projecte-aina/viquiquad huggingface dataset:
Blas de Prado

context: Antonio Palomino assegura que Juan Sánchez Cotán va ser deixeble de Blas de Prado a Toledo, amb qui «es va avantatjar en pintar fruites».[8] Encara que no s'hagi pogut confirmar documentalment, aquesta relació d'aprenentatge és versemblant. Prado, que va realitzar freqüents viatges al monestir de l'Escorial, va assimilar les tendències manieristes que allà es practicaven i hauria estat, segons les fonts literàries, el creador de la natura morta espanyola, encara que cap procedent de la seva mà s'hagi conservat.[9]
qas: answers: text: Juan Sánchez Cotán
question: Qui va ser deixeble de Blas de Pradon segons Antonio Palomino?

answers: text: a Toledo
question: On va ser deixeble de Prado Cotan?

answers: text: al monestir de l'Escorial
question: On va viatjar freqüentment Prado?

answers: text: tendències manieristes
question: Què va assimilar Prado a l'Escorial?

answers: text: la natura morta espanyola
question: Què hauria creat Prado?

context: De Prado degué romandre al Marroc fins a finals de 1598 o començaments de 1599. Palomino diu que «quan va tornar, va venir vestit d'africà, i per algun temps el van veure menjar a terra sobre coixins, o coixins de sala, a la usança morisca. Vingué molt ric, i amb grans i excel·lents joies».[12] De l'insòlit viatge i de la fàcil adaptació del pintor al país se'n va fer ressò també l'aragonès Jusepe Martínez, que creia que Blas de Prado va retornar a Marroc en no sentir-se tan estimat a Espanya com en la seva nova pàtria, morint allà:
qas: answers: text: fins a finals de 1598 o començaments de 1599
question: Fins quan va estar Prado al Marroc?

answers: text: d'africà
question: Com va tornar vestit Prado segons Palomino?

answers: text: a terra
question: Com van veure menjar Prado al tornar del Marroc?

answers: text: molt ric
question: Com va tornar Prado del Marroc?

context: Les obres conservades de Blas de Prado són en gran part de tema religiós, tot i que autors de la seva pròpia època com Francisco Pacheco o Jusepe Martínez el cataloguen com un bon retratista i pintor de natures mortes. Al seu pas per Sevilla camí del Marroc el va conèixer el primer dels dos, qui explica al seu llibre Arte de la pintura que «quan va passar a Marroc per ordre del Rei, portava uns llenços de fruites, que jo vaig veure, molt ben pintats».[17] L'afirmació de Pacheco, per la data en què va haver de succeir i la seva condició de mestre de Juan Sánchez Cotán, situen a Blas de Prado als orígens de la natura morta espanyola, encara que cap obra de la seva mà s'hagi conservat fins a l'actualitat. Igualment són lloades les seves obres pels experts Antonio Palomino, Antonio Ponz i Céan Bermúdez.[18]
qas: answers: text: religiós
question: Quin tema tracten les obres que es conserven de Blas de Prado?

answers: text: un bon retratista i pintor de natures mortes
question: Com és catalogat Prado per Francisco Pacheco?

answers: text: Sevilla
question: On va conèixer Francisco Pacheco a Prado?

answers: text: uns llenços de fruites
question: Què portava Prado quan va conèixer a Pachco?

answers: text: als orígens de la natura morta espanyola
question: On situen a Blas de Prado?
Vanda (Dvořák)

context: Vanda, op. 25, és una grand opéra en cinc actes d'Antonín Dvořák. El llibret txec va ser escrit per Václav Beneš-Šumavský i František Zákrejs, basat en una obra de Julian Surzycki. Es va estrenar al Teatre Provisional de Praga el 17 d'abril de 1876.
qas: answers: text: cinc
question: Quants actes té l'òpera?

answers: text: Antonín Dvořák
question: De qui és Vanda, op. 25?

answers: text: Václav Beneš-Šumavský i František Zákrejs
question: Qui va escriure el llibret txec?

answers: text: Teatre Provisional de Praga
question: On es va estrenar l'òpera?

answers: text: 17 d'abril de 1876
question: Quan es va estrenar l'òpera?

context: Vanda, la quarta de les nou òperes de Dvořák, mostra l'esforç del compositor per compondre una obra a l'estil de les grans òperes franceses. Tanmateix, la seva estrena el 1876, va significar una gran desil·lusió per al compositor txec. El públic no va comprendre a fons aquesta obra en la qual Dvořák va aconseguir entrellaçar de manera extraordinària temes musicals folklòrics amb cants corals.[2]
qas: answers: text: nou
question: Quantes òperes composà Dvořák?

answers: text: 1876
question: Quan va estrenar l'òpera?

answers: text: temes musicals folklòrics amb cants coral
question: Què va entrellaçar Dvořák?

answers: text: Vanda
question: Quina és la quarta òpera de Dvořák?

context: La nova direcció del teatre d'òpera va triar per estrenar-se en el càrrec la recentment acabada Vanda de Dvořák. Les memòries del director Adolf Čech descriuen les dificultats associades amb els assajos per a una obra que requeria equips costosos per crear els escenaris necessaris, així com una gran orquestra i cor. Per la manca de pressupost, alguns elements importants de l'escenografia es van haver d'obviar i fins i tot es van haver de cantar en recitatius. Malgrat tots els obstacles i les dràstiques retallades que varen afectar la mateixa essència de l'obra, l'estrena el 17 d'abril de 1876 al Teatre Provisional de Praga va ser un èxit rotund, tant pel públic i com per la crítica, i es reforçà la posició de Dvořák en l'escena musical txeca.[1]
qas: answers: text: Vanda
question: Amb quina òpera es va estrenar en el càrrec la nova direcció?

answers: text: costosos
question: Com eren els equips que requeria l'obra per crear els escenaris necessaris?

answers: text: Per la manca de pressupost
question: Per què es van obviar alguns elements de l'escenografia?

answers: text: 17 d'abril de 1876
question: Quan es va estrenar l'obra?

answers: text: Teatre Provisional de Praga
question: On es va estrenar l'obra?
Vrancke van der Stockt

context: Fou magistrat de la ciutat de Brussel·les els anys 1465, 1472 i 1475, i provisor de la Germandat de Sant Eligius entre 1471 i 1473. El 1476 representà a la guilda en un conflicte entre els gremis de pintors i tapissers sobre les competències de cada gremi.[3] Es va casar amb Catharina der Moeyo i va tenir cinc fills.[4]
qas: answers: text: de Brussel·les
question: D'on fou magistrat?

answers: text: 1465, 1472 i 1475
question: Quins anys va ser magistrat?

answers: text: de la Germandat de Sant Eligius
question: De quina germandat va ser provisor?

answers: text: amb Catharina der Moeyo
question: Amb qui es va casar?

answers: text: cinc
question: Quants fills va tenir?

context: Van der Stockt va tenir el contacte amb la pintura gràcies a seu pare, el també pintor Jan van der Stockt, de qui va heretar el taller i tot el material necessari per exercir l'ofici el 1445, any en què esdevingué membre del gremi de Sant Lluc. Va ser un seguidor de l'estil de Rogier van der Weyden, de qui molt probablement va ser col·laborador. Quan Rogier va morir el 1464 va passar a ser pintor de la ciutat de Brussel·les,[2] tot i que inicialment s'havia decidit no nomenar cap altre pintor oficial.[1]
qas: answers: text: Jan van der Stockt
question: De qui va heretar el taller Van der Stockt?

answers: text: el 1445
question: Quan va heretar el taller Van der Stockt?

answers: text: de Sant Lluc
question: De quin gremi va ser membre Van der Stockt?

answers: text: de Rogier van der Weyden
question: De qui sembla que va ser col·laborador Van der Stockt?

answers: text: pintor de la ciutat de Brussel·les
question: Què va ser Van der Stockt quan Rogier va morir?

context: És un retaule amb talles de fusta policromada i panells pintats a l'oli amb un total de 51 personatges. Al centre es representa el Calvari. A l'esquerra, el davallament de la Creu, l'enterrament de Jesús i la resurrecció. A la dreta, el bes de Judes, la coronació d'espines i la flagel·lació. Als extrems hi ha quatre ales a la part baixa i dues més petites a dalt. A les inferiors retraten a Michel de Chaugy i la seva dona Laurette Jaucourt; a Jehan de Chaugy, pare del donant, a Guillemette de Montagu i la seva esposa, acompanyats pels seus sants protectors. Les ales petites de la part alta mostren dos àngels que sostenen els escuts d'armes dels donants.
qas: answers: text: policromada
question: Com són les talles de fusta del retaule?

answers: text: 51
question: Quants personatges hi ha al retaule?

answers: text: a l'oli
question: Com estan pintats el panells?

answers: text: el Calvari
question: Què es representa al centre?

answers: text: A l'esquerra
question: On trobem el davallament de Crist?