Indicele Global al Păcii se află la cel mai scăzut nivel din ultimii 15 ani.
Cauzele imediate sunt invazia Ucrainei și consecințele politice și economice ale pandemiei. Cauzele profunde, spun experții, sunt insecuritatea alimentară în creștere cauzată de factori precum schimbările climatice, schimbările pe tabla de șah geopolitică globală și reluarea cursei înarmărilor. Toate acestea vor duce la mai multe conflicte și la un număr record de persoane strămutate.
Indicele recent actualizat care măsoară gradul de revoltă din lume dezvăluie o imagine sumbră a conflictelor deschise, a instabilității politice și a strămutărilor forțate, scrie El Pais.Lumea este mai instabilă și mai violentă astăzi decât era în urmă cu trei decenii. Acest lucru este reflectat în cel mai recent Indicele Global al Păcii (GPI), un raport publicat anual de Institutul pentru Economie și Pace (IEP), care, la cea de-a 16-a ediție, oferă rezultate mai puțin încurajatoare: starea de pace globală s-a deteriorat cu doar 0,3% în 2021, dar se scufundă la cel mai scăzut nivel de când se realizează acest studiu.Cauzele imediate sunt invazia Ucrainei și consecințele politice și economice ale pandemiei; cauzele profunde, spun experții, sunt insecuritatea alimentară în creștere cauzată de factori precum schimbările climatice, schimbările pe tabla de șah geopolitică globală și reluarea cursei înarmărilor, care vor duce la mai multe conflicte și la un număr record de persoane strămutate.Documentul analizează situația din 163 de țări și teritorii în care trăiește 97,7% din populația lumii, folosind 23 de indicatori și trei axe pentru a măsura nivelul de pacifism al statelor: nivelul de securitate al societății, amploarea conflictelor naționale sau internaționale în curs și militarizarea statelor.Potrivit acestui studiu, în 2021, cele mai mari deteriorări au fost înregistrate în relațiile dintre țările vecine, intensitatea conflictelor interne, numărul de populații strămutate și de refugiați, amploarea terorii politice și instabilitatea politică.Cercetătorul Tica Font, fondator al Centre d’Estudis per la Pau (Centrul de Studii Pentru Pace) și expert în Economia Apărării și Securității, consideră că războiul din Ucraina ilustrează noul scenariu de conflict și de luptă pentru putere între principalele puteri, Statele Unite, China, dar și Rusia. Între timp, "ucrainenii sunt cei care plătesc pentru morțile și suferințele provocate de distrugerea țării lor", adaugă ea.Impactul economic major al războiuluiCostul violenței și al lipsei de pace pentru economia globală a fost de 15,6 miliarde de euro în 2021, adică 2.005 euro pe persoană"În Ucraina, reconstrucția va dura ani de zile, dar și în Rusia impactul este foarte grav… Putem vedea că războiul pur și simplu nu are sens din punct de vedere economic", spune Steve Killelea, fondator și președinte executiv al IEP.Războiul are un impact economic major, și nu doar în Ucraina: raportul GEM estimează costul violenței și al lipsei de pace pentru economia globală la 16,5 miliarde de dolari (15,6 miliarde de euro) până în 2021. Aceasta reprezintă 10,9% din PIB-ul mondial, echivalentul a 2 005 euro pe persoană. În cazul celor zece țări cele mai afectate de violență, adaugă raportul, impactul economic mediu a fost echivalent cu 34% din produsul intern brut al acestora.Între timp, în contextul creșterii cheltuielilor de război, doar 39,6 miliarde de euro au fost cheltuite pentru proiecte de consolidare și menținere a păcii în 2021, adică 0,5% din cheltuielile militare globale. "Una dintre problemele comunității internaționale este faptul că este reactivă și nu proactivă în afacerile globale; dovadă sunt banii cheltuiți pentru a încerca să oprească conflictele odată ce au început, în comparație cu cei cheltuiți pentru menținerea păcii", ne amintește Killelea.