data.title: Pal·ladianisme
data.context: Un dels arquitectes pioners va ser Sir Edward Lovett Pearce (1699-1733), que és considerat com el màxim referent del pal·ladianisme irlandès. Pearce, cosí de Sir John Vanbrugh i deixeble d'ell, va rebutjar l'estil barroc i, abans de tornar a Irlanda, va passar tres anys estudiant arquitectura a França i Itàlia. La seva obra cabdal va ser el primer parlament irlandès a Dublín. Pierce era un arquitecte prolífic i també va dissenyar la façana sud de Drumcondra House (1727) i el Palau de Cashel (1728).
data.text: Sir Edward Lovett Pearce
data.id: P_386_C_2311_Q1
data.question: Qui va ser un dels arquitectes pioners?
data.text: com el màxim referent del pal·ladianisme irlandès
data.id: P_386_C_2311_Q2
data.question: Com es considerat Sir Edward Lovett Pearce?
data.text: l'estil barroc
data.id: P_386_C_2311_Q3
data.question: Què va rebutjar Pearce?
data.text: tres
data.id: P_386_C_2311_Q4
data.question: Quants anys va passar Pearce estudiant arquitectura?
data.text: França i Itàlia
data.id: P_386_C_2311_Q5
data.question: On va estudiar Perace arquitectura durant tres anys?
data.context: Un tret característic del pal·ladianisme nord-americà és la reaparició del gran pòrtic d'entrada, que de nou es destina a protegir l'habitatge del sol. El pòrtic, amb frontó o sense, i en diferents formes i mides, va arribar a ser crucial en el que és l'arquitectura colonial nord-americana. Als països del Nord d'Europa, a causa del clima, el pòrtic va arribar a ser merament simbòlic i normalment estava tancat, o simplement esbossat amb un disseny de pilastres. Fins i tot als darrers exemples del pal·ladianiame anglès el van adaptar com a porta de carruatges. A Amèrica, però, va recobrar la seva antiga funció i glòria.
data.text: la reaparició del gran pòrtic d'entrada
data.id: P_386_C_2312_Q1
data.question: Quin és un tret característic del pal·ladianisme nord-americà?
data.text: a protegir l'habitatge del sol
data.id: P_386_C_2312_Q2
data.question: A què es destina el gran pòrtic d'entrada?
data.text: el pòrtic
data.id: P_386_C_2312_Q3
data.question: Què va arribar a ser crucial en l'arquitectura colonial nord-americana?
data.text: tancat, o simplement esbossat amb un disseny de pilastres
data.id: P_386_C_2312_Q4
data.question: Com estava normalment el pòrtic als països del Nord d'Europa?
data.text: A Amèrica
data.id: P_386_C_2312_Q5
data.question: On va recobrar el pòrtic la seva antiga funció i glòria?
data.context: L'obra d'Andrea Palladio es troba en la seva totalitat a la regió septentrional italiana del Vèneto. Destaquen les vil·les pal·ladianes de Vicenza (Villa Capra i Villa Badoer) i l'església del Santissimo Redentore, a Venècia. Tant als tractats que va escriure Palladio, com als edificis que va dissenyar, va seguir els principis definits per l'arquitecte romà Marc Vitruvi i desenvolupats per Leon Battista Alberti al segle xv.[2] A més, estaven influïts pel vessant més clàssic de l'arquitectura romana, la qual es basava més en les proporcions matemàtiques que en la riquesa ornamental, que també caracteritzava l'arquitectura renaixentista del segle xvi.[3] Palladio va combinar lliurement molts dels elements del llenguatge clàssic, d'acord amb les exigències de l'emplaçament o de les necessitats funcionals de cada edifici i, en aquest sentit, se'l pot considerar un arquitecte manierista. Al mateix temps, va seguir en la línia renaixentista de cercar les proporcions harmòniques, i les seves façanes es caracteritzen per una excepcional elegància basada en la senzillesa -quasi austera- i la serenitat compositiva.
data.text: a la regió septentrional italiana del Vèneto
data.id: P_386_C_2313_Q1
data.question: On es troba l'obra d'Andrea Palladio?
data.text: Venècia
data.id: P_386_C_2313_Q2
data.question: En quina ciutat és l'església del Santissimo Redentore?
data.text: en les proporcions matemàtiques
data.id: P_386_C_2313_Q4
data.question: En què es basava sobretot l'arquitectura romana?
data.text: un arquitecte manierista
data.id: P_386_C_2313_Q5
data.question: Com es pot considerar a Palladio?
data.context: El president dels Estats Units i arquitecte amateur, Thomas Jefferson (1743-1826), va arribar a dir que I Quattro Libri dell'Architettura de Palladio eren com la seva Bíblia. Jefferson tenia una intensa estima als conceptes arquitectònics pal·ladians i els dissenys de la seva casa de Monticello (Virgínia) a Charlottesville, (Virgínia), així com els de la Universitat de Virgínia, estaven basats directament en els dibuixos del tractat de Palladio. La filosofia de Jefferson relacionava la significació política dels seus edificis amb l'arquitectura de l'Antiga Roma i així va dissenyar nombrosos edificis cívics dins l'estil del pal·ladianisme. Monticello, remodelada entre 1796 i 1808, està clarament basada en la Villa Capra de Palladio. Aquest estil, amb les seves modificacions, als Estats Units es qualifica d'estil colonial georgià, per la influència de l'herència colonial a l'arquitectura de l'època anglesa, durant els quatre primers reis anomenats «George» del Regne Unit. El Panteó o la Rotonda de la Universitat de Virgínia, dissenyat per Jefferson, és indubtablement pal·ladià en concepte i estil, i la cúpula està basada en la del Panteó de Roma.[13]
data.text: Thomas Jefferson
data.id: P_386_C_2314_Q1
data.question: Qui era el president dels Estats Units?
data.text: que I Quattro Libri dell'Architettura de Palladio eren com la seva Bíblia
data.id: P_386_C_2314_Q2
data.question: Què va dir Thomas Jefferson?
data.text: nombrosos
data.id: P_386_C_2314_Q3
data.question: Quants edificis cívics va dissenyar Jefferson dins l'estil del pal·ladianisme?
data.text: entre 1796 i 1808
data.id: P_386_C_2314_Q4
data.question: Quan va ser remodelada Monticello?
data.text: en la Villa Capra de Palladio
data.id: P_386_C_2314_Q5
data.question: En què està basada Monticello?
data.context: A l'avantguarda d'aquesta nova escola de disseny tenim l'arquitecte-aristòcrata Richard Boyle, el qual concebia el Barroc com un símbol de l'absolutisme estranger. El 1729, Burlington, conjuntament amb William Kent, van dissenyar Chiswick House. Aquesta casa és una reinterpretació de la Villa Capra, purificada dels elements i ornaments del segle xvi. La severitat en l'ornamentació va ser l'element més destacat del neopal·ladianisme anglès.
data.text: Richard Boyle
data.id: P_386_C_2315_Q1
data.question: Qui és a l'avantguarda de la nova escola de disseny?
data.text: arquitecte-aristòcrata
data.id: P_386_C_2315_Q2
data.question: Què és Richard Boyle?
data.text: com un símbol de l'absolutisme estranger
data.id: P_386_C_2315_Q3
data.question: Com concebia Richard Boyle el Barroc?
data.text: 1729
data.id: P_386_C_2315_Q4
data.question: Quan es va dissenyar Chiswick House?
data.text: La severitat en l'ornamentació
data.id: P_386_C_2315_Q5
data.question: Quin va ser l'element més destacat del neopal·ladianisme anglès?
data.context: Palladio creia profundament en la doble finalitat de les vil·les: com a explotació agropecuària i com a recés palatí dels rics burgesos o aristòcrates. Aquests habitatges simètrics i amb aspecte de temple, també contenien el necessari per a les tasques del camp. Estances de treball com graners, estables o magatzems d'estris agrícoles se separaven de l'habitatge central mitjançant ales també concebudes simètricament. Aquestes ales, a vegades, diferents de l'habitatge i connectades amb les colònies de treballadors, eren dissenyades no només funcionalment sinó també com a complement de la vil·la i millora del conjunt. D'altra banda, Palladio no tenia intencions d'integrar aquesta zona de treball amb l'habitatge principal, més enllà de l'interès purament estètic.[6] Així, en general, els seus seguidors van alterar aquest concepte original de la relació entre l'edificació principal i les dependències annexes.
data.text: en la doble finalitat de les vil·les
data.id: P_386_C_2316_Q1
data.question: En què creia profundament Palladio?
data.text: explotació agropecuària i com a recés palatí dels rics burgesos o aristòcrates
data.id: P_386_C_2316_Q2
data.question: Quines eren les finalitats de les vil·les per a Palladio?
data.text: simètrics i amb aspecte de temple
data.id: P_386_C_2316_Q3
data.question: Com eren els habitatges?
data.text: el necessari per a les tasques del camp
data.id: P_386_C_2316_Q4
data.question: Què contenien els habitatges?
data.text: simètricament
data.id: P_386_C_2316_Q5
data.question: Com estaven concebudes les ales?