data.title: Ocells
data.context: Els ocells muden periòdicament el plomatge. El plomatge estàndard d'un ocell que l'ha mudat després de la cria és conegut com el plomatge "no de cria" o – segons la terminologia Humphrey-Parkes – plomatge "bàsic"; dins del sistema Humphrey-Parkes, els plomatges de cria i les variacions del plomatge bàsic són coneguts com a plomatges "alternatius".[76] En la majoria d'espècies la muda és anual, tot i que algunes poden mudar les plomes dues vegades a l'any, i les grans aus rapaces poden mudar-les només una vegada en uns quants anys. Els patrons de muda varien d'una espècie a l'altra. En els passerins, les plomes de vol són substituïdes d'una en una, començant per la ploma primària més interior. Una vegada ha estat reemplaçada la cinquena o sisena ploma primària, comencen a caure les plomes terciàries més exteriors. Després de la muda de les terciàries més interiors, comencen a caure les secundàries, començant per les més interiors i continuant cap a l'exterior (muda centrífuga). Les plomes encobertes primàries més grans es muden simultàniament amb les primàries amb què s'encavalquen.[77] Algunes espècies, com els ànecs i les oques, perden totes les plomes de vol alhora, cosa que els deixa temporalment incapaços de volar.[78] En general, les cues de la ploma són mudades i substituïdes començant pel parell més interior.[77] Tanmateix, els fasiànids muden les plomes de la cua de forma centrípeta.[79] La muda centrífuga és modificada en les plomes caudals dels pícids i els cèrtids, de manera que comença amb el segon parell de plomes més interior i acaba amb el parell central de plomes, de manera que conserven una cua funcional per grimpar.[77][80] El patró general dels passerins és que les plomes primàries són reemplaçades cap enfora, les secundàries cap endins i la cua des del centre cap enfora.[81] Abans de niar, les femelles de la major part de les espècies adquireixen una placa d'incubació amb la desaparició de plomes properes al ventre. Aquesta zona de pell està ben alimentada pels vasos sanguinis i ajuda la femella a covar els ous.[82]
data.text: plomatges "alternatius"
data.id: P_77_C_457_Q2
data.question: Com són conegudes en el sistema Humphrey-Parkes les variacions del plomatge bàsic?
data.text: per la ploma primària més interior
data.id: P_77_C_457_Q3
data.question: Per quina ploma comencen els passerins a substituir les plomes de vol?
data.text: els ànecs i les oques
data.id: P_77_C_457_Q4
data.question: Quines espècies perden totes les plomes de vol alhora?
data.text: Després de la muda de les terciàries més interiors
data.id: P_77_C_457_Q5
data.question: Quan comencen a caure les plomes secundàries?
data.context: Els humans han domesticat ocells per tenir-los com a animals de companyia i per fins pràctics. Els ocells amb colors llampants, com ara els lloros i els minàs, són criats en captivitat o tinguts com a animals de companyia, una pràctica que ha dut al tràfic il·legal de certes espècies amenaçades.[184] Fa segles que s'utilitzen falcons i corbs marins per la caça i la pesca, respectivament. Els coloms missatgers es remunten com a mínim a l'1 aC i encara tingueren un paper rellevant a la Segona Guerra Mundial. Tanmateix, avui en dia aquestes activitats es duen a terme més aviat com a lleure, entreteniment, turisme[185] o esport (curses de coloms).
data.text: Els humans
data.id: P_77_C_458_Q1
data.question: Qui ha domesticat ocells?
data.text: en captivitat o tinguts com a animals de companyia
data.id: P_77_C_458_Q2
data.question: Com són criats els lloros i el minàs?
data.text: falcons
data.id: P_77_C_458_Q3
data.question: Quina espècie s'utilitza per la caça?
data.text: un paper rellevant
data.id: P_77_C_458_Q4
data.question: Què van tenir els coloms missatgers a la Segona Guerra Mundial?
data.text: pesca
data.id: P_77_C_458_Q5
data.question: Per a quina activitat s'utilitzen els corbs marins?
data.context: La capacitat dels ocells de tornar a un punt precís després de cobrir grans distàncies es coneix des de fa temps; en un experiment de la dècada del 1950, una baldriga grisa alliberada a Boston tornà a la seva colònia de Skomer (Gal·les) en 13 dies, després de viatjar uns 5.150 km.[115] Els ocells utilitzen una sèrie de mètodes per guiar-se durant les migracions. Els migrants diürns utilitzen el Sol per navegar durant el dia, mentre que de nit s'utilitza una brúixola estel·lar. Els ocells que fan servir el sol compensen el canvi de posició de l'astre al llarg del dia mitjançant un rellotge intern.[46] L'orientació per mitjà de la brúixola estel·lar depèn de la posició de les constel·lacions que envolten l'Estel del Nord.[116] Algunes espècies complementen aquests mitjans amb la capacitat de percebre el geomagnetisme terrestre mitjançant fotoreceptors especialitzats.[117]
data.text: a la seva colònia de Skomer
data.id: P_77_C_459_Q1
data.question: On va tornar una baldriga grisa alliberada a Boston?
data.text: 13 dies
data.id: P_77_C_459_Q2
data.question: Quant de temps va trigar la baldriga grisa en arribar a Skomer?
data.text: el sol
data.id: P_77_C_459_Q3
data.question: Què utilitzen els migrants diürns per navegar durant el dia?
data.text: mitjançant fotoreceptors especialitzats
data.id: P_77_C_459_Q4
data.question: Com perceben algunes espècies el geomagnetisme?
data.text: de la posició de les constel·lacions que envolten l'Estel del Nord.
data.id: P_77_C_459_Q5
data.question: De què depèn l'orientació per mitjà de la brúixola estel·lar?
data.context: Els humans s'han relacionat amb els ocells des de l'albada de la humanitat, car els ocells són animals molt visibles i comuns.[173] A vegades es tracta d'una relació mutualista, com per exemple la recol·lecció de mel col·laborativa dels indicadors i pobles africans com ara els borana.[174] En altres casos pot ser una relació comensal, com quan espècies com ara el pardal[175] es beneficien de les activitats humanes. Algunes espècies han esdevingut plagues agrícoles importants,[176] mentre que altres representen un risc per les aeronaus.[177] Les activitats humanes també poden perjudicar els ocells, alguns dels quals estan amenaçats d'extinció per motius com la caça, saturnisme, pesticides, atropellament o la depredació per part de gats i gossos domèstics.
data.text: borana
data.id: P_77_C_460_Q1
data.question: Quins pobles africans fan la recol·lecció de mel col·laborativa?
data.text: plagues agrícoles importants
data.id: P_77_C_460_Q2
data.question: Què han esdevingut algunes espècies?
data.text: per les aeronaus
data.id: P_77_C_460_Q3
data.question: Per a qui suposen un risc algunes espècies?
data.text: amb els ocells
data.id: P_77_C_460_Q4
data.question: Amb qui s'han relacionat els humans des de l'albada de la humanitat?
data.text: molt visibles i comuns
data.id: P_77_C_460_Q5
data.question: Com són els ocells?
data.context: Molts ocells necessiten aigua, tot i que el seu mode d'excreció i la manca de glàndules sudorípares en redueix la demanda fisiològica.[100] Alguns ocells del desert poden obtenir tota l'aigua que necessiten la humitat present a l'aliment. També poden tenir altres adaptacions com deixar que els pugi la temperatura corporal, evitant així la pèrdua d'humitat a causa de la refrigeració evaporativa o el panteix.[101] Les aus marines poden beure aigua de mar gràcies a les glàndules de sal que tenen al cap i que expulsen l'excés de sal pels narius.[102]
data.text: sudorípares
data.id: P_77_C_461_Q2
data.question: Quin tipus de glàndules no tenen els ocells?
data.text: la pèrdua d'humitat a causa de la refrigeració evaporativa o el panteix
data.id: P_77_C_461_Q3
data.question: Què evita en els ocells la pujada de temperatura corporal?
data.text: marines
data.id: P_77_C_461_Q4
data.question: Quines aus poden veure aigua de mar?
data.text: al cap
data.id: P_77_C_461_Q5
data.question: On tenen les aus marines les glàndules de sal?
data.context: Els ocells són un grup de dinosaures teròpodes amb plomes i, de fet, els únics dinosaures vivents. Els seus parents vivents més propers són els crocodilis. Els ocells descendeixen dels avialats primitius (incloent-hi l'arqueòpterix) que aparegueren fa aproximadament 160 milions d'anys (Ma) en allò que avui en dia és la Xina. Les dades genètiques indiquen que els ocells moderns (neornites) evolucionaren durant el Cretaci mitjà a tardà i es diversificaren molt al voltant de l'extinció del Cretaci-Paleogen (66 Ma), en la qual desaparegueren els pterosaures i els dinosaures no aviaris.
data.text: un grup de dinosaures teròpodes amb plomes
data.id: P_77_C_462_Q1
data.question: Què són els ocells?
data.text: dels avialats primitius
data.id: P_77_C_462_Q3
data.question: De qui descendeixen els ocells?
data.text: fa aproximadament 160 milions d'anys
data.id: P_77_C_462_Q4
data.question: Quan van aparèixer els avialats primitius?
data.text: Cretaci-Paleogen
data.id: P_77_C_462_Q5
data.question: En quin període van desaparèixer els pterosaures?