data.title: Blaveta de l'espantallops
data.context: El revers és més característic de l'espècie. Als dos sexes el revers és gris, sense lúnules taronges pròpies d'algunes espècies del gènere Polyommatus i Aricia, tot i que és possible que hi siguin però dissimulats amb la coloració grisa. Ales anteriors amb una franja postdiscal de 6 punts lleugerament corbada i un altre allargat a la cel·la, en alguns exemplars a penes visible. Ales posteriors amb una altra de postdiscal encara més corbada, formada per un total de 8 ò 9 punts, un punt més a la regió discal de S7 i un últim a la cel·la; aquests darrers poden ser complicats d'apreciar depenent de l'individu.
data.text: postdiscal de 6 punts lleugerament corbada
data.id: P_94_C_559_Q2
data.question: Com és la franja de les ales anteriors?
data.text: El revers
data.id: P_94_C_559_Q3
data.question: Què és el més característic de l'espècie?
data.text: 8 ò 9 punts
data.id: P_94_C_559_Q4
data.question: Quants punts formen l'ala postdiscal?
data.context: La blaveta de l'espantallops (Iolana iolas)[1] és un lepidòpter glossat de la família Lycaenidae. Es distribueix pel Marroc, Algèria, sud d'Europa (des de la península Ibèrica fins als Balcans), Turquia i Iran.[2] Tot i la seva àmplia distribució, habita en reductes aïllats i sempre en poc nombre. A més, el seu hàbitat a la península Ibèrica es redueix a zones amb la presència de la seva principal planta nutrícia Colutea arborescens.[3] Aquests factors han fet que s'inclogui al Llibre Vermell de Lepidòpters de la península Ibèrica, en la categoria de perill d'extinció (EN)[4] i a la Llista Vermella Europea d'Espècies Amenaçades amb l'estatus de quasi amenaçada (NT).[5]
data.text: Iolana iolas
data.id: P_94_C_560_Q1
data.question: Amb quin nom es coneix la blaveta de l'espantallops?
data.text: un lepidòpter glossat de la família Lycaenidae
data.id: P_94_C_560_Q2
data.question: Què és la blaveta de l'espantallops?
data.text: Marroc, Algèria, sud d'Europa (des de la península Ibèrica fins als Balcans), Turquia i Iran
data.id: P_94_C_560_Q3
data.question: Per on es distribueix la blaveta de l'espantallops?
data.text: Colutea arborescens
data.id: P_94_C_560_Q4
data.question: Quina és la principal planta nutrícia de la blaveta de l'espantallops a la península Ibèrica?
data.text: en la categoria de perill d'extinci
data.id: P_94_C_560_Q5
data.question: Com s'inclou al Llibre Vermell de Lepidòpters de la península Ibèrica?
data.context: Les femelles acostumen a pondre els ous, habitualment un per beina i diversos per planta (de vegades se n'observa més d'un a cada beina, producte de diverses femelles[6]), sobre els fruits (o sobre els sèpals) que tenen 1 o 2 setmanes, mentre que alhora hi ha flors, nèctar gràcies al qual s'alimenten els adults.[9] Aquest fet és important si tenim en compte que dues terceres parts de les flors no donen lloc a fruits i que si les beines són massa velles els fruits estarien secs. La incubació dura una setmana.[6]
data.text: nèctar
data.id: P_94_C_561_Q2
data.question: De què s'alimenten els adults?
data.text: dues terceres parts
data.id: P_94_C_561_Q3
data.question: Quina proporció de flors no dona lloc a fruits?
data.text: els fruits estarien secs
data.id: P_94_C_561_Q4
data.question: Què passaria si les beines fossin massa velles?
data.text: una setmana
data.id: P_94_C_561_Q5
data.question: Quant de temps dura la incubació?
data.context: A la península Ibèrica els primers exemplars s'observen a finals d'abril i els últims a primers de juny. Durant el maig és quan s'arriba al pic d'individus.[3] Es creu que, en cas d'haver-hi una segona emersió d'adults, seria un fet accidental, ja que les erugues no tindrien aliment. Podria ser degut a un règim estival de pluges anormal. Existeix la possibilitat que aquest fet es produeixi als Alps suïssos, on la planta nutrícia pot arribar a florir fins i tot a la tardor.[8]
data.text: a finals d'abril
data.id: P_94_C_562_Q1
data.question: Quan s'observen els primers exemplars a la península Ibèrica?
data.text: maig
data.id: P_94_C_562_Q2
data.question: En quin mes s'arriba al pic d'individus?
data.text: haver-hi una segona emersió d'adults
data.id: P_94_C_562_Q3
data.question: Què es consideraria un fet accidental?
data.text: a un règim estival de pluges anormal
data.id: P_94_C_562_Q4
data.question: A què podria ser deguda una segona emersió d'adults?
data.text: a la tardor
data.id: P_94_C_562_Q5
data.question: En quina estació pot arribar a florir fins i tot la planta nutrícia als Alps suïssos?
data.context: Les femelles adultes no es desplacen gaire lluny del lloc on van néixer, alimentant-se del nèctar que ofereix la mateixa planta de la qual es va alimentar quan era una eruga, cosa que dificulta enormement la dispersió de l'espècie i alhora dificulta la possible observació; per contra, els mascles, més actius i agressius, acostumen a separar-se buscant abeuradors (ribes de rierols, tolls o terres humides) o altres femelles, fins i tot se n'han trobat a quilòmetres de distància dels llocs de cria.[2][3] Els mascles mostren un comportament patrullador, volant entre les plantes de Colutea buscant femelles.[6] Recentment hi ha estudis que indiquen el contrari, fins i tot que les femelles poden arribar a recórrer el doble de distàncies que els mascles; es creu que aquest comportament pot ser degut a la necessitat de les femelles de distribuir els ous el més separat possible per evitar parasitoides i altres causes de mortalitat.[10] Segons un estudi del 2007 realitzat al centre de la península Ibèrica, els mascles recorren majors distàncies, tot i que només el 9% abandona l'àrea d'on van néixer, mentre que per les femelles, ho fa un 72%.[6] Cal considerar que es tracta d'un dels licènids de vida més curta en fase adulta, només viu entre 3 i 4 dies.[10]
data.text: la mateixa planta de la qual es va alimentar quan era una eruga
data.id: P_94_C_563_Q1
data.question: De quina planta s'alimenten les femelles adultes?
data.text: més actius i agressius
data.id: P_94_C_563_Q2
data.question: Com són els mascles respecte les femelles?
data.text: fins i tot se n'han trobat a quilòmetres de distància dels llocs de cria
data.id: P_94_C_563_Q3
data.question: On s'han arribat a trobar mascles?
data.text: patrullador
data.id: P_94_C_563_Q4
data.question: Quin comportament mostren els mascles?
data.text: entre 3 i 4 dies
data.id: P_94_C_563_Q5
data.question: Quant de temps viuen aquests licènids en fase adulta?
data.context: Les erugues poden ser parasitades per himenòpters, com l'Anisobas cephalotes: l'imago pon un ou sobre una eruga en L2 o L3, i la seva larva es desenvolupa dins de l'eruga i hiverna en forma de pupa dins de la mateixa pupa del lepidòpter; Cotesia specularis, segueix una metodologia similar a l'espècie anterior, encara que les larves d'aquesta surten de l'eruga moribunda i pupen formant capolls de seda (en ser més petita, se n'alimenten més d'un individu).[8] El fet de poder trobar una eruga ja crescuda és degut en el fet que cadascuna durant la seva vida s'alimenta de dues beines;[9] així doncs mentre aquestes surten buscant una de nova, són atacades pels himenòpters. S'han arribat a obtenir uns percentatges de mortalitat de fins al 50% per aquesta causa.[8]
data.text: Les erugues
data.id: P_94_C_564_Q2
data.question: Qui pot ser parasitat per himenòpters?
data.text: fins al 50%
data.id: P_94_C_564_Q3
data.question: Quin és el percentatge de mortalitat causat pels himenòpters?
data.text: dins de l'eruga
data.id: P_94_C_564_Q4
data.question: On es desenvolupa la larva de l'imago?
data.text: formant capolls de seda
data.id: P_94_C_564_Q5
data.question: Com pupen les larves de Cotesia specularis?