Rogier van der Weyden

Context: Al panell interior esquerre s'hi observa una curiosa combinació: una Nativitat a la part superior i Sant Bavó amb Sant Francesc d'Assís a la inferior. Sant Francesc no tan sols és el sant patró del comitent, sinó també el "Poverello", el sant pobre per excel·lència, i Sant Bavó porta una gran bossa de monedes, indicant de quina forma és generós amb els pobres, i que Crist, per la seva part, va néixer pobre entre els pobres, en un estable. La devoció, la generositat i la pobresa exemplar estan harmoniosament juntes a la mateixa composició religiosa.[39]

Answer: Al panell interior esquerre

Question: On s'observa una curiosa combinació?

Answer: una Nativitat

Question: Què hi ha a la part superior del panell interior esquerre?

Answer: una gran bossa de monedes

Question: Què porta Sant Bavó?

Answer: de quina forma és generós amb els pobres

Question: Quina indicació dona la gran bossa de monedes que porta Sant Bavó?

Context: Poc se'n sap sobre la formació de Rogier com a pintor. Les fonts arxivístiques de Tournai (completament destruïdes durant la Segona Guerra Mundial, si bé n'existeixen transcripcions del segle xix i començaments del xx) són una mica confoses i han conduït a diferents interpretacions per part dels investigadors. Per un document se sap que l'ajuntament de Tournai va oferir un vi en honor d'un tal «Maistre Rogier de le Pasture» el 17 de març de 1427. Tanmateix, el 5 de març de 1427 el registre del Gremi de Sant Lluc recollia l'ingrés de «Rogelet de Pasture» i Jacques Daret al taller de Robert Campin.[2] Només cinc anys més tard, l'1 d'agost de 1432, Rogier de la Pasture va obtenir el títol de mestre (Maistre) com a pintor.[4] S'ha qüestionat si l'aprenent de Campin, «Rogelet», era el mateix que el mestre «Rogier» al qual s'oferí el vi el 1426. El fet que el 1426-1427 Rogier fos un home casat de gairebé trenta anys, i molt per sobre de l'edat normal dels aprenents, ha servit per argumentar que «Rogelet» era un altre pintor més jove, que tenia el mateix nom. Tanmateix, durant la dècada del 1420 la ciutat de Tournai va patir una crisi i els gremis no varen poder funcionar amb normalitat. Podria ser que la darrera formació de Rogier/Rogelet hagués estat una mera formalitat legal. També Jacques Daret tenia llavors al voltant de vint anys i havia estat vivint i treballant a casa de Campin com a mínim durant una dècada.

Answer: sobre la formació de Rogier com a pintor

Question: De què se'n sap poc?

Answer: durant la Segona Guerra Mundial

Question: Quan van ser completament destruïdes les fonts arxivístiques de Tournai?

Answer: «Maistre Rogier de le Pasture»

Question: A qui va oferir un vi d'honor l'ajuntament de Tournaiva?

Answer: 17 de març de 1427

Question: Quan va oferir l'ajuntament de Tournaiva un vi en honor del «Maistre Rogier de le Pasture»?

Answer: 1432

Question: Quin any va obtenir Rogier de la Pasture el títol de mestre com a pintor?

Context: Les pintures més famoses de Rogier que sobrevisqueren fins al segle xvii, eren quatre grans plafons que representaven la Justícia de Trajà[n. 1] i la Justícia d'Herkenbald. Aquests eren un encàrrec de la ciutat de Brussel·les per a la Gulden Camere ('Cambra Daurada') de l'Ajuntament de Brussel·les. El primer i tercer plafons estaven signats, i el primer datava de 1439. Els quatre els va acabar abans de 1450. Malauradament, foren destruïts el 1695 durant el bombardeig francès de Brussel·les, però es coneixen gràcies a moltes descripcions antigues, per algunes còpies lliures i parcials dibuixades o pintades. Però, especialment, es coneix per una còpia parcial feta en tapís que acompanyà Carles el Temerari en les seves campanyes i que passà a mans dels suïssos quan el derrotaren a Grandson; la peça actualment es troba al Museu Historisches de Berna. Les pintures probablement feien prop de 4,5 metres cadascuna, que en aquella època era una mida enorme per a una pintura sobre taula. Servien com a 'exemples de justícia' per al regidor de la ciutat que havia d'impartir-la. Fins a la seva destrucció, les pintures varen ser lloades per diversos comentaristes de renom, com Dürer (1520), Vasari (1568), Molanus (c.1570-1580), i Baldinucci (1688).[19]

Answer: la Justícia de Trajà[n. 1] i la Justícia d'Herkenbald

Question: Què representaven els plafons de Rogier que sobrevisqueren fins al segle xvii?

Answer: El primer i tercer

Question: Quins plafons estaven signats?

Answer: a mans dels suïssos

Question: A qui passa el tapís que acompanyà a Carles el Temerari en les seves campanyes?

Answer: Grandson

Question: On derrotaren els suïssos a Carles el Temerari?

Context: Fruit de la seva generositat, el 1448 va fer una donació de diners i pintures a la cartoixa d'Hérines, prop d'Enghien, on havia entrat el seu fill gran, i a la cartoixa de Scheut, prop de Brussel·les. Al seu testament va deixar una altra mostra de caritat, fent dues importants donacions als pobres de diferents parròquies de Brussel·les.[7] Durant l'any del jubileu de 1450 —potser aprofitant el viatge per a instal·lar el políptic del Judici Final o per demanar una indulgència per l'ànima de la seva filla Margaret morta aquell any—, Rogier va pelegrinar a Roma i es va posar en contacte amb artistes i patrons italians.[8] Tot i desconèixer la ruta que seguí en el seu pelegrinatge, es creu que va passar per Milà —on va pintar el tríptic Sforza—, Ferrara i deuria va contactar amb la família Este per a qui va pintar el retrat de Francesco d'Este. A continuació, marxà a Florència, on va pintar per als Mèdici la Madonna Medici, on apareixen els sants Cosme i Damià, patrons de la família, i la flor de lis florentina. Com a final del recorregut, va arribar a Roma i, gràcies a la crònica de Bartolomeo Fazio, se sap que va admirar l'obra de Gentile da Fabriano a Sant Joan del Laterà.[9]

Answer: prop d'Enghien

Question: On és la cartoixa d'Hérines?

Answer: amb artistes i patrons italians

Question: Amb qui es va posar en contacte Rogier a Roma?

Answer: per als Mèdici

Question: Per a qui va pintar Rogier a Florència?

Answer: la Madonna Medici

Question: Què va pintar Rogier per als Mèdici?

Context: És possible que Rogier obtingués un títol acadèmic (Mestre) abans que es convertís en pintor i que se li atorgués el vi d'honor amb motiu de la seva graduació. Les sofisticades i 'apreses' qualitats iconogràfiques i de composició de les pintures atribuïdes a Rogier s'han utilitzat a vegades com a argument a favor d'aquesta suposició. L'estatus social i intel·lectual de Rogier en la seva vida va superar la d'un simple artesà d'aquell moment. En general, l'estret enllaç estilístic entre els treballs documentats de Jacques Daret i les pintures atribuïdes a Robert Campin i a Rogier van der Weyden són l'argument principal per considerar que ell fou alumne de Campin.

Answer: un títol acadèmic (Mestre)

Question: Què és possible que obtingués Rogier abans de convertir-se en pintor?

Answer: el vi d'honor

Question: Què se li va atorgar en motiu de la seva graduació?

Answer: la d'un simple artesà d'aquell moment

Question: Què superava l'estatus social i intel·lectual de Rogier?

Answer: de Jacques Daret

Question: De qui són els treballs documentats que argumenten que Rogier fou alumne de Campin?

Answer: sofisticades i 'apreses'

Question: Com són les qualitats iconogràfiques i de composició de les pintures atribuïdes a Rogier?


Màxim tèrmic del Paleocè-Eocè

Context: L'MTPE produí l'extinció del 35-50% dels foraminífers bentònics en un mil·lenni, un percentatge més elevat que durant l'extinció massiva del Cretaci-Paleogen que tingué lloc uns 10 milions d'anys abans. En canvi, els foraminífers planctònics es diversificaren, i els dinoflagel·lats i mamífers prosperaren. També cal destacar l'auge dels bacteris.[22]

Answer: L'MTPE

Question: Què produí l'extinció de gran part dels foraminífers bentònics?

Answer: 10 milions d'anys abans

Question: Quants anys abans hi havia hagut una altra extinció massiva?

Answer: es diversificaren

Question: Què va passar amb els foraminífers planctònics?

Answer: els dinoflagel·lats i mamífers

Question: Què va prosperar?

Answer: bacteris

Question: Què va estar en auge?

Context: Les anàlisis d'aquests registres revelen un altre fet interessant: els foraminífers planctònics gravaren petits canvis en els valors dels isòtops abans que els foraminífers bentònics, que habiten als sediments dels oceans. Les cuirasses d'aquests organismes recullen aquestes variacions en oxidar-se, per la qual cosa un alliberament gradual de gas metà al fons oceànic hauria d'haver oxidat primer les cuirasses dels foraminífers bentònics. El fet que els foraminífers planctònics fossin els primers a mostrar aquests signes d'oxidació es deu al fet que el metà fou alliberat tan ràpidament que la seva oxidació esgotà tot l'oxigen del fons oceànic, permetent que, després d'això, el metà arribés l'atmosfera sense oxidar-se, on reaccionaria amb l'oxigen atmosfèric. D'aquesta anàlisi es dedueix que el procés d'alliberament del metà durà aproximadament 10.000 anys.[44]

Answer: als sediments dels oceans

Question: On viuen els foraminífers bentònics?

Answer: en oxidar-se

Question: Com recullen les variacions les cuirasses?

Answer: ràpidament

Question: Com va ser alliberat el metà?

Answer: sense oxidar-se

Question: Com va arribar el metà a l'atmosfera?

Context: Durant l'Eocè, la disposició del planeta era significativament diferent. L'istme de Panamà encara no formava una connexió entre Nord-amèrica i Sud-amèrica, permetent el pas d'aigua entre l'oceà Atlàntic i el Pacífic. D'altra banda, el passatge de Drake estava obstruït, impedint l'aïllament tèrmic de l'Antàrtida. Aquest fet, juntament amb els alts nivells de CO2, indiquen que no hi havia importants capes de gel, per la qual cosa el planeta no tenia gel gairebé enlloc.[17]

Answer: diferent

Question: Com era la disposició en l'Eocè?

Answer: el pas d'aigua

Question: Què permetia l'istme de Panamà?

Answer: Atlàntic i el Pacífic

Question: Quins oceans connectava?

Answer: el passatge de Drake

Question: Què estava obstruït?

Answer: CO2

Question: De què hi havia alts nivells?

Context: És difícil donar una explicació de les extincions dels organismes del fons marí, car moltes d'elles foren només regionals, afectant principalment els que estaven distribuïts al nord de l'oceà Atlàntic. Això significa que, al contrari que la temperatura, no es poden formular hipòtesis generals de la reducció de l'oxigen, o de la corrosivitat del carboni a causa dels carbonats insaturats de les profunditats oceàniques. L'únic factor global és l'augment de la temperatura, i sembla que tota la culpa recau sobre aquest element. Les extincions regionals de l'Atlàntic nord són atribuïdes, en general, a l'alt nivell d'anòxia a les profunditats de les seves aigües.[19][34]

Answer: al nord de l'oceà Atlàntic

Question: On eren els organismes que es van extingir principalment?

Answer: l'augment de la temperatura

Question: Quin és l'únic factor global?

Answer: alt nivell d'anòxia

Question: Què hi havia a les profunditats de l'Atlàntic?

Answer: carbonats insaturats

Question: Què causa la corrosivitat del carboni?

Context: La temperatura mitjana del planeta augmentà en 6 °C de forma dràstica, en un període de només 20.000 anys. Aquest càlcul es basa en els valors de Mg/Ca i en la concentració de l'isòtop oxigen-18, que és el recurs més utilitzat per calcular temperatures a l'Eocè, car a causa de l'escàs gel els càlculs guanyen en seguretat, en romandre constant la concentració d'oxigen-18 oceànic.[24] Altres anàlisis, centrades en la composició de la flora, així com de la forma i mida de les seves fulles, donen un resultat similar: augment de 5 °C, a més de revelar que, al principi de l'MTPE, les precipitacions foren escasses però amb el temps, foren augmentant progressivament.[25] A causa de l'ascens de les temperatures, els escassos gels començaren a fondre's, provocant la reducció de l'albedo, cosa que al seu torn produí un ascens de les temperatures en un procés de retroalimentació positiva. Això causà que l'increment de temperatura fos més pronunciat als pols, assolint temperatures mitjanes anuals d'entre 10 i 20 °C.[26] L'escalfament de l'aigua de la superfície de l'oceà Àrtic fou tal que arribà a albergar formes de vida pròpies dels tròpics, com els dinoflagel·lats, assolint temperatures de més de 22 °C.[27]

Answer: 6 °C

Question: Quant va augmentar la temperatura mitjana?

Answer: en la composició de la flora

Question: En què es centren altres anàlisis?

Answer: escasses

Question: Com eren les precipitacions al principi de l'MTPE?

Answer: l'albedo

Question: Què va reduir-se per l'ascens de les temperatures?

Answer: als pols

Question: On va ser més pronunciat l'increment de la temperatura?