Riscurile unei sănătăți orale precare: De la Alzheimer și diabet, până la boli cardiovasculare.
Departe de a se limita doar la durerile de dinți și gingiile inflamate, sănătatea orală afectează totul, de la alimentație, până la bunăstare și chiar riscul de a face boli cardiovasculare, diabet sau Alzheimer. După carii, parodontita este cea mai răspândită boală orală, care afectează peste 47% dintre adulții cu vârsta de peste 30 de ani. La nivel global, parodontita este catalogată ca a 11-a cea mai răspândită boală din lume. Parodontita este legată de o listă a unora dintre cele mai răspândite boli netransmisibile din lume: boli cardiovasculare, diabet, Alzheimer, obezitate, o serie de cancere, artrită reumatoidă, Parkinson, pneumonie și complicații în timpul sarcinii.
Sănătatea orală este legată de sănătatea noastră generală. Departe de a se limita doar la durerile de dinți și gingiile inflamate, sănătatea orală afectează totul, de la alimentație, până la bunăstare și chiar riscul de a face boli cardiovasculare, diabet sau Alzheimer.Cea mai evidentă afecțiune gingivală, de multe ori ignorată sau tratată cu dezinteres, este parodontita. După carii, aceasta este cea mai răspândită boală orală, care afectează peste 47% dintre adulții cu vârsta de peste 30 de ani. La nivel global, parodontita este catalogată ca a 11-a cea mai răspândită boală din lume.Parodontita este o infecție care afectează nu doar partea vizibilă a gingiei, prin inflamarea superficială (gingivită), ci țintește până la rădăcina dintelui, unde erodează structurile care țin dintele la locul lui.Din cauza naturii ascunse a parodontitei, multe persoane care o au nu știu că este acolo până în stadii foarte avansate. Boala are o componentă genetică și este, de asemenea, influențată de igiena orală."Pentru cei mai mulți, boala nu devine vizibilă până la 40 sau 50 de ani", spune Sim K Singhrao, cercetător senior la școala de stomatologie de la Universitatea Central Lancashire din Marea Britanie. "Până în acest moment, este posibil ca daunele severe să fi subminat deja arhitectura dintelui, riscând pierderea acestuia. Între timp, infecția a favorizat crearea de bacterii, cum ar fi Treponema denticola și Porphyromonas gingivalis, prin fluxul sanguin timp de zeci de ani."Bacteriile în fluxul sanguin sunt cele care ne modelează sănătatea mult dincolo de gură"Dacă vă imaginați fluxul sanguin ca pe un autobuz, acesta va lua pasageri – precum bacteriile din gură – și va merge peste tot în corp", spune Singhrao. "Unii vor coborî în creier, alții în artere, alții în pancreas sau în ficat".Acolo unde există vulnerabilități sau când microbii nu sunt eliminați în mod eficient, aceștia provoacă inflamații și declanșează sau exacerbează alte boli inflamatorii.Parodontita este legată de o listă a unora dintre cele mai răspândite boli netransmisibile din lume: boli cardiovasculare, diabet, Alzheimer, obezitate, o serie de cancere, artrită reumatoidă, Parkinson, pneumonie și complicații în timpul sarcinii.Dintre toate aceste afecțiuni cronice de sănătate, diabetul are cea mai puternică legătură (bidirecțională) cu parodontita. Persoanele cu diabet zaharat de tip 2 au un risc de trei ori mai mare de a dezvolta parodontită comparativ cu persoanele care nu suferă de această boală. Pentru persoanele care au diabet de tip 2 și parodontită, infecția înrăutățește capacitatea organismului lor de a controla nivelul de zahăr din sânge."Toate bolile inflamatorii sunt conectate, au o influență una asupra celeilalte", spune Palle Holmstrup, profesor emerit la departamentul de odontologie al Universității din Copenhaga. "Parodontita este una dintre cele mai frecvente, dacă nu chiar cea mai frecventă, boală inflamatorie a corpului uman.Cum să vă reduceți riscul de a face parodontită sau cum să o tratați pentru a reduce inflamația dacă o aveți dejaGrupul lui Holmstrup a măsurat efectul parodontitei asupra diabetului la șobolani. Grupul său a investigat diferența dintre răspunsul glicemiei la șobolanii diabetici cărora li s-a administrat o stare asemănătoare parodontitei și șobolanii diabetici fără această afecțiune. Parodontita a dus la o creștere cu 30% mai mare a glicemiei după o masă.Concluzia finală a parodontitei, dacă este agresivă și netratată, este pierderea dinților. Pe lângă decenii de inflamație cronică, pierderea dinților vine cu un nou set de riscuri pentru sănătate, inclusiv declinul cognitiv și demența.Bei Wu, profesor decan în domeniul sănătății globale la Colegiul de Nursing Rory Meyers al Universității din New York, a descoperit că există o relație dependentă: cu cât pierdeți mai mulți dinți, cu atât crește riscul de declin cognitiv și demență.În cadrul celui mai amplu studiu de acest gen, Wu a studiat datele de sănătate a 34.000 de pacienți din SUA pentru a descoperi că pentru fiecare dinte pe care îl pierde o persoană are o creștere de 1,4% a riscului de deteriorare cognitivă și de 1,1% a riscului de demență. În general, cei care și-au pierdut dinții au avut un risc crescut cu 48% de deteriorare cognitivă și cu 28% de demență, în comparație cu persoanele similare care își păstrau toți dinții.Pierderea dinților a fost, în mare măsură, trecută cu vederea ca factor de risc pentru demență, iar Wu spune că este întâmpinat, de obicei, cu surprindere atunci când subliniază relația dintre cele două."Sănătatea orală este o piesă lipsă", spune Wu. "Încercăm să furnizăm dovezile care să arate că ar trebui să facă parte din ecuație".În timp ce parodontita poate fi o cauză comună a pierderii dinților, ar putea exista și alți vinovați pentru aceste efecte. Până în prezent, studiile lui Wu privind pierderea dinților au investigat doar corelațiile și nu cauzalitatea, dar ea dorește să investigheze și rolul nutriției în această relație."O proteză dentară bună ar putea îmbunătăți aportul nutrițional și, de asemenea, masticația ", spune Wu. "Aceasta poate crește potențial fluxul sanguin, ceea ce ar putea avea un impact asupra funcției cognitive – dar aceasta este încă doar o ipoteză".Legăturile care apar între sănătatea noastră orală și această serie de alte afecțiuni au un rezultat foarte important: este ușor să vă reduceți riscul de a face parodontită și să o tratați eficient dacă o aveți deja."Dacă ne spălăm corect pe dinți și avem o bună igienă orală, atunci, potențial, putem preveni apariția parodontitei", spune Wu.În cazul în care boala se instalează, în stadiile incipiente, poate fi tratată prin detartraj, care răzuiește microbii de pe suprafața inferioară a dinților, deasupra și chiar sub linia gingiei.Dacă aveți parodontită gravă, soluția poate include un tratament chirurgical, "ceea ce înseamnă că se desprinde țesutul moale al gingiilor și se curăță suprafețele rădăcinilor, apoi se pune țesutul la loc", spune Holmstrup.Problema stă în depistare, din cauza naturii adesea lipsite de simptome a bolii, împreună cu concepția greșită comună potrivit căreia, dacă nu aveți dureri dentare severe, nu trebuie să mergeți la dentist.Soluția în acest caz ar fi mersul regulat la stomatolog.