Studiu în premieră: secvențele românești ale virusului au o identitate ridicată, de 99,95%, cu virusul din Wuhan.
În România, probabilitatea decesului la pacienţii care sufereau de boli renale cronice a fost de 2,69 mai mare, şi la cei care sufereau de diabet de 2,3 mai mult. Cercetarea pe pacienţii români arată că în România, bărbaţii au cele mai mari riscuri atunci când suferă de cancer sau de alte deficienţe imune. Pe secvenţele româneşti de SARS-CoV-2 a fost descoperită 99,95% identitate cu virusul de pneumonie de pe piaţa Wuhan şi mai mare de 99.6% cu secvenţele virusului din Franţa, Germania, Grecia, Italia, Polonia, India, SUA.
Un studiu pe România, printre puţinele realizate şi ridicate pe platformele de ştiinţă internaţionale, publicat zilele trecute arată că mai mulţi cercetători români au studiat timp de 4 luni secvenţele întregi de genom ale SARS-CoV-2 pe pacienţii din mai multe zone geografice ale României.Studiul arată că în România, atât la femei, cât şi la bărbaţi, pacienţii care sufereau deja de boli cardiovasculare au fost de 2,89 ori mai mult predispuşi să evolueze spre deces decât cei care nu aveau aceste probleme medicale.În România, probabilitatea decesului la pacienţii care sufereau de boli renale cronice a fost de 2,69 mai mare, şi la cei care sufereau de diabet de 2,3 mai mult.Cercetarea pe pacienţii români arată că în România, bărbaţii au cele mai mari riscuri atunci când suferă de cancer sau de alte deficienţe imune, în timp ce organismul femeilor cedează la SARS-CoV-2 mai ales când acestea suferă de boli renale cronice.Filogenia genetică a SARS-CoV- arată că pe secvenţele româneşti de SARS-CoV-2 a fost descoperită o identitate ridicată (~ 99,95 identitate cu virusul de pneumonie de pe piaţa fructelor de mare din Wuhan şi mai mare de 99,6% cu secvenţele virusului din Franţa, Germania, Grecia, Italia, Polonia, India, SUA.Cercetătorii au prezentat în studiu şi imaginea de ansamblu a celor 7 mutaţii a proteinelor Spike detectate în secvenţa românească a virusului.Ce arată întreg studiul pe România:Autorii studiului sunt Mihaela Lazăr, şeful Laboratorului Infecţii Respiratorii Virale din Institutul Naţional de Cercetare-Dezvoltare Medico-Militară "Cantacuzino", Odette Popovici de la Institutul de Sănătate Publică, Barbara Mühlemann de la Institutul de Virologie Charité a Universitätsmedizin Berlin, Tim Durfee- senior scientist la DNASTAR Inc, USA, şi Răzvan Stan de la Institutul Naţional de Cercetare Dezvoltare Medico-Militară "Cantacuzino".Asistenţă au mai oferit Luiza Ustea, Nicoleta Paraschiv şi Adrian Creţu şi stafful Laboratorului Infecţii Respiratorii Virale de la Cantacuzino, stafful Institutului Naţional de Cercetare Dezvoltare Medico-Militară tot de la Cantacuzino, Centrul Naţional pentru Boli Transmisibile, funcţionari din Ministerul Sănătăţii şi Ministerul Apărării.Sprijinul pentru finanţare a fost furnizat de Rompetrol Group NV (Fundatia pentru SMURD) şi de către Asociaţia Română pentru Chirurgie a Umerilor şi a Cotului. Sursele de finanţare nu au avut niciun rol în proiectarea studiului, analiza sau redactarea raportului, se arată în finalul cercetării.Ultima versiune a cercetării ştiinţifice pe România a fost urcată pe plaftormele de ştiinţă internaţionale pe 7 iulie 2020.