data.title: La Monyos
data.context: El seu naixement va coincidir, altrament, amb una acceleració del progrés urbà i un seguit d'avenços significatius tals com l'enderrocament de la muralla romana[10] i el consegüent eixamplament de la ciutat a través del Pla Cerdà a finals de segle; també l'Exposició Universal de Barcelona de 1888,[11] que contribuiria a canviar la fisonomia de la ciutat i en concret el perímetre extern del Raval. Aquesta zona del centre històric i de caràcter popular (que no adoptaria el malnom de Barri Xino fins ben entrada la dècada de 1920) va experimentar un seguit d'operacions urbanístiques arran de les desamortitzacions dels convents: se'ls va privar de la propietat de les terres que posseïen per donar-los un ús diferent i van ser urbanitzades. El traçat dels carrers es va realitzar de manera rectilínia, sense places ni espais lliures i amb una trama edificatòria densa. Els habitatges (en mans de les classes burgeses, que els llogaven a les classes populars) eren molt austers i es van edificar sobre antics horts, amb pisos construïts per sobre de les cinc plantes reglamentàries, habitacions als terrats, patis interiors ocupats, etc.[12][13]
data.text: Pla Cerdà
data.id: P_99_C_589_Q1
data.question: Quin és el nom del Pla pel que es va eixamplar la ciutat?
data.text: 1888
data.id: P_99_C_589_Q2
data.question: En quin any es va realitzar l'Exposició Universal de Barcelona?
data.text: dècada de 1920
data.id: P_99_C_589_Q3
data.question: Quan va adoptar el malnom de Barri Xino la zona del centre històric?
data.text: convents
data.id: P_99_C_589_Q4
data.question: Què es van desamortitzar?
data.text: de manera rectilínia
data.id: P_99_C_589_Q5
data.question: Com es va realitzar el traçat dels carrers?
data.context: Aquesta transformació social (que es va prolongar fins a finals del segle xix, quan es va esgotar el sòl del barri) es va sumar a diverses onades d'immigració, que van convertir el Raval en un dels nuclis amb més densitat de població del món, tot assolint un valor de 103.060 habitants per quilòmetre quadrat. El barri no només tenia caràcter fabril, sinó que també estava ple de cafès, tavernes, teatres i locals dedicats a la prostitució.[13] Afrontava amb La Rambla, que va esdevenir eix de la Barcelona vuitcentista i actuava com a principal espai comercial i lúdic de la ciutat. Hi convivia el contrast de la desigualtat social i la degradació física de l'espai, acompanyades per una progressiva pèrdua de funcions: l'aristocràcia barcelonina, aficionada primer al teatre i als concerts i —entrat el segle xx— als cinematògrafs, tenia en contraposició la vida que hi feien en precàries i insalubres condicions les classes més baixes, que a més a més patien el dia a dia d'un reguitzell d'activitats delictives i criminals com les que van protagonitzar altres personatges populars del Raval com la segrestadora Enriqueta Martí i Ripollés.[14][15]
data.text: a finals del segle xix
data.id: P_99_C_590_Q1
data.question: Quan es va esgotar el sòl del barri?
data.text: de cafès, tavernes, teatres i locals dedicats a la prostitució
data.id: P_99_C_590_Q3
data.question: De què estava ple el barri?
data.text: La Rambla
data.id: P_99_C_590_Q4
data.question: Què va esdevenir eix de la Barcelona vuitcentista?
data.text: Enriqueta Martí i Ripollés
data.id: P_99_C_590_Q5
data.question: Com es deia la segrestadora popular del Raval?
data.context: Més endavant, el 1997, la directora de cinema Mireia Ros va rodar una pel·lícula dramàtica basada en el seu personatge, La Moños (1997). Aquest film, protagonitzat per Julieta Serrano i el cantant de Sau Carles Sabater, va rebre una nominació al Festival de Chicago de 1997 i una altra als premis Goya de 1998, totes dues com a millor director novell.[38][39] Prenia com a tòpic la mater dolorosa del franquisme, en què Dolors Bonella va traçar una defensa psicològica i es va refugiar en una nova identitat en comptes de suïcidar-se.[19] Posteriorment, entrat el segle xxi, es va recuperar de nou la seva figura per a l'obra de teatre musical La Monyos. El musical (2014), encarnada al Teatre del Raval per Itziar González i dirigida per Empar López.[24][40][41]
data.text: Mireia Ros
data.id: P_99_C_592_Q1
data.question: Qui va rodar una pel·lícula basada en el seu persontatge?
data.text: dramàtica
data.id: P_99_C_592_Q2
data.question: De quin gènere era la pel·lícula que va dirigir Mireia Ros?
data.text: La Moños
data.id: P_99_C_592_Q3
data.question: Quina era la pel·lícula que va dirigir Mireia Ros?
data.text: Festival de Chicago
data.id: P_99_C_592_Q4
data.question: En quin Festival va rebre una nominació al 1997 com a millor director novell?
data.text: es va refugiar en una nova identitat
data.id: P_99_C_592_Q5
data.question: Què va fer Dolors Bonella en lloc de suïcidar-se?
data.context: El 9 d'octubre de 1922 es va estrenar al Teatre Circ Barcelonès la tragicomèdia La Monyos, protagonitzada per Elvira Torrens i Soriano i dirigida per Victoriano Benedicto. Amb una inversó elevada en utillatge teatral i en vestuari, s'hi representava la llegenda de la cèlebre barcelonina durant el període comprès entre els anys 1860 i 1885, tot emprant escenaris reconeguts com la Font d'en Conna.[27][28] També existeixen evidències posteriors d'altres representacions musicals i teatrals, com el cuplet que va protagonitzar l'actriu Matilde Xatart i Solà el 22 de juny de 1927 al Teatre Novedades —basades en la figura de la Monyos mentre estava en vida.[29][30]
data.text: Teatre Circ Barcelonès
data.id: P_99_C_593_Q1
data.question: En quin teatre de Barcelona es va estrenar La Monyos?
data.text: 1922
data.id: P_99_C_593_Q2
data.question: Quin any es va estrenar l'obra?
data.text: Elvira Torrens i Soriano
data.id: P_99_C_593_Q3
data.question: Qui va ser la protagonista de La Monyos?
data.text: elevada
data.id: P_99_C_593_Q4
data.question: Com va ser la inversió en utillatge teatral i en vestuari?
data.text: la Font d'en Conna
data.id: P_99_C_593_Q5
data.question: Quin escenari reconegut es va emprar?
data.context: Dolors Bonella va morir el 15 de setembre de 1940 a l'Hospital del Mar de Barcelona després de ser acollida a les darreries a la Casa de la Caritat (actual complex museístic, docent i cultural format pel MACBA, CCCB i URL, entre altres).[24] El seu funeral va esdevenir multitudinari i solemne per algú que en va pagar les despeses, fet que va alimentar encara més els rumors sobre el destí de la seva malaurada filla i la relació amb la família benestant per la qual havia treballat.[3][18][25] El Noticiero Universal va publicar-ne un obituari al costat de notícies de transcendència internacional, com els bombardejos de l'Alemanya nazi contra Londres o l'entrevista d'Adolf Hitler amb Ramón Serrano Suñer —Ministre d'Exteriors de l'Espanya franquista.[3]
data.text: a l'Hospital del Mar de Barcelona
data.id: P_99_C_594_Q1
data.question: On va morir Dolors Bonella?
data.text: 1940
data.id: P_99_C_594_Q2
data.question: En quin any va morir?
data.text: multitudinari i solemne
data.id: P_99_C_594_Q3
data.question: Com va esdevenir el seu funeral?
data.text: El Noticiero Universal
data.id: P_99_C_594_Q4
data.question: Qui va publicar un obituari junt a notícies de transcendència internacional?
data.text: Ministre d'Exteriors de l'Espanya franquista
data.id: P_99_C_594_Q5
data.question: Què era Ramón Serrano Suñer?