data.title: Retaulet amb la Mare de Déu i sants
data.context: El retaulet va entrar al Museu Episcopal en una data indeterminada de finals del segle XIX provinent d'una casa particular de Vic.[1] Probablement és per això que es troba en un estat de conservació molt bo. Alguns historiadors havien especulat amb la possibilitat que fos la part central d'un tríptic, tesi descartada per Ainaud, ja que l'estructura d'imatges de la taula ja la configura com un miniretaule.[3]
data.text: en una data indeterminada de finals del segle XIX
data.id: P_167_C_997_Q1
data.question: Quan va entrar el retaulet al Museu Episcopal?
data.text: al Museu Episcopal
data.id: P_167_C_997_Q2
data.question: On va entrar el retaulet?
data.text: d'una casa particular de Vic
data.id: P_167_C_997_Q3
data.question: D'on provenia el retaulet?
data.text: molt bo
data.id: P_167_C_997_Q4
data.question: Com és l'estat de conservació?
data.text: Ainaud
data.id: P_167_C_997_Q5
data.question: Qui va descartar que el retaulet fos la part central d'un tríptic?
data.context: El Retaulet amb la Mare de Déu i sants és una obra gòtica de 1470 atribuïda al pintor Jaume Huguet. És un retaule de devoció personal dedicat a la Mare de Déu. Una sedes sapientiae ocupa la imatge central amb un posat que recorda molt la Mare de Déu del Retaule de l'Epifania, especialment el pentinat i l'expressió infantil del rostre de la Verge tan típicament huguetiana. La imatge central està rodejada per dues escenes del cicle de la Passió de Crist i sis imatges de sants.[1]
data.text: Jaume Huguet
data.id: P_167_C_998_Q1
data.question: A qui s'atribueix El Retaulet  amb la Mare de Déu i sants?
data.text: 1470
data.id: P_167_C_998_Q2
data.question: De quin any és l'obra?
data.text: a la Mare de Déu
data.id: P_167_C_998_Q3
data.question: A qui està dedicada l'obra?
data.text: Una sedes sapientiae
data.id: P_167_C_998_Q4
data.question: Qui ocupa la imatge central de l'obra?
data.text: sis
data.id: P_167_C_998_Q5
data.question: Quants sants rodegen la imatge central?
data.context: A la taula central del pis superior hi ha la figura de Crist clavat a la creu, sol, enmig d'un paisatge deshabitat, que transmet pulsió de mort i desolació. És una escena buida de tots els personatges habituals dels bigarrats calvaris de l'obra huguetiana. El paisatge, tot i ser molt més erm, recorda l'orografia del que es mostra al Retaule de la Transfiguració de la catedral de Tortosa, ja que més que situar la Creu al mont Gòlgota sembla que estigui en una vall entre dues muntanyes que l'artista perllonga a les taules laterals del pis superior. En aquestes dues taules hi ha sant Joan Baptista i Maria Magdalena, dos dels deixebles més estimats de Jesús i presents a la seva crucifixió.
data.text: A la taula central del pis superior
data.id: P_167_C_999_Q1
data.question: On està la figura de Crist clavat a la creu?
data.text: Joan Baptista i Maria Magdalena
data.id: P_167_C_999_Q2
data.question: Qui està en les dues taules?
data.text: dos dels deixebles més estimats de Jesús
data.id: P_167_C_999_Q3
data.question: Què eren Joan Baptista i Maria Magdalena?
data.text: pulsió de mort i desolació
data.id: P_167_C_999_Q4
data.question: Què transmet el paisatge deshabitat?
data.text: l'orografia del que es mostra al Retaule de la Transfiguració de la catedral de Tortosa
data.id: P_167_C_999_Q5
data.question: A què recorda el paisatge?
data.context: L'estructura de les imatges respon a una distribució tripartita desplegada a Catalunya a mitjan segle xv. Als costats de la taula central, que és de mida més gran, se situen imatges de cos sencer d'altres devocions, mentre que les imatges narratives del titular del retaule passen al pis superior i a la predel·la.[3] Com és habitual en l'obra madura d'Huguet, els cels del fons de les escenes són daurats. El to general dels personatges és d'una gran senzillesa comparada amb altres obres del mateix pintor. Per exemple, la dalmàtica de color verd de l'àngel custodi no té res a veure amb les riques vestimentes que llueix a la taula central del Retaule de Sant Bernardí i l'Àngel Custodi de la catedral de Barcelona, o l'austeritat del tron de la Mare de Déu en comparació amb la rica decoració del Retaule de Vallmoll; de fet, l'estructura pètria amb un respatller de roba amb brocat s'assembla al de Maria Magdalena del Retaule de Pertegàs, actualment a la Fundació Gòdia.
data.text: imatges de cos sencer d'altres devocions
data.id: P_167_C_1000_Q1
data.question: Què hi ha als costats de la taula central?
data.text: al pis superior i a la predel·la
data.id: P_167_C_1000_Q2
data.question: On passen les imatges narratives del titular del retaule?
data.text: daurats
data.id: P_167_C_1000_Q3
data.question: Com són els cels dels fons de les escenes?
data.text: verd
data.id: P_167_C_1000_Q4
data.question: De quin color és la dalmàtica de l'àngel custodi?
data.text: Retaule de Vallmoll
data.id: P_167_C_1000_Q5
data.question: Quin retaule té una rica decoració?
data.context: La predel·la també té tres taules però de dimensions diferents a les dels pisos superiors. La taula central, seguint un eix central amb episodis de Crist, mostra la imatge del Senyor dels Dolors, un Christus patiens gregorià, és a dir, una representació simbòlica de Crist amb els atributs de la mort, però encara viu. És una imatge de sacrifici freqüent a partir del segle XIII.[6] Es mostra Crist dins la sepultura rodejat dels elements de la Passió, les arma Christi: llança, columna de la flagel·lació, martell i claus. Darrere seu un àngel l'està sostenint, una iconografia utilitzada a partir del segle XV a la Corona d'Aragó, tot i que en algunes obres flamenques és la mateixa Mare de Déu que sosté el seu fill.
data.text: tres
data.id: P_167_C_1001_Q1
data.question: Quantes taules té la predel·la?
data.text: un Christus patiens gregorià
data.id: P_167_C_1001_Q2
data.question: Qui és el Senyor dels Dolors?
data.text: dels elements de la Passió
data.id: P_167_C_1001_Q3
data.question: De què està rodejat Crist dins la sepultura?
data.text: Darrere seu
data.id: P_167_C_1001_Q4
data.question: On està situat l'àngel que sosté a Crist?
data.text: el seu fill
data.id: P_167_C_1001_Q5
data.question: Què sosté la Mare de Déu en algunes obres flamenques?