data.title: Monestir de La Rábida
data.context: No es pot precisar amb seguretat la data de la seva construcció. L'edifici està compost per tres parts principals: l'única nau principal, el presbiteri/capella major i la capella de Santa Maria de La Rábida - Nostra Senyora dels Miracles.[7] Un dels elements més antics que s'hi conserven és un arc que dóna entrada a una petita capella. S'hi poden veure alguns frescos originals que són peces d'art d'un gran valor. El sostre està cobert per un teginat de fusta policromada d'influència mudèjar, del segle xix, obra de Ricardo Velázquez Bosco, que va eliminar l'anterior volta de canó, construïda al segle xviii.[10] Sobre les parets hi ha deu quadres del pintor Juan de Dios Fernández, del segle xviii, amb representacions de la vida de sant Francesc. Presidint l'altar major hi ha l'escultura d'un Crist, del segle xv, que en va substituir una d'anterior més antiga, destruïda durant la guerra civil espanyola. Al costat nord del presbiteri hi ha una porta que el comunica amb l'actual sagristia, que és de planta rectangular i està presidida per un crucificat d'Antonio León Ortega de 1962, el Cristo del Mayor Dolor.[28] Al mur sud hi ha una petita capella dedicada a la patrona de La Rábida, la Mare de Déu dels Miracles. L'església es comunica amb el claustre de la porteria per mitjà d'uns arcs de clara influència almohade.[7]
data.text: No es pot precisar amb seguretat la data
data.id: P_590_C_3535_Q1
data.question: Quan es va construir l'edifici?
data.text: tres
data.id: P_590_C_3535_Q2
data.question: Quantes parts principals formen l'edifici?
data.text: per un teginat de fusta policromada
data.id: P_590_C_3535_Q4
data.question: Per què està cobert el sostre?
data.text: Juan de Dios Fernández
data.id: P_590_C_3535_Q5
data.question: De quin pintor són els deu quadres que hi ha a les parets?
data.context: Martín Alonso Pinzón està enterrat en aquest monestir. Va arribar a la seva vila natal, després del primer viatge colombí, greument malalt. Va morir als quinze o vint dies de la seva tornada i va ser enterrat a l'església del monestir de La Rábida, als peus de la Mare de Déu dels Miracles i amb un hàbit franciscà com a sudari, segons la seva voluntat.[13][14]
data.text: Martín Alonso Pinzón
data.id: P_590_C_3536_Q1
data.question: Qui està enterrat en aquest monestir?
data.text: greument malalt
data.id: P_590_C_3536_Q2
data.question: Com va arribar Martín Alonso després del primer viatge colombí?
data.text: als quinze o vint dies
data.id: P_590_C_3536_Q3
data.question: Quants dies després de la tornada del viatge colombí va morir Martín Alonso?
data.text: monestir de La Rábida
data.id: P_590_C_3536_Q4
data.question: En quin monestir va ser enterrat Martín Alonso?
data.text: un hàbit franciscà
data.id: P_590_C_3536_Q5
data.question: Què duia com a sudari Martín Alonso quan va ser enterrat?
data.context: La imatge de la Mare de Déu va ser coronada pel Papa Joan Pau II el 14 de juny de 1993.[24] Els padrins de la coronació van ser els reis d'Espanya, Joan Carles I i Sofia, representats en la seva filla la Infanta Cristina. És l'única imatge de la Mare de Déu coronada pel Papa polonès a Espanya. La Mare de Déu també va rebre el títol d'"alcaldessa perpètua de la ciutat".[18]
data.text: Papa Joan Pau II
data.id: P_590_C_3538_Q1
data.question: Qui va coronar la imatge de la Mare de Déu?
data.text: 14 de juny de 1993
data.id: P_590_C_3538_Q2
data.question: Quan va ser coronada la imatge de la Mare de Déu?
data.text: els reis d'Espanya, Joan Carles I i Sofia
data.id: P_590_C_3538_Q3
data.question: Qui van ser els padrins de la coronació de la imatge de la Mare de Déu?
data.text: la seva filla la Infanta Cristina
data.id: P_590_C_3538_Q4
data.question: Qui va representar a la coronació els reis d'Espanya?
data.text: "alcaldessa perpètua de la ciutat"
data.id: P_590_C_3538_Q5
data.question: Quin títol va rebre la Mare de Déu?
data.context: Fou declarat Monument Nacional d'Espanya el 1856.[3] Va merèixer, a més, la declaració de Primer Monument Històric dels Pobles Hispànics el 1949.[4] El 28 de febrer de 1992 li va ser atorgada la Medalla d'Or d'Andalusia per part de la Junta.[5] En la declaració de la IX Cimera Iberoamericana de caps d'estat i presidents de govern a l'Havana, es va reconèixer La Rábida com a lloc de trobada de la comunitat iberoamericana de nacions.[6]
data.text: 1856
data.id: P_590_C_3540_Q1
data.question: Quan va ser declarat Monument Nacional d'Espanya?
data.text: Primer Monument Històric dels Pobles Hispànics
data.id: P_590_C_3540_Q2
data.question: Quina declaració se li va donar a l'edifici el 1949?
data.text: la Medalla d'Or d'Andalusia
data.id: P_590_C_3540_Q3
data.question: Què se li va atorgar a l'edifici el 28 de febrer de 1992?
data.text: la Junta
data.id: P_590_C_3540_Q4
data.question: Quina institució va atorgar la Medalla d'Or d'Andalusia a l'edifici?
data.text: com a lloc de trobada de la comunitat iberoamericana de nacions
data.id: P_590_C_3540_Q5
data.question: Com es va reconèixer La Rábida en la declaració de la IX Cimera Iberoamericana de caps d'estat i presidents de govern a l'Havana?