aastast korraldab EPIKoda loomingulist meediakampaaniat.

Viited
------

1. ↑  "International Day of Persons with Disabilities". Vaadatud 4. detsembril 2008.
2. ↑  "The International Year of Disabled Persons 1981". *UN*. Vaadatud 7. novembril 2011.
3. ↑  "United Nations Decade of Disabled Persons 1983–1992". *UN Enable*. Vaadatud 7. novembril 2011.
4. ↑  Eesti Puuetega Inimeste Koda. "1996 Rahvusvahelise Puuetega Inimeste Päeva Konverents".
5. ↑  Eesti Puuetega Inimeste Koda. "Euroopa puuetega inimeste aasta 2003" (PDF).
6. ↑  Postimees. "Terve Elu Eriolukorras".
**Viktor Andrejev** (sündinud 21. novembril 1948 Valgas) on Eesti poliitik ja tehnikateadlane.

Ta sündis Valgas eesti-vene segaperekonnas, tema isa Aleksander Andrejev oli autojuht ja ema Maria Andrejeva (neiuna Näkk) oli kokk. Ta on lõpetanud 1966. aastal Valga 2. Keskkooli ja 1971. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mäeinsenerina. 1981. aastal kaitses ta tehnikakandidaadi väitekirja.

Viktor Andrejev töötas aastatel 1971–1974 koondises Eesti Põlevkivi, aastatel 1974–1990 Aleksandr Skotšinski nimelise Mäendusinstituudi Eesti filiaalis, seejuures aastatel 1987–1989 asedirektorina.

Aastatel 1992–1995 oli Viktor Andrejev Tallinna aselinnapea. 

Aastatel 1992–1997 oli ta Eesti-Vene Ettevõtjate Koja president.

Aastatel 1995–2003 oli ta rahvusvähemuste probleemide ümarlaua liige Vabariigi Presidendi juures. 

Aastatel 2003–2004 oli ta Eesti keskkonnaministri nõunik. 

Aastatel 2005–2019 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa kolledži direktor.

Poliitiline tegevus
-------------------

### Eesti Vabariigi Ülemkogu

Aastatel 1990–1992 oli Viktor Andrejev Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige ja juhataja asetäitja. Ülemnõukogus olles kuulus ta saadikurühma Virumaa, kuid pärast augustiputši (kui saadikurühmad Virumaa, Võrdsete õiguste eest, Koostöö ja Kommunistlik Fraktsioon otsustasid laiali minna) kuulus ta (27. augustil 1991 moodustatud) saadikurühma Kodanikuleppimus. Aastatel 1991–1992 kuulus ta ka Põhiseaduse Assambleesse. 

### Riigikogu

Aastatel 1995–1999 oli Viktor Andrejev VIII Riigikogu liige. Ta kandideeris valimisliidu Meie Kodu On Eestimaa esinumbrina ja sai valimisringkonnas nr 6 (Ida- ja Lääne-Virumaal) 3362 häält.

Aastatel 1999–2003 oli Viktor Andrejev IX Riigikogu liige. Ta kandideeris Eestimaa Ühendatud Rahvapartei esinumbrina ja sai valimisringkonnas nr 6 (Ida- ja Lääne-Virumaal) 3710 häält.

2003. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Viktor Andrejev Eestimaa Ühendatud Rahvapartei nimekirjas, sai valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaal) 746 häält ega osutunud valituks.

### Kohaliku omavalitsuse volikogude valimised

Viktor Andrejev osales 2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kohtla-Järvel valimisliidu Restart Kohtla-Järve nimekirjas ja osutus 250 häälega valituks.

Tunnustus
---------

* 1988 – ordeni "Šahtjorskaja Slava" II järk
* 2008 – Ida-Viru maakonna teenetemärk
* 2010 – Tallinna Tehnikaülikooli teenetemedal "Mente et Manu"
* 2018 – teenetemedal "Tallinna Tehnikaülikool 100"

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Kirjandus
---------

* "Kes on kes Eesti poliitikas", Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992
Luis de Guindos (aastal 2017)
**Luis de Guindos Jurado** (sündinud 16. jaanuaril 1960 Madridis) on Hispaania poliitik. Ta on 1. juunist 2018 Euroopa Keskpanga asepresident.

Ta sündis aastal 1960 Madridis. Ta lõpetas Madridi Complutense Ülikooli majandusteaduse alal. 

Ta töötas aastatel 1988–1996 töötas ta ettevõttes AB Asesores. 1996. aastast töötas ta Hispaania majandusministeeriumis, seejuures aastatel 2002–2004 riigisekretärina (eesti mõistes kantslerina). Sel ajal kuulus ta ka raudteefirma RENFE juhatusse. Aastatel 2004–2008 oli ta investeerimispanga Lehman Brothersi Hispaania tütarettevõtte juhatuses. Pärast panga pankrotti juhtis ta aastatel 2004–2008 PricewaterhouseCoopersi Hispaania finantsosakonda. Aastatel 2011–2018 oli ta Hispaania majandusminister.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja tal on kaks last. 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Vítor Constâncio** | **Euroopa Keskpanga asepresident**2018– | Järgnev**-** |
| Eelnev**Elena Salgado** | **Hispaania majandusminister**2011–2018 | Järgnev**Román Escolano** |
OÜ **Pindi Kinnisvara** on Eesti kinnisvarafirma, mis tegeleb peamiselt kinnisvaratehingute vahendamise, kinnisvara hindamise ja haldusega. Firma on asutatud 1. mail 1995, ehkki kontserni kuuluvad juriidilised isikud on vahetunud. 2015. aastal kuulus Pindi Eesti suurimasse kinnisvarateenuste kontserni Realia Group

Ettevõtte peakontor asub Tallinnas aadressil Tartu maantee 16. Ettevõtte tegevjuht oli 2017. aasta mais Elari Udam, firma eelmine tegevjuht oli 2015. aasta novembrist varasem sisekaitseakadeemia rektor Lauri Tabur.

Pindi Kinnisvara on võimaldanud oma kaubamärgi kasutamist ka teistel kinnisvarafirmadel frantsiisilepingu alusel, niisugune leping sõlmiti näiteks Pindi esindamiseks Valgas Margus Henningu Kinnisvarade OÜ-ga 2005. aastal, samas loobuti frantsiisist Lõuna-Eestis 2007. aastal.

2004. aastast koostab Pindi Eesti suuremates linnades toimuvate kinnisvaratehingute alusel igakuist hinnaindeksit. 2006. aastal avas juba varem Lätti laienenud firma kontori ka Leedus, tütarettevõtte nimeks sai UAB Realia; plaanis oli luua haru ka Peterburis.. 2008. aasta kinnisvarakrahhi ajal avas Pindi Kinnisvara õigusbüroo, et nõustada kinnisvaratehingutes kannatada saanud ostjaid.

2009. aastal ühines Pindi ERI Kinnisvaraga, jättes ettevõtted küll eraldi juriidilisteks isikuteks, kuid luues ühise valdusfirma Realia Group. 2012. aastal omandas Pindi ja ERI Kinnisvara omanik Realia Group osaluse kindlustusfirmas Balti Kindlustusmaakler OÜ, et pakkuda kinnisvaraklientidele ka kindlustust.

2015. aastal oli Pindi Kinnisvara müügiportfellis üle 3000 objekti koguväärtusega 250 miljonit eurot, aastas koostati umbes 4400 eksperthinnangut ning Eestis oli ettevõttel 13 kontorit.

Viited
------

1. 1 2  Marje Laugen Pindi Kinnisvara laieneb ka Valka Valgamaalane/Postimees, 29.09.2005.
2. ↑  Äriregistri päring, 15.07.2017: 1999. aastal asutatud Aktsiaselts Gildhall, varasem nimi AS Pindi Kinnisvara; 1998-2003 tegutsenud Aktsiaselts KR Kinnisvara, varasem nimi AS Pindi Kinnisvara; 1997-2002 tegutsenud aktsiaselts Pindi Kinnisvara Pärnu; 1997 asutatud, 2017 likvideerimisel Aktsiaselts Pindi Kinnisvara Tartu; 1997-2003 tegutsenud Aktsiaselts Pindi Kinnisvara TLN; 1997-2003 tegutsenud KAARE ARENDUSE aktsiaselts, varasem nimi Aktsiaselts Pindi Kinnisvara Arendus; 2006-2010 tegutsenud Osaühing PINDI KINNISVARA RAKVERE jt.
3. 1 2 3  Pindi Kinnisvara palkas rektori Äripäev, 06.11.2015.
4. ↑   (vaadatud 29.05.2017)
5. ↑  Dannar Leitmaa Pindi Kinnisvara lõpetas Lõuna-Eesti edasimüüjaga koostöö EPL/Delfi, 03.10.2007.
6. ↑  Kaja Koovit Pindi Indeksil viimase kahe aasta suurim langus Postimees, 5. veebruar 2013.
7. ↑  Pindi Kinnisvara avab Leedus esinduse EPL/Delfi, 22.08.2006.
8. ↑  Õigusbüroo avanud Pindi Kinnisvara annab vihastele ostjatele nõu EPL/Delfi, 01.12.2008.
9. ↑  Pindi Kinnisvara ja ERI Kinnisvara ühinevad EPL/Delfi, 09.03.2009.
10. ↑  Pindi Kinnisvara ostis kindlustusfirma EPL/Delfi, 17.02.2012.

Välislingid
-----------

* Ettevõtte koduleht
**Sirgala karjäär** (ka *Sirgala põlevkivikarjäär*) on ASi Enefit Kaevandused pealmaakaevandus Narva-Jõesuu linnas. Karjääri pindala on 14 km². Kagus piirneb Sirgala karjäär Narva karjääriga ning loodes Viivikonna karjääriga.

Ajalugu
-------

Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis EV Valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi.

1997. aastal moodustati aktsiaseltsi Eesti Põlevkivi 14 tütarettevõtet, kellele Eesti Põlevkivi loovutas oma varad: AS Ahtme Kaevandus, AS Aidu Karjäär, AS Eesti Põlevkivi Ehitus, AS Estonia Kaevandus, AS Kohtla Kaevandus, AS Mäetehnika, AS Narva Karjäär, AS Põlevkivi Kaubandus, AS Põlevkivi Raudtee, AS Sirgala Karjäär, AS Sompa Kaevandus, AS Tammiku Kaevandus, AS Toila Sanatoorium ja AS Viru Kaevandus.

Kirjandus
---------

* Mait Sepp, Margus Pensa, Põlevkivisaaga Narva karjääri maadel, Eesti Loodus nr 2009/6
* Maack, Matti; Mändmets, Aavo; Freiberg, Allan, 1997. Sirgala-35. Tallinn, Disantrek.
* Sirgala karjäär, geoloogia.info

Välislingid
-----------

* AK filmikroonika 1958-1991: SIRGALA KARJÄÄR // ERR, 23. juuli 1968
* AK filmikroonika 1958-1991: SIRGALA KARJÄÄR // ERR, 1. august 1965
* AK filmikroonika 1958-1991: SIRGALA KARJÄÄR // ERR, 1. detsember 1964
* Ringvaade „Nõukogude Eesti" nr 28 - Sirgala lahtises põlevkivikarjääris nr 1 // EFIS, september 1962
* Ringvaade „Nõukogude Eesti" nr 2 (1962) - Sirgala karjääris // EFIS, 1962
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Tallinna tänavast, Antsla tänava kohta vaata artiklit Juurdeveo tänav (Antsla), Kohtla-Nõmme tänava kohta vaata artiklit Juurdeveo tänav (Kohtla-Nõmme).* |

---

Kaart
**Juurdeveo tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis.

Tänav kulgeb Pärnu maantee ja Tondi tänava haru juurest kagu poole Tallinn-Väikese raudteejaamani.

Juurdeveo tänav ristub Kauba tänavaga ja Keava tänavaga. Pärnu maantee ja Kauba tänava vahel on Juurdeveo tänav ühesuunaline.

Tänava pikkus on umbes 400 meetrit.

Jaamahoone, Juurdeveo tänav 25, Juurdeveo tänava poolt
Juurdeveo tänav 6
Maja nr 17 Juurdeveo tänaval

Tallinn-Väikese raudteejaama Tallinn-Väikese jaamahoone koos kõrvalhoonega aadressil Juurdeveo tänav 25 on muinsuskaitse all.

Ajalugu
-------

Juurdeveo tänav sai nime 1900. aastal. 1878. aastal rajati umbtänavana, mida kitsarööpmelise Tallinna–Viljandi raudtee ehitamisel pikendati Tallinn-Väikese jaamani ja nimetati Juurdeveo tänavaks. Tänava saksakeelne nimi oli *Zufuhrstrasse* ja venekeelne *Подъездная улица*.

1914. aastal asutasid mõisnikud Eestimaa kubermangus oma telefonivõrgu, mille abil loodi kaugeühendused Tallinn–Tapa–Aravete ja Tallinn–Rakvere–Jõhvi. Mõisnike telefoni võrgu keskjaam asus kitsarööpmelise raudtee Tallinna-Peajaama juures Juurdeveo tänaval. Juurdeveo tänaval asus 20. sajandi alguses telefoniside keskjaam, millega olid ühendatud Tallinna telefonikeskjaamad ning alates 1907. aastast ka kõik Eesti maakonnalinnades olnud keskjaamad. Ühtekokku oli Juurdeveo tänava keskjaamaga ühendatud 32 maakondades asunud keskjaama 393 abonendiga ja see oli Tallinna telefonikaugejaam. Mõisnike telefonivõrk suleti Esimese maailmasõja ajal 1915. aastal, kuna sõjaolukorras ei peetud soovitavaks, et sakslased omavad iseseisva telefonivõrku.

Juurdeveo 5 asus võõrastemaja „Viljandi".

Juurdeveo tänav 10 tegutses kauplus Kitseküla.

Viited
------

1. ↑  Tallinna tänavanimed. KNAB.
2. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk 41-42
3. ↑  Tallinna telefoniwõrgu arengust, Uudisleht, nr. 174, 10 oktoober 1937

Välislingid
-----------

 Juurdeveo tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Kitseküla asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Alevi tänav · Asula põik · Asula tänav · Hagudi tänav · Hallivanamehe tänav · Jalgpalli tänav · Juurdeveo tänav · Järvevana tee · Karamelli tänav · Kauba tänav · Keava tänav · Kiisa tänav · Kitseküla tänav · Kohila tänav · Käru tänav · Lelle tänav · Madli tänav · Magdaleena tänav · Marta tänav · Meeta tänav · Paide tänav · Piima tänav · Pärnu maantee · Rapla tänav · Reketi tänav · Saku tänav · A. H. Tammsaare tee · Tondi tänav · Türi tänav · Vaari tänav |
**"Alcohol Use Disorders Identification Test"** ehk **AUDIT-test** (lühend *AUDIT*) on Maailma Tervishoiuorganisatsiooni loodud 10 küsimusest koosnev küsimustik. AUDIT-testi tehakse tervishoiuasutuses ja selle eesmärgiks on inimeste alkoholi liigkasutuse kindlakstegemine.

AUDIT-testi küsimused 1–3 puudutavad alkoholi tarvitamist, näiteks 2. küsimus kõlab: "Mitu annust te tavaliselt korraga joote?"

Märkus. Üks alkoholiannus on: 

* pudel (33 cl) keskmise kangusega õlut või siidrit või
* klaas (12 cl) lahjat veini või
* väike klaas (8 cl) kanget veini või
* restoraniannus (4 cl) kanget alkoholi.

Küsimused 4–6 puudutavad alkoholisõltuvust ehk alkoholismi ja küsimused 7–10 alkoholi väärtarvitamisega seotut.

Küsimustiku tulemused
---------------------

Punktisumma meestel 8 ja naistel 7 või rohkem viitab tõenäoliselt ohtlikule alkoholikasutusele või kahjulikule alkoholikasutusele. Tulemus üle 20 kinnitab alkoholisõltuvust.

AUDIT-C
-------

Kui 10 küsimuse läbivõtmiseks pole piisavalt aega, siis võidakse esitada üksnes 3 esimest küsimust. Seda komplekti nimetatakse koondnimetusega *AUDIT-C*.

AUDIT-testi puudused
--------------------

AUDIT-testi puuduseks on asjaolu, et inimesed võivad tahta valetada oma alkohoolsete jookide tarbimise sageduse, koguste ja tagajärgede kohta.

Viited
------

1. ↑  "Alkoholisõltuvus", tõlkija Meri-Liis Laherand, keeletoimetaja Piibe Kohava, AS Medicina, lk 36-37, 2012, ISBN 978 9949 9194 4 4

Välislingid
-----------

* Thomas F. Babor, John C. Higgins-Biddle, John B. Saunders, Maristela G. Monteiro, The Alcohol Use Disorders Identification Test, 2. väljaanne, veebiversioon (vaadatud 3.05.2014) (*inglise keeles*)
* AUDIT-i veebiküsimustik, veebiversioon (vaadatud 3.05.2014) (*inglise keeles*)
* "Alkoholisõltuvus", tõlkija Meri-Liis Laherand, keeletoimetaja Piibe Kohava, AS Medicina, lk 36–37, 2012, ISBN 978 9949 9194 4 4
* AUDIT, veebiversioon (vaadatud 3.05.2014) (*soome keeles*)
* The Alcohol Use Disorders Identification Test AUDIT-C, veebiversioon (vaadatud 3.05.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Alcohol Use Disorders Identification Test ja soomekeelset artiklit fi:AUDIT seisuga 03.05.2014.*
Aldus Manutiuse poolt 1501. aastal kasutusele võetud kirjastuse logo
**Aldiinid** on Veneetsia trükkali Aldus Manutiuse (itaaliapärane nimekuju Aldo Manuzio, 1449–1515) ja tema järglaste poolt 15. sajandi lõpus ja 16. sajandil trükitud raamatud. Neid peetakse oma aja parimateks trükikunsti saavutusteks.

Aldus Manutius asutas oma kirjastuse ja trükikoja Veneetsias 1494. aastal ning andis sealtpeale välja eelkõige kreeka ja rooma klassikute tuntud töid, sekka ka mõningaid kaasaegsete autorite teoseid. Kirjastus on trükinduse ajalukku läinud mitme uuendusega: nad olid esimesed, kes võtsid kasutusele kursiivi (kaldkirjas trükikirja – sellel oli praktiline põhjus, sest nii mahtus ühe rea peale rohkem tähemärke ja Aldus võttis sellele ka patendi) ja nad olid esimesed, kes hakkasid raamatuid trükkima kaasavõtmiseks mugavas taskuformaadis, väikeses oktaavis. Samuti omistatakse kirjastusele semikooloni kasutuselevõttu trükinduses.

1501. aastal võttis Aldus kasutusele delfiini ja ankrut kujutava logo, mida kirjastuse suure populaarsuse ja prestiiži tõttu hakkasid peaaegu kohe kuritarvitama ka erinevad piraatkirjastused nii Itaalias kui ka Prantsusmaal.

Alduse eluajal anti välja 127 raamatut. Pärast mehe surma 1515. aastal võtsid kirjastamise üle ta lesk Maria ja äi Andrea Torresano, neilt omakorda Alduse poeg Paolo (1512–1574) ja seejärel viimase poeg Aldo (1547–1597), kes jätkas raamatute väljaandmist kuni oma surmani, misjärel kirjastuse tegevus lõppes.
**Aldani uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi lõunaosas.

Läbi ulussi voolab läänest itta Aldani jõgi ja edelast kirdesse Amga jõgi.

Ulussis on seitse 3. järgu haldusüksust, neist kaks linnad: halduskeskus Aldan ja Tommot.

79% elanikest on venelased, 5% ukrainlased, 4% jakuudid ja 2% evengid.

Aldani ulussis kaevandatakse kulda.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Välislingid
-----------

 Aldani uluss – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Aldani ulussi koduleht
* Aldani uluss Sahha kodulehel

Sahha ulussid

Abõi |
Aldan |
Allaihha |
Amga |
Anabar |
Bulun |
Eveeni-Bõtantai |
Gornõi |
Hangalassõ |
Kobjai |
Lensk |
Megino-Kangalassõ |
Mirnõi |
Moma |
Namtsõ |
Nerjungri |
Nižnekolõmsk |
Njurba |
Oimjakon |
Olenjok |
Oljokminsk |
Srednekolõmsk |
Suntar |
Žigansk |
Tatta |
Tompo |
Tšuraptša |
Ust-Aldansk |
Ust-Jansk |
Ust-Maja |
Verhnekolõmsk |
Verhneviljuisk |
Verhojansk |
Viljuisk