data.title: Ovella
data.context: Alguns dels pastors d'ovelles també treuen benefici d'ovelles vives. El subministrament de xais per programes juvenils com ara 4-H o les competicions en salons de l'agricultura solen ser un camí fiable per la venda d'ovelles.[8] Alguns grangers poden concentrar-se en una determinada raça d'ovelles per tal de vendre animals de pedigrí registrats, així com oferir un servei de lloguer de marrans per l'aparellament.[8] Una nova opció per treure profit de les ovelles vives és el lloguer de ramats per pasturar; aquests «serveis de tallagespes» serveixen per mantenir a ratlla les plantes no desitjades en espais públics i per reduir el perill d'incendis.[8]
data.text: d'ovelles vives
data.id: P_164_C_979_Q1
data.question: D'on treuen benefici alguns pastors d'ovelles?
data.text: en una determinada raça d'ovelles
data.id: P_164_C_979_Q2
data.question: En què poden concentrar-se alguns grangers?
data.text: per l'aparellament
data.id: P_164_C_979_Q3
data.question: Per a què ofereixen el servei de lloguer de marrans?
data.text: el lloguer de ramats per pasturar
data.id: P_164_C_979_Q4
data.question: Què es fa servir per reduir el perill d'incendis?
data.text: en salons de l'agricultura
data.id: P_164_C_979_Q5
data.question: On es fan les competicions?
data.context: Molts ramaders prenen una varietat de mesures preventives per prevenir els problemes. La primera és assegurar-se que totes les ovelles estan sanes quan són comprades. Molts compradors eviten adquirir-les a magatzems coneguts per treure ovelles de ramats sans pel simple motiu que són ovelles malaltes o simplement inferiors.[8] Això també pot implicar mantenir un ramat tancat i posar en quarantena ovelles noves durant un mes. Dues mesures preventives fonamentals són el manteniment d'una bona nutrició i la reducció de l'estrès de les ovelles. Manipular les ovelles de manera sorollosa o brusca fa que produeixin cortisol, una hormona d'estrès. Això pot comportar un sistema immunitari debilitat, fent que les ovelles siguin molt més vulnerables a les malalties.[7] Els senyals d'estrès en les ovelles inclouen un panteix excessiu, carrisqueig de les dents, moviments inquiets, la ingestió de llana i la masticació de fusta.[7] Evitar els enverinaments també és important; verins comuns són els vaporitzadors de pesticides, els fertilitzants no orgànics, l'oli de motor o els refrigerants (l'anticongelant a base d'etilenglicol té un gust dolç).[8]
data.text: Molts ramaders
data.id: P_164_C_980_Q1
data.question: Qui pren mesures preventives?
data.text: assegurar-se que totes les ovelles estan sanes quan són comprades
data.id: P_164_C_980_Q2
data.question: Quina és la primera mesura preventiva?
data.text: un mes
data.id: P_164_C_980_Q3
data.question: Quant de temps es poden posar en quarantena les ovelles noves?
data.text: el manteniment d'una bona nutrició i la reducció de l'estrès de les ovelles
data.id: P_164_C_980_Q4
data.question: Quines són les mesures preventives fonamentals?
data.text: una hormona d'estrès
data.id: P_164_C_980_Q5
data.question: Què és el cortisol?
data.context: Els ramats d'Austràlia sempre han estat principalment mantinguts dins terrenys amb tanques i serveixen per produir llana extrafina per fer-ne peces de roba, així com per produir altres béns com ara carn. Els ramats de Nova Zelanda són mantinguts de manera similar als anglesos, en terrenys amb tanques i sense pastors. Tot i que la llana fou en el passat la principal font d'ingressos pels pastors d'ovelles neozelandesos, avui ho és la producció de carn.[4][55]
data.text: dins terrenys amb tanques
data.id: P_164_C_981_Q1
data.question: On han estat mantinguts els ramats d'Austràlia?
data.text: per fer-ne peces de roba, així com per produir altres béns com ara carn
data.id: P_164_C_981_Q2
data.question: Per què serveix la llana extrafina?
data.text: similar als anglesos
data.id: P_164_C_981_Q3
data.question: De quina manera són mantinguts els ramats de Nova Zelanda?
data.text: la producció de carn
data.id: P_164_C_981_Q5
data.question: Quina és actualment la principal font d'ingressos pels pastors d'ovelles neozelandesos?
data.context: Les ovelles són remugants relativament petits i les seves característiques són unes banyes que formen una espiral lateral i un pèl enrinxolat que rep el nom de llana. Les ovelles domèstiques es diferencien dels seus parents salvatges i avantpassats en diversos aspectes, havent esdevingut especialment neotèniques com a resultat de la influència dels humans.[3] Algunes races primitives d'ovella conserven algunes de les característiques dels seus parents salvatges, com ara cues curtes. Segons la raça, les ovelles poden no tenir banyes, tenir-les en ambdós sexes (com en les ovelles salvatges), o només en els mascles. La majoria de races amb banyes en tenen una única parella.[4]
data.text: una espiral lateral
data.id: P_164_C_982_Q1
data.question: Quina forma prenen les banyes de les ovelles?
data.text: enrinxolat
data.id: P_164_C_982_Q2
data.question: Com és el pel de les ovelles?
data.text: llana
data.id: P_164_C_982_Q3
data.question: Quin nom rep el pel enrinxolat de les ovelles?
data.text: una única parella
data.id: P_164_C_982_Q5
data.question: Quantes parelles tenen la majoria de races amb banyes?
data.context: Cap de les espècies ovines nadiues d'Amèrica no ha estat mai domesticada, malgrat que genèticament són més properes a les ovelles domèstiques que moltes de les espècies asiàtiques i europees. La primera ovella domèstica a Nord-amèrica – probablement de la raça xurra – arribà amb el segon viatge de Cristòfol Colom el 1493.[4][7] El següent transport transatlàntic d'ovelles fou amb l'arribada d'Hernán Cortés a Mèxic el 1519.[4] No es coneix cap exportació de llana o animals a partir d'aquestes poblacions, però els ramats s'estengueren amb els colons pel que actualment és Mèxic i el sud dels Estats Units.[7] Les xurres també foren introduïdes a la tribu ameríndia dels Navajo i esdevingueren un element clau del seu estil de vida i la seva cultura. La raça d'ovella Navajo-Xurra és un resultat d'aquesta herència.[17]
data.text: 1493
data.id: P_164_C_983_Q1
data.question: Quant va fer Cristòfol Colom el segon viatge?
data.text: 1519
data.id: P_164_C_983_Q3
data.question: Quin any va arribar Hernan Cortés a Mèxic?
data.text: pel que actualment és Mèxic i el sud dels Estats Units
data.id: P_164_C_983_Q4
data.question: Per on es van estendre els ramats amb els colons?
data.text: dels Navajo
data.id: P_164_C_983_Q5
data.question: En quina tribu ameríndia es van introduir les xurres?
data.context: Les ovelles arribaren al continent africà poc després de ser domesticades a l'oest d'Àsia.[40] Una minoria d'historiadors defensen la controvertida hipòtesi que O. aries té un origen africà.[40] Aquesta teoria es basa principalment en interpretacions d'art rupestre i evidència osteològica d'arruins. Les primeres ovelles arribaren al nord d'Àfrica a través del Sinaí i eren presents a la societat de l'antic Egipte fa entre vuit i set mil anys. Les ovelles sempre han format part de l'economia de subsistència a Àfrica, però l'únic país que encara conserva un nombre significatiu d'ovelles és Sud-àfrica. Els productors d'ovelles sud-africans inventaren el collar de protecció del bestiar per enfrontar-se als nombrosos depredadors d'Àfrica. Es tracta d'un collar que conté verí a la part de la jugular i que té l'objectiu de debilitar o matar els depredadors.[4]
data.text: poc després de ser domesticades a l'oest d'Àsia
data.id: P_164_C_984_Q1
data.question: Quan van arribar les ovelles al continent africà?
data.text: a través del Sinaí
data.id: P_164_C_984_Q2
data.question: Per on arribaren les primeres ovelles al nord d'Àfrica?
data.text: a la societat de l'antic Egipte
data.id: P_164_C_984_Q3
data.question: On eren presents fa entre vuit i set mil anys?
data.text: Sud-àfrica
data.id: P_164_C_984_Q4
data.question: Quin és l'únic país africà que conserva un nombre significatiu d'ovelles?
data.text: verí
data.id: P_164_C_984_Q5
data.question: Què conte el collar de les ovelles?