data.title: Tríptic de l'enterrament de Crist
data.context: La pregària del comitent connecta amb l'escena central mitjançant l'àngel que porta una llança i està darrere de Josep d'Arimatea, i acosta la seva mà als seus llavis mentre observa amb una mirada trista el donant.[19] Igual que al Tríptic de Mérode del mateix autor, el comitent accedeix directament a l'escena sagrada sense la intermediació de cap sant, tal com es pot veure a moltes obres del contemporani Van Eyck. La falta d'un sant intercessor està d'acord amb la recreació directa de Campin sobre el desenvolupament de l'esdeveniment. Tant el comitent com l'espectador veuen l'escena de forma immediata, tal com s'ha pintat. La presència d'un sant aniria en detriment de la recreació de l'escena, fent el seu aspecte simbòlic massa pronunciat. Amb tot, a partir de 1430, Campin va seguir l'estil de Van Eyck incorporant un sant intermediari, com en el tríptic Werl al Museu del Prado, on intervé Sant Joan Baptista. Tot i que el comitent segur que va triar l'escena, el seu desig personal no està representat a l'escena; per a Campin, ell és un participant passiu sense esquema iconogràfic.[20]
data.text: una llança
data.id: P_119_C_709_Q1
data.question: Què porta l'àngel?
data.text: Tríptic de Mérode
data.id: P_119_C_709_Q2
data.question: Quina altra obra és del mateix autor?
data.text: sense la intermediació de cap sant
data.id: P_119_C_709_Q3
data.question: Com accedeix el comitent a l'escena?
data.text: massa pronunciat
data.id: P_119_C_709_Q4
data.question: Com seria l'aspecte simbòlic amb la presència d'un sant?
data.context: Campin fa un reconeixement iconogràfic de la cerimònia litúrgica del depositio en la qual l'hòstia eucarística es guardava en un receptacle, gest que simbolitza la mort i enterrament de Crist. A l'elevatio es representava la resurrecció de Crist.[15] Aquestes dues cerimònies formaven part de la litúrgia de la missa del Dijous i Dissabte Sants a Occident a finals del segle X. Apareixien recollides a la Concordia regularis del benedictí anglès Sant Ethelwold de Winchester, i es varen implantar a partir del 975.[18]
data.text: iconogràfic
data.id: P_119_C_710_Q1
data.question: Quin reconeixement fa l'autor?
data.text: en un receptacle
data.id: P_119_C_710_Q2
data.question: On es guardava l'hòstia eucarística?
data.text: A l'elevatio
data.id: P_119_C_710_Q3
data.question: On es representava la resurrecció?
data.text: de la litúrgia
data.id: P_119_C_710_Q4
data.question: De què formaven par aquestes escenes?
data.text: a la Concordia regularis
data.id: P_119_C_710_Q5
data.question: On apareixien recollides?
data.context: L'autor també va voler representar iconogràficament la missa com a sacrifici i presència real de Crist a l'Eucaristia, un dogma que estava força qüestionat a l'època. El simbolisme del depositio dins la missa en relació amb l'enterrament el va reforçar amb aquesta obra i amb la presència de l'àngel que hi ha a la dreta i que porta les vestimentes litúrgiques del sacerdot: amit, alba i estola. De fet, el panell central vol representar que el sacrifici de Crist a la creu es repeteix cada cop a la missa, i que el sacrifici de la crucifixió ja ha passat i per això la creu apareix buida al panell esquerre. La imatge de l'àngel amb vestits litúrgics va ser àmpliament representada al final del gòtic a la representació de la missa de Sant Gregori.[15]
data.text: iconogràficament
data.id: P_119_C_711_Q1
data.question: Com ho va voler representar l'autor?
data.text: del sacerdot
data.id: P_119_C_711_Q3
data.question: De qui porta vestimentes l'àngel?
data.text: a la missa
data.id: P_119_C_711_Q4
data.question: On es repeteix el sacrifici de Crist a la creu?
data.text: buida
data.id: P_119_C_711_Q5
data.question: Com apareix la creu al panell esquerre?
data.context: Al panell dret es produeix un canvi de registre passant del dolor de la Passió a la visió triomfant de Crist en la resurrecció.[16] La figura central és Jesús que porta el símbol de la Santa Creu i de la Resurrecció i fa un senyal de benedicció. Acaba de sortir de la tomba després que fos oberta per l'àngel enviat per Déu i que està situat al seu darrere, amb una mida clarament inferior per a aconseguir un efecte de profunditat. A la part inferior de l'escena es veuen els dos soldats que havien estat enviats per Pilat per a protegir el sepulcre i evitar que el cos fos robat (Mateu 27:66). Els soldats vesteixen amb una roba molt acolorida i porten barrets d'estil oriental; estant caiguts a terra amb cara d'espant, un d'ells ha perdut un dels seus escarpins. A l'escena apareix un quart personatge que porta unes fletxes dins la seva mà enguantada.
data.text: triomfant
data.id: P_119_C_712_Q1
data.question: Quina visió tenim de Crist al panell dret?
data.text: benedicció
data.id: P_119_C_712_Q2
data.question: Quin senyal fa Jesús?
data.text: l'àngel
data.id: P_119_C_712_Q3
data.question: Qui ha obert la tomba?
data.text: profunditat
data.id: P_119_C_712_Q4
data.question: Quin efecte aconsegueix la mida de l'àngel?
data.text: Els soldats
data.id: P_119_C_712_Q5
data.question: Qui hi ha a la part inferior de l'escena?