data.title: Diego Velázquez
data.context: Els «seminus» tenen una anatomia molt estudiada, segurament per influència de l'obra de la volta de la capella Sixtina de Miquel Àngel. La llum principal, com es dedueix per les ombres que s'aprecien, ve de davant de l'escena. En aquest quadre, ja s'observa l'inici de l'abandonament del clarobscur naturalista de la seva època sevillana.[45] Els focus de llum que més destaquen formen una composició entre la corona d'Apol·lo, la llum de les flames del foc i els reflexos de l'armadura. Velázquez aconsegueix una profunditat d'espai més gran amb un fons molt més suau i amb més color; és diferent que en l'elecció dels colors obscurs de les seves primeres obres. Les pinzellades d'una tècnica més fluida junt amb una emprimació més lleugera, fan que aconsegueixi uns millors efectes de llum.[46] Existeix un esbós del cap d'Apol·lo amb un traç més efeminat que el que es pot veure a la pintura definitiva.[47]
data.text: molt estudiada
data.id: P_235_C_1405_Q1
data.question: Com és l'anatomia dels «seminus»?
data.text: de la seva època sevillana
data.id: P_235_C_1405_Q2
data.question: De quina època és típic el clarobscur naturalista en l'obra de Velázquez?
data.text: de davant de l'escena
data.id: P_235_C_1405_Q3
data.question: D'on prové la llum principal del quadre?
data.text: més suau i amb més color
data.id: P_235_C_1405_Q4
data.question: Com és el fons que aconsegueix Velázquez?
data.text: més efeminat
data.id: P_235_C_1405_Q5
data.question: Com és el traç de l'esbós del cap d'Apol·lo?
data.context: La ràpida ascensió de Velázquez va provocar el ressentiment dels pintors més veterans, com Vicente Carducho i Eugenio Cajés, que l'acusaven que només era capaç de pintar «caps». Segons va escriure Jusepe Martínez, Velázquez reaccionà afirmant que li feien un gran compliment, ja que ell no coneixia cap pintor que sabés pintar bé un cap. Aquest conflicte va provocar que el 1627 es convoqués un concurs entre Velázquez i els altres tres pintors reials: Carducho, Cajés i Alejandro Nardi.[32] El guanyador seria escollit per pintar el llenç principal del Salón Grande de l'Alcázar. El motiu del quadre era l'expulsió dels moriscs de València que succeí el 1609.[33] El jurat decidí entre els esbossos presentats i va declarar vencedor Velázquez. El quadre va ser penjat a l'Alcázar tot i que es va perdre posteriorment quan es va incendiar l'edifici. Aquest concurs va contribuir al canvi del gust de la cort, abandonant el vell estil de pintura i acceptant-ne la nova.[34]
data.text: ressentiment
data.id: P_235_C_1406_Q1
data.question: Què va provocar l'ascensió de Velázquez en els pintors més veterans?
data.text: només era capaç de pintar «caps»
data.id: P_235_C_1406_Q2
data.question: De què acusaven a Velázquez els pintors més veterans?
data.text: un concurs
data.id: P_235_C_1406_Q3
data.question: En què van participar Velázquez i els altres tres pintors reials el 1627?
data.text: quan es va incendiar l'edifici
data.id: P_235_C_1406_Q5
data.question: Quan es va perdre el quadre que va pintar Velázquez pel Salón Grande de l'Alcázar?
data.context: De caràcter mitològic, representa el moment en què Apol·lo, comunica a Vulcà l'adulteri de la seva dona, Venus, amb Mart, per a qui està forjant una armadura. Tanmateix, el pintor situa en un clar protagonisme el déu Apol·lo, que destaca per la llum que l'envolta i pel color del mantell. El tema es presenta com en una instantània: el missatge d'Apol·lo deixa Vulcà amb la cara de sorpresa i encara sosté a les seves mans les eines; és un moment que reflecteix la interrupció del treball i s'aprecia també en els rostres dels altres treballadors la força emocional del moment.[43] Per a la composició, es creu que Velázquez es va inspirar en un gravat sobre el mateix tema d'Antonio Tempesta, i la composició en forma de fris indica una clara influència de Guido Reni.[44]
data.text: mitològic
data.id: P_235_C_1407_Q1
data.question: De quin caràcter és el quadre de Velázquez?
data.text: amb Mart
data.id: P_235_C_1407_Q2
data.question: Amb qui va cometre adulteri Venus?
data.text: per la llum que l'envolta i pel color del mantell
data.id: P_235_C_1407_Q3
data.question: Per què destaca Apol·lo en el quadre?
data.text: amb la cara de sorpresa
data.id: P_235_C_1407_Q4
data.question: Com deixa en el quadre a Vulcà el missatge d'Apol·lo?
data.text: la força emocional del moment
data.id: P_235_C_1407_Q5
data.question: Què es reflecteix en els rostres dels altres treballadors en el quadre?
data.context: Les figures retratades a l'aire lliure van representar per a Velázquez un nou estudi dels fons dels quadres, com es pot copsar en els retrats eqüestres. El paisatge de l'últim pla de la pintura, el pintor el tracta com una unitat, i canvia els contrasts de la il·luminació, detalls que s'aprecien en els seus primers retrats, per l'ús del color i el contrast dels tons freds amb els calents. En aquests grans retrats eqüestres, la figura és la que mostra una tonalitat càlida, sigui de color groc, vermell suau o marró, i el paisatge és d'un to fred, amb l'ús de blaus. Amb la llum del dia repartida amb uniformitat per tot el llenç aconsegueix separar les figures del fons; el color del cavall s'afirma en el primer pla amb un to concret, davant el to del color del fons.[62]
data.text: un nou estudi dels fons dels quadres
data.id: P_235_C_1408_Q1
data.question: Què van representar per a Velázquez les figures retratades a l'aire lliure?
data.text: com una unitat
data.id: P_235_C_1408_Q2
data.question: Com tracta Velázquez el paisatge de l'últim pla de la pintura?
data.text: una tonalitat càlida
data.id: P_235_C_1408_Q3
data.question: Quina tonalitat mostra la figura en els grans retrats eqüestres de Velázquez?
data.text: Amb la llum del dia repartida amb uniformitat per tot el llenç
data.id: P_235_C_1408_Q5
data.question: Com aconsegueix Velázquez separar les figures del fons?
data.context: Durant aquests anys, el pintor va continuar rebent altres càrrecs de la cort que l'obligaven al servei diari del rei i a determinades funcions del cerimonial de palau. L'any 1633, rep un «pas de vara d'algutzir», pas que estava valorat, segons Palomino, en quatre mil ducats. El 1634, se li pagaren mil ducats per la taxació d'uns quadres del pintor Francisco de Rioja; a més, se li concedí el lloc d'ajudant de guarda-roba que s'encarregava del seguiment i control dels mobles, quadres i tapissos per a la decoració de les estances reials. Aquest mateix any, i amb motiu del casament de la seva filla Francisca amb el pintor Juan Bautista Martínez del Mazo, cedí el càrrec d'«uixer de cambra» al seu gendre. L'any 1643, se'l nomenà «ajudant de cambra sense servei» i el 9 de juny se li concedí la direcció de les obres reials perquè, com cita Carl Justi: «... sota la mà del marquès de Malpica assisteixi a la superintendència de les obres particulars que Sa Majestat assenyalés».[56]
data.text: del cerimonial de palau
data.id: P_235_C_1409_Q1
data.question: A quines funcions obligaven els càrrecs de la cort al pintor?
data.text: Francisco de Rioja
data.id: P_235_C_1409_Q2
data.question: De qui va taxar quadres el pintor el 1634?
data.text: ajudant de guarda-roba
data.id: P_235_C_1409_Q3
data.question: Quin lloc se li va concedir al pintor?
data.text: al seu gendre
data.id: P_235_C_1409_Q4
data.question: A qui va cedir el càrrec d'«uixer de cambra» el pintor?
data.text: de les obres reials
data.id: P_235_C_1409_Q5
data.question: Quina direcció se li va concedir el 1643 al pintor?
data.context: El seu fill Cupido té a les seves mans una cinta rosa de seda, que està doblegada sobre el mirall que sosté. S'interpreta com el símbol de l'amor vençut per la bellesa. S'usen els colors vermells, blanc i gris; estudis recents han demostrat que el llençol gris fosc era, de fet, d'un color malva intens. Anys més tard, Velázquez tornarà a fer servir el recurs del mirall que reflecteix el rostre de la dea en Las Meninas; els retrats de Felip IV i la seva esposa apareixen reflectits al mirall que apareix a la pintura. En la Venus del mirall, per damunt de tot, apareixen pinzellades soltes i no es concreten les formes. Aquesta lleugeresa permet de veure les correccions que va realitzar l'artista en el seu moment, com el gest del braç de Venus que al principi es trobava en una posició més alta; també va corregir els contorns del mirall, el traç de l'espatlla i el dors de Cupido. No s'ha conservat cap més nu de Velázquez, però se sap que per encàrrec de Felip IV va realitzar-ne d'altres amb una temàtica similar, com el de Venus i Adonis i Cupido i Psique.[88]
data.text: una cinta rosa de seda
data.id: P_235_C_1410_Q1
data.question: Què té a les mans Cupido?
data.text: com el símbol de l'amor vençut per la bellesa
data.id: P_235_C_1410_Q2
data.question: Com s'interpreta la cinta rosa de seda?
data.text: soltes
data.id: P_235_C_1410_Q3
data.question: Com són les pinzellades que apareixen en la Venus del mirall de Velázquez?
data.text: les correccions que va realitzar l'artista en el seu moment
data.id: P_235_C_1410_Q4
data.question: Què ens permet veure la lleugeresa de les pinzellades en alguns quadres de Velázquez?
data.text: les formes
data.id: P_235_C_1410_Q5
data.question: Què no es concreten en la Venus del mirall de Velázquez?