Pop Up. Dimitrie Anghel (1872-1914).
A publicat în "Contemporanul", "Adevărul", "Adevărul literar și artistic", "Viața românească", a făcut parte din conducerea revistelor "Sămănătorul" și "Cumpăna". Publică singur sau împreună cu Șt. O. Iosif volumele "În grădină", "Fantazii", "Legenda funigeilor", "Cometa", "Caleidoscopul lui A. Mirea", "Carmen saeculare", "Cireșul lui Lucullus" etc. În ciuda firii viforoase, manifestă, mai ales în poezie, eleganță, delicatețe, viziune picturală: "Au înflorit iar măgheranii și n-a prins nimene de veste/ Și-acum se trec, cum trec pe lume atâtea vieți ce pân’ la moarte/ S-ascund în numărul mulțimei și umilite stau deoparte,/ Cum sta între surori sfioasa cenușăreasă din poveste". Se ceartă cu Șt. O Iosif, se căsătorește cu fosta soție a acestuia, poeta și traducătoarea Natalia Negru și moare dramatic la 42 de ani, împușcându-se, după ce crezuse că luase viața soției sale.
Sunt 150 de ani de la nașterea unuia dintre cei mai importanți reprezentanți ai simbolismului din literatura română, Dimitrie Anghel. A fost poet, prozator și publicist, colaborator al lui Mihail Sadoveanu, Șt. Octavian Iosif și Ilarie Chendi. Dimitrie Anghel a exprimat atmosfera citadină autohtonă, natura artificială, grădinile, dar a fost conectat și la mișcarea simbolistă europeană (a tradus din Paul Verlaine), ilustrând alături de Alexandru Macedonski, Ștefan Petică, Ion Minulescu și George Bacovia, simbolismul românesc.