Raport AP: China a întârziat mai bine de o săptămână detalii-cheie despre coronavirus.
În
mod public, OMS a lăudat China pentru răspunsul prompt al autorităţilor în
contextul furnizării informaţiilor necesare despre noul coronavirus. "Există
rapoarte interne ale OMS care susţin contrariul“, scrie Associated Press. Oficialii
OMS şi autorităţile chineze nu au comentat subiectul.
În luna ianuarie, Organizaţia
Mondială a Sănătăţii a lăudat public China pentru răspunsul rapid al
autorităţilor în criza epidemiei de coronavirus. OMS a mulţumit în repetate
rânduri Guvernului chinez pentru reacţia neîntârziată, aceştia împărtăşind
"imediat“ modelul structurii genetice a virusului. De asemenea, eforturile şi
angajamentul de care China ar fi dat dovadă în scopul transparenţei au fost
aplaudate ca fiind "impresionante, dincolo de cuvinte“.Totuși, Associated Press notează
că povestea din culise ar fi diferită, marcată de întârzieri semnificative în
divulgarea unor date majore din partea Chinei şi frustrări considerabile în
rândul OMS, privaţi de accesul la informaţia de care aveau atât de mare nevoie.A durat mai bine de o săptămână până ce statul
chinez a trimis genomul noului coronavirus, după ce datele au fost decodificate
şi verificate de trei laboratoare diferite. Interviurile acordate şi documentele
interne arată că de vină ar fi fost controlul strict al informaţiilor şi
competiţia dintre instituţiile sistemului chinez de sănătate publică.Laboratoarele Guvernului chinez au făcut public
genomul viral doar după ce acesta a apărut mai întâi pe un site web de profil,
în data de 11 ianuarie. Așa, China a provocat o întârziere de cel puţin două
săptămâni în privinţa furnizării datelor amănunţite despre cazuri şi pacienţi
către OMS, potrivit rapoartelor agenţiei de sănătate a ONU. La momentul
respectiv, obţinerea acelor informaţii era vitală pentru încetinirea majoră a
ritmului de răspândire a infecţiei.Povestea din spatele răspunsului timpuriu la coronavirus vine într-un moment în care agenţia de sănătate din cadrul ONU e sub presiuneDupă ce au lăudat în repetate rânduri răspunsul prompt al chinezilor, preşedintele american Donald Trump a criticat OMS. Acesta a acuzat că organizaţia ar fi complotat cu China pentru a ascunde adevărata amploare a crizei COVID-19.Între timp, preşedintele Xi Jinping a promis să
obţină 2 miliarde de dolari în următorii doi ani pentru a lupta împotriva
coronavirusului, afirmând că statul chinez a furnizat întotdeauna informaţii
OMS şi lumii "într-un mod cât mai oportun“.Noile informaţii nu validează nici versiunea
chineză, nici cea americană, dar prezintă în schimb blocajul agenţiei de
sănătate, care încearcă din răsputeri să obţină date vitale, în ciuda
limitărilor impuse de autorităţi. Deşi dreptul internaţional obligă ţările să raporteze
informaţii care ar putea avea impact asupra sănătăţii publice către OMS,
agenţia ONU nu are puteri reale pentru a forţa aplicarea legii şi nu poate
investiga în mod independent epidemiile din interiorul ţărilor. În schimb,
anchetele epidemiologice trebuie să se bazeze pe cooperarea statelor membre.Între 2 ianuarie, ziua în care genomul complet al virusului SARS-CoV-2 a fost decodat pentru prima dată de un laborator guvernamental, şi 30 ianuarie, ziua în care OMS a declarat criza COVID-19 o urgenţă internaţională, focarul s-a răspândit enorm, cu un factor de la 100 până la 200 de ori, conform datelor retrospective ale Centrului Chinez pentru Controlul şi Prevenirea Bolilor. Virusul a infectat până acum aproximativ 6 milioane de oameni în întreaga lume şi a ucis peste 374.000.Cu toate acestea, Mokdad şi alţi experţi au
remarcat, de asemenea, că dacă OMS ar fi fost mai agresivă cu China, ar fi
putut declanşa o situaţie mult mai gravă şi ar fi riscat să nu mai obţină
informaţii deloc.OMS şi oficialii menționați au refuzat să răspundă la întrebările adresate de Associated Press în absenţa unor dovezi audio sau scrise ale şedinţelor la care se face referire. Acestea nu au putut fi furnizate pentru a proteja sursele.