ANALIZĂ. Drepturile angajaților din România comparativ cu alte țări europene.
Ţările europene au cadre distincte ale dreptului muncii, arată o analiză a companiei de consultanţă de afaceri şi externalizare servicii Accace. Legislaţiile locale definesc două tipuri principale de contracte de muncă: pe perioadă nedeterminată, respectiv determinată. Potrivit legislaţiilor ţărilor analizate, în timpul perioadei de probă, atât angajatorul, cât şi salariatul pot solicita încetarea contractului de muncă fără nicio restricţie.
O legislaţie flexibilă a muncii este esenţială pentru crearea de noi afaceri, dezvoltarea firmelor existente şi crearea de noi oportunităţi în carieră. Ţările europene au cadre distincte ale dreptului muncii, arată o analiză a companiei de consultanţă de afaceri şi externalizare servicii Accace.Durata contractelor de muncă pe perioadă determinatăLegislaţiile locale definesc două tipuri principale de contracte de muncă: pe perioadă nedeterminată, respectiv determinată. Cele din urmă sunt supuse unei serii de condiţii şi limitări stabilite de lege. Astfel, durata contractului pe perioadă determinată este de cinci ani în Ungaria, trei ani în Republica Cehă şi România, doi ani şi nouă luni în Polonia şi doi ani în Slovacia. Contractul poate fi reînnoit de două ori în România, Republica Cehă, Polonia şi Slovacia.Care este perioada de probăPotrivit legislaţiilor ţărilor analizate, în timpul perioadei de probă, atât angajatorul, cât şi salariatul pot solicita încetarea contractului de muncă fără nicio restricţie. Perioada de probă pentru poziţiile de execuţie este de trei luni pentru toate cele cinci ţări. În cazul poziţiilor de management, Cehia şi Slovacia impun saşe luni, România, patru luni, iar Ungaria şi Polonia, câte trei luni.Câte ore suplimentare pot face angajaţii în RomâniaTimpul de lucru stipulat în contractele de muncă pentru toate cele cinci ţări analizate este de 40 ore pe săptămână. În ceea ce priveşte orele suplimentare de muncă, legislaţia din Ungaria stipulează un maxim de 250 ore/ an, în timp ce cea din Republica Cehă, Polonia, Slovacia, 150 ore/ an, iar România câte opt ore / săptămână, echivalentul a 416 ore pe an.Totodată, numărul orelor de lucru suplimentare poate fi mărit dacă angajatul agreeză cu angajatorul. Astfel, în Republica Cehă şi Polonia pot fi mărite până la 416 ore/ an, iar în Ungaria şi Slovacia până la 400 ore/ an.Care este durata concediuluiÎn toate cele cinci ţări europene, perioada de concediu este proporţională cu perioada lucrată, standardul acesteia fiind de 20 de zile. Potrivit legislaţiei în vigoare, în Polonia, perioada de concediu poate ajunge la 26 de zile, dacă un salariat a fost angajat de cel puţin zece ani. De asemenea, se mai acordă părinţilor două zile/ an/ copil.Câte zile de concediu suplimentar îşi pot lua angajaţiiÎn cazul unor condiţii speciale, legislaţia muncii poate suplimenta zilele de concediu astfel: Cehia, aproximativ cinci zile, Ungaria, până la zile în funcţie de numărul de copii şi până la zece zile în funcţie de vârsta salariatului. În România, se acordă minimum trei zile de concediu suplimentar pentru anumite categorii de salariaţi precum cei care lucrează în condiţii de muncă grele, au dizabilităţi sau tineri sub 18 ani. Slovacia acordă 25 de zile pentru angajaţii care au 33 de ani sau mai mult sau cei care au grijă permanent de un copil.Durata perioadei de preavizÎncetarea contractului de muncă fără preaviz este posibilă şi definită de toate legislaţiile locale. Cu toate acestea, atunci când se aplică perioada de preaviz, durata acestuia diferă întotdeauna în funcţie de circumstanţele în care a fost iniţiată rezilierea contractului.În Cehia, perioada standard de preaviz este de 60 zile. În Ungaria, preavizul are o durată standard de 30 de zile. În cazul încetării raportului de muncă de către angajator, termenul de preaviz se prelungeşte cu 5-60 zile în funcţie de perioada totală de angajare anterioară. În ceea ce priveşte Polonia, perioada de preaviz este cuprinsă între 14 şi 90 de zile, astfel: două săptămâni pentru rezilierea contractului după mai puţin de şase luni de activiate, o lună după cel puţin şase luni şi trei luni după trei ani.Legislaţia din România prevede o perioadă de preaviz de maximum 20 de zile lucrătoare pentru o funcţie de execuţie şi maximum 45 de zile lucratoare pentru o funcţie de conducere. În Slovacia, durata preavizului este de 30 până la 90 de zile. Astfel, pentru mai puţin de un an de activitate, preavizul este de o lună, iar peste un an, două luni. În caz de încetare a contractului din cauza angajatorului, concediere sau starea de sănătate a angajatului, perioada de preaviz este de două luni pentru 1-5 ani de activitate şi trei luni pentru mai mult de cinci ani.