data.title: Lluís Muncunill i Parellada
data.context: L'edifici de l'Ajuntament de Terrassa, un encàrrec que va dur a terme com a arquitecte municipal, es va construir en tres fases i, tot i que Muncunill només en va realitzar la primera, va ser força respectat el projecte original per part dels seus successors. L'edifici consta de planta baixa i dos pisos, amb una façana profusament decorada on es combinen diversos elements arquitectònics i ornamentals propis de l'estil gòtic, com els tres arcs apuntats de la portalada que configura un atri o porxada, les finestres del pis principal, les balustrades, els pinacles, els gablets o els relleus de temàtica vegetal. El primer pis compta amb una gran balconada a la qual s'obren cinc portes d'arc apuntat molt decorades. Al segon pis hi ha només quatre finestres amb una decoració menys profusa i el gablet projectat originalment i construït el 1986, que al centre allotja l'escut de la ciutat i un rellotge.[7]
data.text: Muncunill
data.id: P_181_C_1081_Q2
data.question: Qui va realitzar la primera fase de l'edifici de l'Ajuntament?
data.text: gòtic
data.id: P_181_C_1081_Q3
data.question: De quin estil són els elements arquitectònics i ornamentals de la façana?
data.text: primer pis
data.id: P_181_C_1081_Q4
data.question: On està situada la gran balconada?
data.text: quatre
data.id: P_181_C_1081_Q5
data.question: Quantes finestres hi ha al segon pis?
data.context: El 5 d'agost de 1892 va obtenir per concurs la plaça d'arquitecte municipal de Terrassa, on es va traslladar i va desenvolupar la seva activitat professional durant 40 anys.[1] En aquesta ciutat es va casar el 1895 amb Àngels Palet, de Can Palet.[3] Va instal·lar el seu domicili i el despatx d'arquitecte al carrer de Topete, núm. 68; cap al 1914, però, es va traslladar definitivament a la casa pairal dels Parellada, al carrer del Puig Novell, núm. 13.
data.text: 40
data.id: P_181_C_1082_Q1
data.question: Quants anys va desenvolupar la seva activitat professional?
data.text: 5 d'agost de 1892
data.id: P_181_C_1082_Q2
data.question: Quan va obtenir la plaça d'arquitecte municipal de Terrassa?
data.text: Àngels Palet
data.id: P_181_C_1082_Q3
data.question: Amb qui es va casar?
data.text: a la casa pairal dels Parellada, al carrer del Puig Novell, núm. 13
data.id: P_181_C_1082_Q4
data.question: On va traslladar el seu domicili cap al 1914?
data.text: 1895
data.id: P_181_C_1082_Q5
data.question: Quin any es va casar amb Àngels Palet?
data.context: De la seva primera etapa historicista en destaca el magatzem Alfons Sala (1893), amb predomini d'elements decoratius d'origen neobarroc, amb frisos en ziga-zaga a les llindes de les portes i motllures que formen petits merlets. Una de les obres més conegudes d'aquest període és la Impremta Ventayol (1895), un edifici amb una destacada portalada de mig punt, amb el nom de l'empresa escrit amb gust goticista a l'extradós, emmarcant cadascuna de les lletres en quadrats. Les columnes que suporten l'arc acaben en petits capitells florals que s'integren en un fris que ocupa tota la façana i que està decorat amb motius florals, un element que Muncunill va fer servir a altres edificis neogòtics.[6]
data.text: 1895
data.id: P_181_C_1083_Q1
data.question: De quin any és la Impremta Ventayol?
data.text: el magatzem Alfons Sala
data.id: P_181_C_1083_Q2
data.question: Què destaca de la seva primera etapa historicista?
data.text: neobarroc
data.id: P_181_C_1083_Q3
data.question: Quin origen tenien els elements decoratius en la seva etapa historicista?
data.text: frisos en ziga-zaga
data.id: P_181_C_1083_Q4
data.question: Què hi havia a les llindes de les portes?
data.text: de mig punt
data.id: P_181_C_1083_Q5
data.question: Com és la portalada de la Impremta Ventayol?
data.context: La seva sòbria interpretació del modernisme no li impedí d'aplicar elements decoratius a façanes i capitells. A Europa s'imposaven els corrents inspirats directament en models extrets de la natura. A la revisió del gòtic que havia impulsat Viollet-le-Duc se sumava la mentalitat romàntica dels britànics Augustus Pugin i John Ruskin, el primer autor de la reconstrucció neogòtica del Palau de Westminster i el segon un ideòleg que defensava la integració entre arquitectura i naturalesa. La influència del seu pensament va arribar a Catalunya de la banda d'intel·lectuals i artistes afins a la cultura britànica i l'estil victorià, com Joan Martorell i Alexandre de Riquer. Si Martorell va influir a les primeres obres de Gaudí en la seva inspiració de la natura, De Riquer va estar vinculat amb Terrassa i, molt probablement, va conèixer personalment Muncunill. Així, es troba un repertori ornamental floral a la decoració neogòtica de l'Ajuntament o a edificis eclèctics com la casa Bonaventura Baltà (1902) i als sotabalcons de l'Hotel Peninsular, i el màxim exponent es troba a la façana de la casa Joan Barata, amb uns esgrafiats de disseny floral que la decoren tota sencera i un gablet de pedra que també aplicaria a la casa Concepció Monset.[11]
data.text: en models extrets de la natura
data.id: P_181_C_1085_Q1
data.question: En què s'inspiraven els corrents que s'imposaven a Europa?
data.text: Viollet-le-Duc
data.id: P_181_C_1085_Q2
data.question: Qui va impulsar la revisió del gòtic?
data.text: romàntica
data.id: P_181_C_1085_Q3
data.question: Quina mentalitat tenien Augustus Pugin i John Ruskin?
data.text: Palau de Westminster
data.id: P_181_C_1085_Q4
data.question: Quin palau va reconstruir Augustus Pugin?
data.text: un repertori ornamental floral
data.id: P_181_C_1085_Q5
data.question: Què es troba a la decoració neogòtica de l'Ajuntament?
data.context: Amb aquestes limitacions urbanístiques, es va abordar la remodelació del centre de la ciutat, la urbanització de la riera del Palau i del torrent de Vallparadís. Una de les actuacions al centre, la realineació del nord de la plaça Vella, va permetre a Muncunill construir el primer Cafè Colón. La canalització de la riera del Palau i la instal·lació de diversos ponts havien de permetre l'expansió de la ciutat cap a ponent. Muncunill va projectar el pont de davant del Portal de Sant Roc el 1899. Més endavant s'acabaria cobrint tota la riera i Muncunill, el 1911, es va encarregar del tram de la nova Rambla entre el carrer de la Rasa i el carrer Major.
data.text: La canalització de la riera del Palau i la instal·lació de diversos ponts
data.id: P_181_C_1086_Q1
data.question: Què havia de permetre que la ciutat s'expandís cap a ponent?
data.text: 1899
data.id: P_181_C_1086_Q2
data.question: Quan va projectar el pont de davant del Portal de Sant Roc?
data.text: entre el carrer de la Rasa i el carrer Major
data.id: P_181_C_1086_Q3
data.question: On estava el tram de la nova Rambla?
data.text: la realineació del nord de la plaça Vella
data.id: P_181_C_1086_Q4
data.question: Què va permetre a Muncunill construir el primer Cafè Colón?