Europa strigă după ajutor. Criza de medici și asistente din secțiile ATI se agravează în toate spitalele.
Nu doar România este în criză de medici și asistente pentru secțiile de ATI. În Italia, sunt 11.000 de paturi de terapie intensivă, dar numai 5000 de medici. Franța face mari eforturi să facă faţă, timp ce secțiile de ATI din Spania sunt pline în permanență.
Nu doar noi suntem în criză de medici şi asistente pentru secţiile de terapien intensivă Covid-19. Dar la noi semnalele de alarmă sunt trase numai de cei care lucrează în sistem şi spun că sunt epuizaţi, după opt luni în secţiile sau spitalele Covid-19.Nu primesc ajutor, numărul medicilor de terapie intensivă a rămas constant din martie şi până acum, 1159 de medici, arată raportul Societăţii Române de Anestezie şi Terapie Intensivă.Guvernanţii vorbesc numai despre creşterea numărului de paturi iar pentru criza de personal medical soluţia sunt studenţii voluntari. Să ştii însă că terapia intensivă este cea mai grea specializare şi că nu poţi trata bolnavii fără să te pregăteşti pentru asta.Franţa, de exemplu, a făcut cursuri cu 7000 de oameni din primăvară şi până acum: asistente, interni, paramedici. Chiar şi aşa, francezii fac mari eforturi să facă faţă. Italia se confruntă și ea cu o criză de mediciNici în Italia lucrurile nu stau mai bine. Sunt 11.000 de paturi de terapie intensivă, dar numai 5000 de medici."Situaţia este mereu la limită. De exemplu, ieri nu am putut primi o femeie la terapie intensivă. A trebuit să pun un pat într-o sală de operaţie. Dar nici în situaţia asta nu avem posibilităţi nelimitate. Numărul anesteziştilor şi al asistentelor este limitat. Nu e suficient să avem ventilatoare, avem nevoie de anestezişti şi de asistente ca să aibă grijă de bolnavi.", spune Claudiu Zanon, directorul unui spital din Milano.Spitalele din Spania, pline în permanențăRober Gueri este medic infecţionist şi coordonatorul departamentului de Covid-19 de la Spitalul del Mar de la Barcelona. Din octombrie are secţia de Terapie Intensivă plină în permanenţă. Şi se confruntă şi el cu lipsa personalului. "Pe de o parte, angajaţii din sănătate sunt obosiţi, pe de altă parte, numărul celor care lucrează în prima linie este limitat. Toate spitalele sunt în situaţia asta şi toţi fac angajări, e greu de recrutat medici şi asistente. Acest aspect ne limitează capacitatea de a ne extinde în alte spaţii, ca să lucrăm în aceleaşi condiţii ca şi până acum.", spune Robert Guerri, medic infecţionist.Speranţa întregii Europe a fost Germania, care a primit pacienţi, din Franţa, Italia, Belgia, în primul val al epidemie. Dar acum şi sistemul german se apropie de limită şi nu din cauza paturilor de ATI, ci, la fel, a personalului care să poată trata bolnavii.