Curtea Europeană de conturi a descoperit nereguli la autostrăzile din România: s-au irosit 3,7 milioane de euro.
În România este necesară o autorizaţie de construcţie pentru fiecare 7 km de autostradă, arată raportul Curții Europene de conturi. O autorizaţie de mediu în România este necesară pentru fiecare 26 km. Curtea a identificat, în construcţia autostrăzii A1 din România, o utilizare suboptimă a unor fonduri ale UE în valoare totală de 12,4 milioane de euro.
Curtea europeană de conturi identifică, într-un
raport privind infrastructura UE, că în România este necesară o autorizaţie de
construcţie pentru fiecare 7 km de autostradă, iar o autorizaţie de mediu este
necesară pentru fiecare 26 km, dar şi fonduri irosite de milioane de euro.Curtea a identificat, în
construcţia autostrăzii A1 din România, o utilizare suboptimă a unor fonduri
ale UE în valoare totală de 12,4 milioane de euro, precum şi irosirea a 3,7
milioane de euro reprezentând cofinanţare din partea UE.Raportul
Curţii de Conturi arată că autostrada A1 face parte din cele opt proiecte de
infrastructură de transport de maximă importanţă, apreciind că nici în 2030
trei dintre acestea, printre care şi A1, alături de două căi ferate din Polonia
şi Sania, nu vor fi finalizate. Explicaţia este că acestea necesită un timp
îndelungat de construcţie, iar lucrările pentru anumite secţiuni nu au fost
nici măcar planificate.Curtea a identificat cazuri în care
nivelul ridicat de birocraţie afecta eficienţa implementării. De exemplu, în
România, autostrada A1 cu o lungime de 582 km este planificată şi construită
sub forma unui număr mare de proiecte de mici dimensiuni. Pentru fiecare dintre
aceste componente, trebuie obţinute autorizaţii. Conform calculelor Curţii,
este necesară o autorizaţie de construcţie pentru fiecare 7 km de autostradă,
iar o autorizaţie de mediu este necesară pentru fiecare 26 km.Traficul
care va utiliza în viitor autostrada A1 din România trebuie, deocamdată, să
utilizeze în continuare drumurile naţionale cu două benzi. Această situaţie are
efecte negative semnificative, cum ar fi ambuteiaje zilnice, blocaje şi un grad
redus de siguranţă rutieră. Comparând numărul şi tipul de accidente de-a lungul
timpului, Curtea a observat că numărul de accidente şi de decese pe aceste
tronsoane este mult mai mare decât media la nivel naţional din România şi că 92
dintre aceste accidente au implicat coliziuni frontale.Pe
lângă costurile aferente porţiunii care trebuie să fie reconstruită (pentru
care se estimează o cofinanţare din partea UE de 3,2 milioane de euro), costul
lucrărilor de demolare este de 0,9 milioane de euro (din care 0,5 milioane
reprezintă cofinanţare din partea UE). Fondurile UE în valoare de 3,7 milioane
de euro astfel cheltuite pot fi considerate irosite.