Castraveții de mare, bijuterii culinare care creează probleme Greciei.
În Grecia, castraveții de mare sunt creaturi marine populare folosite în principal ca momeală și nu este percepută ca hrană. Apropierea Italiei de Grecia și de frontiera maritimă comună face posibilă construirea unui canal de trafic ilegal de castraveți de mare. În martie anul trecut, de exemplu, autoritățile italiene au confiscat trei tone de castraveți de mare vii, a căror destinație finală era Grecia. În ultimele două decenii s-au înregistrat capturi crescute de castraveți de mare pentru export în Asia.
În Grecia, castraveții de mare sunt creaturi marine populare folosite în principal ca momeală și nu este percepută ca hrană.Castraveții de mare trăiesc în nisip, în crăpăturile din stâncile subacvatice și recifele de corali. De secole, unele dintre soiurile lor, aproape 500 la număr, au fost folosite pentru a trata anumite boli. Cunoscuți sub numele latin Holothuroidea, dar numiți colocvial "castraveți de mare", aceste animale marine au o formă alungită și o piele dură.Ca orice organism de pe planetă, castravetele de mare își are locul în ecosistem. Joacă un rol major în abordarea problemei oxidării apei de mare din cauza schimbărilor climatice și a prezenței unor niveluri ridicate de dioxid de carbon. Alături de funcția sa în ceea ce privește echilibrul apei marine, acest locuitor marin este și o delicatesă exotică care aduce profituri uriașe.Spre deosebire de castravetele obișnuit, care se consumă în toată lumea și este disponibil pentru mulți oameni, castravetele de mare este apreciat în special în Asia, iar prețul său ajunge la mii de dolari. În China, creatura marină este considerată o delicatesă excepțională și se serveste in cele mai scumpe restaurante. În Malaezia și Indonezia, proprietățile terapeutice ale castraveților de mare sunt folosite pentru a face uleiuri, creme și produse de înfrumusețare.Castraveții de mare sunt oferiți uscați în ambalaje din lemn de luxDe obicei, castraveții de mare sunt oferiți uscați în ambalaje din lemn de lux în delicatese chinezești. Din cauza cererii mari din Asia și interesului uriaș din partea companiilor farmaceutice, tot mai multe țări exportă cantități mari din vietatea marină aparent inestetică. Din 1996 până în 2011, numărul țărilor care exportă produsul a crescut de la 35 la 83. De remarcat este faptul că în Mexic există dispariția aproape completă a speciei. Datorită creșterii capturilor de castraveți de mare, prețul acestora crește și el. În 2020, China și Hong Kong au fost cei mai mari importatori ai produsului, absorbind aproximativ 70% din vânzările mondiale de aproximativ 270 de milioane de dolari. Nebunia castraveților de mare din China creează un lanț de aprovizionare periculos în Africa, America Latină, Asia de Sud și Marea Mediterană, mai ales că Organizația pentru Alimentație și Agricultură estimează că piața exotică ajunge la 4,5 miliarde de dolari (conform Organizației pentru Alimentație și Agricultură). 2017). Faptul că prețul pe kilogram poate ajunge la trei mii de dolari creează în mod natural condiții prealabile pentru pescuitul ilegal, iar cererea ridicată pune presiune serioasă asupra populației de castraveți de mare într-o vastă regiune geografică de la Pacificul de Sud până la Marea Mediterană. Grecia folosește castraveții marini ca momeală, nu ca hranăÎn Grecia, creatura marină este populară în principal ca momeală și nu este percepută ca hrană. Cu toate acestea, în ultimele două decenii s-au înregistrat capturi crescute de castraveți de mare pentru export în Asia. Ca urmare a acestei tendințe, populația marină din zonă este în scădere. În perioada 2018-2019, legea a limitat modul, perioada și numărul pescarilor care puteau prinde castraveți de mare în apele grecești. Cu toate acestea, acest lucru nu împiedică desfășurarea unor partide de pescuit ilegale în toată Grecia. Rețeaua include și alte țări, cum ar fi Italia, care este prima țară din Europa care interzice total pescuitul algelor marine, deși temporar, iar organizațiile de conservare monitorizează legea.Interdicția, desigur, nu îi împiedică pe localnici să cedeze dorinței de profit rapid. Apropierea Italiei de Grecia și de frontiera maritimă comună face posibilă construirea unui canal de trafic ilegal de castraveți de mare. În martie anul trecut, de exemplu, autoritățile italiene au confiscat trei tone de castraveți de mare vii, a căror destinație finală era Grecia.Reducerea populației de castraveți de mare în apele grecești are consecințe reale. Deoarece locuitorul marin are grijă de puritatea apei și mănâncă organisme marine moarte, absența acesteia creează probleme pescarilor. Mai ales având în vedere că, din cauza pandemiei, tone de midii nu au fost colectate și scoase din mări. Un pas în rezolvarea problemei sunt proiectele de refacere a populației de castraveți de mare și de rupere a lanțului în capturarea ilegală a acestora.Ideea include și construirea de ferme pe modelul celor de scoici și dorada, în care locuitorul marin este ținut într-un spațiu închis în mare și nu trebuie vânat în sălbăticie pentru a fi vândut pe piață.