data.title: Josep Tapiró i Baró
data.context: A partir de 1921, a Reus comencen a sortir veus que exigien un reconeixement públic per part de la ciutat. Reclamaven una placa commemorativa, una estàtua i, fins i tot, el trasllat del seu cos per a ser enterrat al costat del seu amic Marià Fortuny.[27][28] Finalment, les seves despulles es van traslladar al cementiri de Reus l'any 1947.[2] La seva ciutat li ha dedicat un carrer i la seva casa natal té una placa que així ho indica.[29]
data.text: un reconeixement públic
data.id: P_302_C_1807_Q1
data.question: Què van exigir algunes veus a Reus que fes la ciutat a partir de 1921?
data.text: una placa commemorativa, una estàtua
data.id: P_302_C_1807_Q2
data.question: Què reclamaven aquestes veus com a reconeixement públic a Reus a partir de 1921?
data.text: al costat del seu amic Marià Fortuny
data.id: P_302_C_1807_Q3
data.question: On volien aquestes veus que fos enterrat com a a reconeixement públic?
data.text: al cementiri de Reus
data.id: P_302_C_1807_Q4
data.question: On es van traslladar les seves despulles el 1947?
data.text: un carrer
data.id: P_302_C_1807_Q5
data.question: Què li ha dedicat la seva ciutat?
data.context: El 21 de juny de 1886 es casa, a l'església de la Puríssima de Tànger, amb Maria Manuela Valerega Cano, natural de Tànger de pare italià. Ell tenia cinquanta anys i la seva esposa vint-i-set. La parella va adoptar Mesod Benitah, un nen jueu fill d'una amiga de Maria Manuela que havia mort deixant el nen orfe. Aquell any rep les crítiques de La Época, Francisco Alcántara Jurado, que considerava la seva pintura inexpressiva i mecànica. Tapiró era insensible a les crítiques i tan sols li interessava perseverar en el seu llenguatge pictòric.[24]
data.text: a l'església de la Puríssima de Tànger
data.id: P_302_C_1808_Q1
data.question: On es va casar Tapiró?
data.text: amb Maria Manuela Valerega Cano
data.id: P_302_C_1808_Q2
data.question: Amb qui es va casar Tapiró?
data.text: cinquanta
data.id: P_302_C_1808_Q3
data.question: Quants anys tenia Tapiró quan es va casar?
data.text: Mesod Benitah
data.id: P_302_C_1808_Q4
data.question: A qui van adoptar Tapiró i la seva dona?
data.text: inexpressiva i mecànica
data.id: P_302_C_1808_Q5
data.question: Com considera Francisco Alcántara Jurado que és la pintura de Tapiró?
data.context: La seva pintura va evolucionar per tres períodes estilístics diferents. Una pintura de joventut vinculada a la seva formació bàsica a Reus i Barcelona; una fase de consolidació amb pintura romàntica durant la seva estada a Roma on va començar a adquirir un cert reconeixement. Per últim, després de la mort d'aquest i el seu trasllat definitiu a Àfrica, començà la fase més madura i de major transcendència internacional, amb el seu orientalisme. Fou una figura cabdal en conformar una aproximació real al món marroquí, ja que va viure quasi tota la seva vida professional a Tànger.[3]
data.text: tres
data.id: P_302_C_1809_Q1
data.question: Per quants períodes estilístics diferents va evolucionar la seva pintura?
data.text: a la seva formació bàsica a Reus i Barcelona
data.id: P_302_C_1809_Q2
data.question: A què estava vinculada la seva pintura de joventut?
data.text: durant la seva estada a Roma
data.id: P_302_C_1809_Q3
data.question: Quan es va consolidar la seva pintura?
data.text: a Àfrica
data.id: P_302_C_1809_Q4
data.question: On va començar la seva fase més madura?
data.text: major transcendència internacional
data.id: P_302_C_1809_Q5
data.question: Què va assolir en la seva fase més madura?
data.context: L'any 1857, Fortuny, Portusach, Nicolau i ell mateix es van presentar a la beca per anar a Roma a l'Acadèmia Provincial de Belles Arts. La prova era una representació de Ramon Berenguer III clavant l'ensenya a la torre del castell de Fos. El jurat, format pels professors de la Llotja Lorenzale, Batlle, Roca, Rodés i Rigalt, va considerar unànimement que la millor obra era la de Fortuny, qui va guanyar i es va traslladar a Roma, on va estar fins al 1860.[6] Tapiró va marxar a Madrid en el curs 1858-1859 on es va matricular a l'Escuela Superior de Pintura y Grabado i a l'acadèmia particular de Federico de Madrazo, de qui deia ser deixeble quan es presentava a alguna exposició. El 1860 va tornar cap a Barcelona i junt amb Antoni Cuyàs i Rovira van preparar la decoració per la façana del Palau de la Generalitat per rebre triomfalment als voluntaris catalans de la guerra d'Àfrica.[7]
data.text: per anar a Roma a l'Acadèmia Provincial de Belles Arts
data.id: P_302_C_1810_Q1
data.question: A quina beca es va presentar Tapiró el 1857?
data.text: la de Fortuny
data.id: P_302_C_1810_Q2
data.question: Quina obra era la millor per obtenir la beca per anar a Roma segons el jurat?
data.text: en el curs 1858-1859
data.id: P_302_C_1810_Q3
data.question: Quin any va marxar Tapiró a Madrid?
data.text: de Federico de Madrazo
data.id: P_302_C_1810_Q4
data.question: De qui deia Tapiró que era deixeble quan es presentava a alguna exposició?
data.text: la decoració
data.id: P_302_C_1810_Q5
data.question: Què van preparar Antoni Cuyàs i Tapiró a la façana del Palau de la Generalitat?
data.context: Assisteix a classes nocturnes a l'acadèmia de Giggi Talarici, un dels models més reconeguts dels artistes romans. S'especialitzà en la disciplina de l'aquarel·la, tècnica en la qual va esdevenir un gran mestre. Les obres de l'època romana són de temàtica costumista i descriuen l'ambient popular romà. Com també faria més tard amb la pintura de temàtica africana, és un treball detallista, en què apareixen personatges populars: camperols, indigents, religiosos, dames, dones amb vestits tradicionals... Aquestes obres van tenir un notable èxit entre els marxants i els visitants de Roma, que s'enduien una visió pintoresca de la ciutat.[11]
data.text: nocturnes
data.id: P_302_C_1811_Q1
data.question: A quines classes va assistir a l'acadèmia de Giggi Talarici?
data.text: l'aquarel·la
data.id: P_302_C_1811_Q2
data.question: En quina disciplina s'especialitza?
data.text: un gran mestre
data.id: P_302_C_1811_Q3
data.question: Què va esdevenir en la disciplina de l'aquarel·la?
data.text: costumista
data.id: P_302_C_1811_Q4
data.question: De quina temàtica són les obres de l'època romana?
data.text: personatges populars
data.id: P_302_C_1811_Q5
data.question: Què hi apareix en les obres de l'època romana?
data.context: Després de la guerra d'Àfrica, documentada gràficament per Fortuny a La batalla de Tetuan i a La batalla de Wad-Ras, els temes marroquins van deixar d'interessar a la península. Una tendència que explica que la producció de Tapiró durant els anys que hi va viure no fos reclamada pel públic espanyol. A més de tenir un efecte en l'elecció de mercat que el pintor va fer en vida, va ser una més de les raons que va accelerar l'oblit després de la seva mort i motiu pel qual se'l va estudiar i reivindicar poc.[50]
data.text: Després de la guerra d'Àfrica
data.id: P_302_C_1812_Q1
data.question: Quan van deixar d'interessar els temes marroquins a la península?
data.text: els temes marroquins van deixar d'interessar a la península
data.id: P_302_C_1812_Q2
data.question: Què explica que la producció africana de Tapiró no fos reclamada pel públic espanyol?
data.text: en l'elecció de mercat
data.id: P_302_C_1812_Q3
data.question: Com va influir en Tapiró el desinterès del públic espanyol en els temes africans?
data.text: l'oblit després de la seva mort
data.id: P_302_C_1812_Q4
data.question: Què va accelerar el desinterès del públic espanyol en els temes africans per Tapiró?