STUDIU. Primii oameni din Australia au mâncat din ouăle unor păsări uriașe.
Proteinele extrase din coaja ouălelor preistorice găsite în nisipurile australiene confirmă că cei mai vechi oameni de pe continent au consumat ouăle unei păsări înalte de doi metri. O echipă de oameni de știință compară proteina ​​din fosilele de ouă sub formă de pulbere cu cele codificate în genomul speciilor aviare vii. Potrivit descoperirilor ouăle străvechi au venit de la Genyornis: un "mihirung" uriaș sau "Thunder Bird" cu aripi minuscule și picioare masive.
Proteinele extrase din coaja ouălor preistorice găsite în nisipurile australiene confirmă că cei mai vechi oameni de pe continent au consumat ouăle unei păsări înalte de doi metri care a dispărut în urmă cu peste 47.000 de ani.Urmele descoperite pe resturile de coajă antică în urmă cu câțiva ani au sugerat că primii australieni au gătit și au mâncat ouă mari de la o pasăre dispărută de mult timp, ceea ce a dus la dezbateri aprinse asupra speciilor care le-au depus.Acum, o echipă internațională de oameni de știință de la universitățile din Cambridge și Torino compară proteina ​​din fosilele de ouă sub formă de pulbere cu cele codificate în genomul speciilor de păsări vi."Timpul, temperatura și chimia unei fosile dictează toate informațiile pe care le putem culege", a spus Matthew Collins, profesor la Departamentul de Arheologie al Universității din Cambridge."Cojile de ouă sunt făcute din minerale care păstrează proteina în cele mai dure medii, chiar și milioane de ani."Potrivit descoperirilor publicate în jurnalul Proceedings of the National Academy of Sciences, ouăle străvechi au venit de la Genyornis: un "mihirung" uriaș sau "Thunder Bird" cu aripi minuscule și picioare masive care cutreieră în stoluri.Înregistrările fosilelor arată că Genyornis avea peste doi metri înălțime, cântărea între 220-240 de kilograme și depunea ouă de mărimea unui pepene galben de aproximativ 1,5 kg. A fost printre "mega-fauna" australiană care a dispărut la câteva mii de ani după sosirea oamenilor. Sugerând că oamenii au jucat un rol în dispariția sa.Cea mai veche probă "solidă" a oamenilor în Australia este acum aproximativ 65.000 de ani. Cojile de ouă arse de la speciile de păsări datează cu aproximativ 50 până la 55 de mii de ani în urmă, cu puțin timp înainte ca Genyornis să se crede că a dispărut, timp în care oamenii se răspândiseră pe cea mai mare parte a continentului."Nu există dovezi ale Genyornis în evidența arheologică. Cu toate acestea, fragmente de coajă de ou cu modele unice de ardere în concordanță cu activitatea umană au fost găsite în diferite locuri de pe continent", a declarat profesorul Gifford Miller de la Universitatea din Colorado."Acest lucru implică faptul că primii oameni nu au vânat neapărat aceste păsări enorme, ci au făcut le-au furat ouăle uriașe pentru hrană", a spus el. "Supraexploatarea ouălor de către oameni ar fi contribuit la dispariția speciei."În timp ce Genyornis a fost întotdeauna o presupusă specie, unii oameni de știință au susținut că, din cauza formei și grosimii cojii, un candidat mai probabil a fost Progura sau "păsările gigant": o altă pasăre dispărută, mult mai mică, de aproximativ 5-7. kg și asemănător cu curcan.Ambiția inițială a fost extragerea ADN-ului antic din bucățile de coajă, dar materialul genetic nu a fost suficient climatului fierbinte din Australia.Miller a apelat la cercetătorii de la Cambridge și Torino pentru a investiga cu o tehnică relativ nouă pentru extragerea unui alt tip de "biomoleculă", proteine.Deși nu sunt la fel de bogate în date ereditare, oamenii de știință au reușit să compare secvențele proteinelor antice cu cele ale speciilor vii folosind o nouă bază de date."Progura făcea parte dintr-un grup de păsări cum ar fi pui și curcani", a spus primul autor al studiului, profesorul Beatrice Demarchi de la Universitatea din Torino."Am descoperit că pasărea responsabilă pentru ouăle misterioase a apărut înainte de descendența galiformă, permițându-ne să excludem ipoteza Progura. Acest lucru susține implicația că ouăle mâncate de primii australieni au fost depuse de Genyornis."Coaja de ou veche de 50.000 de ani testată pentru studiu a provenit de la situl arheologic Wood Point din Australia de Sud, dar profesorul Miller a arătat anterior că bucăți similare pot fi găsite în sute de locuri de pe coasta de vest a Ningaloo.Cercetătorii subliniază că modul în care ouălele au fost exploatate de către australieni seamană cu procesul ouălor de struț, ale căror coji au fost dezgropate în situri arheologice din Africa, datând de cel puțin 100.000 de ani.Profesorul Collins a adăugat: "În timp ce struții și oamenii au coexistat de-a lungul preistoriei, nivelurile de exploatare a ouălor de Genyornis de către primii australieni s-ar fi putut dovedi în cele din urmă mai mult decât ar putea fi strategiile de reproducere ale acestor păsări extraordinare".