data.title: Bioremediació de residus radioactius
data.context: Existeixen diverses espècies de microorganismes reductors indirectes que produeixen agents segrestants i quelants específics, com els sideròfors. Aquests agents segrestants són crucials en la complexació dels radionúclids i en l'increment de la seva solubilitat i biodisponibilitat. Un exemple és Microbacterium flavescens, que creix en presència de radioisòtops com el plutoni, el tori, l'urani o l'americi i produeix aquests àcids orgànics i sideròfors que possibiliten la dissolució i mobilització dels radionúclids a través del sòl. A més a més, sembla que els sideròfors de la superfície bacteriana també li servirien per a facilitar l'entrada d'aquests elements a l'interior cel·lular. Pseudomonas aeruginosa, per altra banda, secreta agents quelants a l'exterior que complexen l'urani i el tori quan creix en un medi amb aquests elements. En general, també s'ha conclòs que les enterobactines són molt eficients en solubilització dels òxids de plutoni.[3][5]
data.text: agents segrestants i quelants específics
data.id: P_165_C_985_Q1
data.question: Què són els sideròfors?
data.text: en la complexació dels radionúclids i en l'increment de la seva solubilitat i biodisponibilitat
data.id: P_165_C_985_Q2
data.question: Per a què són crucials els agents segrestants?
data.text: Microbacterium flavescens
data.id: P_165_C_985_Q3
data.question: Quin agent creix en presència del plutoni?
data.text: agents quelants
data.id: P_165_C_985_Q4
data.question: Què secreta a l'exterior Pseudomonas aeruginosa?
data.text: en solubilització dels òxids de plutoni
data.id: P_165_C_985_Q5
data.question: En què són molt eficients les enterobactines?
data.context: El cas de la bioacumulació fa referència a la captació dels radionúclids cap a l'interior cel·lular, on queden retinguts per complexacions amb components intracel·lulars de càrrega negativa, precipitacions o formacions de grànuls. A diferència de la biosorció, aquest és un procés actiu: depèn d'un sistema de transport depenent d'energia.[25] Alguns metalls o formes radioactives poden ser absorbits de manera accidental pels bacteris a causa de la seva semblança a elements essencials imprescindibles pel funcionament metabòlic. Diversos radioisòtops de l'estronci, per exemple, són reconeguts com a anàlegs del calci i incorporats a l'interior de Micrococcus luteus.[5] L'urani, en canvi, no té cap funció coneguda i es creu que la seva entrada a l'interior cel·lular podria raure per la seva toxicitat (capaç d'incrementar la permeabilitat de la membrana).[4]
data.text: a la captació dels radionúclids cap a l'interior cel·lular
data.id: P_165_C_986_Q1
data.question: A què fa referència el cas de la bioacumulació?
data.text: negativa
data.id: P_165_C_986_Q2
data.question: Com és la càrrega dels components intracel·lulars?
data.text: bacteris
data.id: P_165_C_986_Q3
data.question: Qui pot absorbir de forma accidental alguns metalls?
data.text: a l'interior de Micrococcus luteus
data.id: P_165_C_986_Q4
data.question: On són incorporats diversos radioisòtops de l'estronci?
data.text: no té cap funció coneguda
data.id: P_165_C_986_Q5
data.question: Quina funció té l'urani?
data.context: La biosorció i la bioacumulació són dues accions metabòliques que es basen en l'habilitat de concentrar radionúclids mil cops per sobre de la concentració de l'ambient. Consisteixen en la complexació dels residus radioactius amb fosfats, compostos orgànics i sulfits de manera que es tornen insolubles i menys exposats a la radiotoxicitat. Tenen especial utilitat en biosòlids per finalitats agràries i d'esmena de sòls, malgrat que gairebé no es coneixen les propietats d'aquests biosòlids.[28]
data.text: accions metabòliques
data.id: P_165_C_987_Q1
data.question: Què són la biosorció i la bioacumulació?
data.text: mil
data.id: P_165_C_987_Q2
data.question: Quants cops per sobre de la concentració ambiental poden concentrar radionúclids?
data.text: en biosòlids
data.id: P_165_C_987_Q3
data.question: En què tenen especial utilitat?
data.text: agràries i d'esmena de sòls
data.id: P_165_C_987_Q4
data.question: Quines finalitats tenen els biosòlids?
data.text: fosfats, compostos orgànics i sulfits
data.id: P_165_C_987_Q5
data.question: Amb què es produeix la complexació dels residus radioactius?
data.context: La presència de residus radioactius al medi pot ocasionar un efecte a llarg termini a causa de l'activitat i el període de semidesintegració dels radionúclids, per la qual cosa el seu impacte creix amb el temps.[3] Aquestes partícules existeixen en diversos estats d'oxidació i es troben en forma d'òxids, coprecipitats, o com a complexos orgànics o inorgànics, segons la seva procedència i mitjà d'alliberament. El més habitual és trobar-les en forma oxidada, la qual les fa més solubles en aigua i per tant més mòbils.[5] A diferència dels contaminants orgànics, però, no es poden destruir i han de ser convertides a una forma estable o extrets del medi.[6]
data.text: un efecte a llarg termini
data.id: P_165_C_988_Q1
data.question: Què pot ocasionar la presència de residus radioactius al medi?
data.text: oxidada
data.id: P_165_C_988_Q2
data.question: Quina és la forma més habitual de trobar les partícules?
data.text: més solubles en aigua
data.id: P_165_C_988_Q3
data.question: Com resulten les partícules en forma oxidada?
data.text: han de ser convertides a una forma estable o extrets del medi
data.id: P_165_C_988_Q4
data.question: Què s'ha de fer amb els residus radioactius?
data.context: Algunes espècies vegetals són capaces de transformar (sense patir efectes) l'estat dels radioisòtops o bé concentrant-los a diferents zones de l'organisme, o bé fent-los precipitar a través de les arrels, o fins i tot fent-los volàtils o estabilitzant-los al sòl. Anàlogament als bacteris, existeixen procediments d'enginyeria genètica vegetal i de bioestimulació —anomenada fitoestimulació— que han permès millorar i accelerar aquests processos, sobretot pel que fa a plantes de creixement ràpid.[35] L'ús d'Agrobacterium rhizogenes, per exemple, és prou estès i incrementa notablement la captació de radionúclids per les arrels.[36]
data.text: Algunes espècies vegetals
data.id: P_165_C_989_Q1
data.question: Qui és capaç de transformar l'estat dels radioisòtops?
data.text: a diferents zones de l'organisme
data.id: P_165_C_989_Q2
data.question: On concentren les espècies vegetals els radioisòtops?
data.text: Agrobacterium rhizogenes
data.id: P_165_C_989_Q3
data.question: Què incrementa la captació de radionúclids per les arrels?
data.text: de les arrels
data.id: P_165_C_989_Q4
data.question: A través d'on precipiten les espècies vegetals els radioisòtops?
data.text: fitoestimulació
data.id: P_165_C_989_Q5
data.question: Com és anomenada la bioestimulació?
data.context: La baixa inversió econòmica a l'hora de realitzar tractaments de bioremedació de radionúclids és un dels motius principals pels quals es duen a terme cada cop amb major recurrència. L'avaluació de costos, comparada amb les estratègies convencionals de tipus abiòtic, resulta extremadament favorable.[45] Els procediments clàssics —extraccions de sòls, bombeigs d'aigües, perforacions i excavacions, cobertures amb asfalt, intercanvis iònics, etc.— i el consegüent transport obligat dels grans volums de residus a cementiris nuclears tenen costs d'operació no efectius que s'estima que podrien superar els 50 milions de lliures al Regne Unit i que als EUA, amb uns 350 projectes d'aquest tipus en marxa i sense contemplar cap contratemps tècnic, podrien assolir els 300 mil milions de dòlars.[2][3][46]
data.text: baixa
data.id: P_165_C_990_Q1
data.question: Com és la inversió econòmica per realitzar tractaments de bioremedació de radionúclids?
data.text: tractaments de bioremedació de radionúclids
data.id: P_165_C_990_Q2
data.question: Què és du a terme cada cop amb major recurrència?
data.text: L'avaluació de costos
data.id: P_165_C_990_Q3
data.question: Què resulta extremadament favorable?
data.text: 50 milions de lliures
data.id: P_165_C_990_Q4
data.question: Quin cost s'estima al Regne Unit que podria superar el transport dels residus?
data.text: 350
data.id: P_165_C_990_Q5
data.question: Quants projectes hi ha en marxa als EUA?