Pop Up. Bula de Aur a Cavalerilor Teutoni (1222).
Plasați în Transilvania în 1211, au urmărit să supună teritoriul dat lor autorității papale, intrând în conflict cu regele ungar, care îi voia subordonați coroanei ungare, inclusiv prin teritoriile pe care aceștia urmau să le cucerească "dincolo de munții de nea". Diploma din 1222 le acorda cavalerilor scutirea de vămi la trecerea prin "Țara Secuilor și Țara Românilor" (Terra Blachorum). În Țara Bârsei, erau liberi să strângă dări de la populația locală. La 1225, conflictul cu regele Andrei II a devenit acut, astfel că au fost alungați din Transilvania, așezându-se apoi spre nord, în coasta polonezilor, pe care i-au tulburat în tot Evul Mediu.
Acum 800 de ani, regele Ungariei, Andrei al II-lea, cel care visa să ajungă împărat al Constantinopolului latin, confirma privilegiile Cavalerilor Teutoni, aduși în Țara Bârsei de la Locurile Sfinte, unde fuseseră în misiune, alături de ordinele Templierilor și Ioaniților. Deși scurt, episodul Teutonilor din Țara Bârsei, a avut urmări notabile: în diplomele lor sunt pomeniți românii organizați sub formă de țară; au declanșat colonizarea germană în colțul sud-estic al Transilvaniei; au clădit cetăți de piatră, între care Marienburg (Feldioara); au sprijinit expansiunea catolicismului în sud-estul Europei, unde biserica latină avea deja un cap de pod vremelnic în Bizanț.