Adio dispute din cauza aplicării legii în mod "greșit“. 12.000 de camere video corporale vor ajunge la polițiști.
Ministerul Afacerilor Interne (MAI) cumpără 12.000 de camere de corp pentru poliţiştii din stradă. Primele 6.000 de dispozitive vor ajunge la oamenii legii în cel mult zece zile. În prezent, există câteva sute de body-camuri, distribuite în zece judeţe ale ţării.
Sigur îţi aminteşti de cei
doi deputaţi care, zilele trecute, au refuzat să poarte masca într-un fast-food
din centrul Capitalei şi i-au jignit pe poliţişti, spunându-le că au "zece
clase". Au mai fost şi alte cazuri, precum cel al consilierului unui
parlamentar de Prahova, filmat în timp ce îi înjura pe poliţiştii ce l-au oprit
în trafic.În curând, poliţiştii nu
vor mai fi nevoiţi să dea explicaţii despre cum aplică legea. Agenţii din
stradă vor fi dotaţi cu camere de corp Motorola, la preţul de 450 de euro
bucata. În total, e vorba despre 12.000 de body-camuri cu diverse funcţii
încorporate, printre care şi poziţionare GPS, care să eficientizeze activitatea
poliţiştilor şi să îi ferească de acţiuni de ultraj.Liderul Sindicatului
Europol, Cosmin Andreica, spune că 6.000 de dispozitive vor ajunge la agenţi în
următoare 5-10 zile. Sindicatul Europol a propus încă din 2016 dotarea
poliţiştilor cu body-camuri, însă primele câteva zeci de astfel de dispozitive
au ajuns în dotarea Brigăzii Rutiere abia un an mai târziu. Şi dacă te întrebi
de ce a durat aşa mult, iată şi motivul: şefii din poliţie nu erau interesaţi
să asigure aplicarea corectă a legii, mai ales când venea vorba de oameni
politici.Marcel Vela, ministrul
afacerilor interne: "Body-camera unui poliţist, într-un final, va responsabiliza şi
poliţiştul, şi cetăţeanul, astfel încât să nu mai existe dubii, discuţii,
analize, dezbateri televizate.“Cosmin Andreica, lider Sindicat Europol: "A fost o luptă crâncenă pentru a le putea introduce, pentru că sunt multe interese la mijloc. Păi, pe cine sunau (şefii din Poliţie, n.r.)? Dacă îl opreai în trafic pe deputatul x, senatorul y, pe consilierul judeţean, şefii erau primii care sunau şi făceau presiune pe agenţi.“.