Joan Lluís Vives i March

context: En 1517 es trasllada a Lovaina en ser nomenat preceptor del cardenal Guillaume de Croÿ, càrrec que manté fins a la prematura mort del seu pupil en 1521. En aquest període coneix Erasme de Rotterdam, amb qui mantindrà contacte epistolar i de qui es considerarà deixeble i amic i, al voltant de 1519, viatja a París acompanyat del jove cardenal De Croÿ i coneix Guillaume Budé.[21] A l'estiu de 1520, Erasme i Tomàs More es troben a Bruges i allà coincideixen amb altres humanistes com Rudolf Goclenius, Craneveldt i Vives.[22]
qas: answers: text: Lovaina
question: On es trasllada el 1517?

answers: text: preceptor del cardenal Guillaume de Croÿ
question: Què va ser nomenat?

answers: text: Erasme de Rotterdam
question: Amb qui mantindrà contacte epistolar?

answers: text: Erasme de Rotterdam
question: De qui es considerarà deixeble i amic?

answers: text: al voltant de 1519
question: Quan viatja a París?

context: Amb Introductio ad sapientam i, posteriorment, en De prima Philosophia (una part de la seva obra De disciplinis), Vives lliga el concepte de saviesa amb els de virtut i juí per a conèixer-se a si mateix mitjançant els instruments del saber –la intel·ligència, la memòria i l'aplicació– i així arribar al coneixement de Déu. Defensa una forma ètica de vida sustentada en l'autoconsciència del bé i del mal i desenvolupa un programa moral de qualitats de l'home; per tant, cal distingir el vici de la virtut, el que és veritable del que és fals, el que és bo del que és dolent, tot mitjançant l'aprenentatge i la vida cristiana.[68] Per a Vives la filosofia –seguint l'etimologia– és saviesa, però no com a exaltació del seu propi jo ni per a satisfer les seves passions sinó per a posar de manifest la natura de les coses i aprendre a valorar cada cosa tal qual és.[70]
qas: answers: text: de saviesa amb els de virtut i juí
question: Quins conceptes lliga Vives?

answers: text: la intel·ligència, la memòria i l'aplicació
question: Quins són els instruments del saber?

answers: text: en l'autoconsciència del bé i del mal
question: En què es sustenta la forma de vida ètica que defensa Vives?

answers: text: de la virtut
question: De què cal distingir el vici?

context: Per a Vives, la religió, com activitat, s'origina en les facultats superiors de l'home: enteniment i voluntat. En l'harmonia entre aquestes facultats predomina l'enteniment, ja que per la religió es coneix a Déu i, així, una volta conegut és impossible no estimar-lo i no adorar-lo. Cal creure, és a dir, conèixer Déu, o millor, reconèixer-lo, perquè adorar Déu és netejar l'ànima de les malalties i males passions i transformar-nos per a assemblar-nos el més possible a ell i, així, aconseguir la puresa i la santedat. Les obres i la vida de Crist són la més autèntica realització del veritable amor. Del clàssic desdoblament de l'amor (a Déu, al proïsme, a si mateix), fixa l'atenció en l'amor al proïsme, és a dir, la caritat cristiana.[82]
qas: answers: text: en les facultats superiors de l'home
question: On s'origina per a Vives la religió?

answers: text: enteniment i voluntat
question: Quines són les facultats superiors de l'home per a Vives?

answers: text: no estimar-lo i no adorar-lo
question: Què és impossible una vegada conegut Déu segons Vives?

answers: text: Les obres i la vida de Crist
question: Quines són la més autèntica realització del veritable amor?

answers: text: la caritat cristiana
question: Què és l'amor al proïsme?

context: Vives és un apassionat de la pau i la seva màxima preocupació consisteix a ressaltar els mals de la guerra –amb efectes devastadors en tots els ordres– i els beneficis de la pau –ètics, morals, intel·lectuals, polítics i religiosos–. Considera la guerra justa amb reticència, ja que sempre és fàcil trobar una causa lícita per a qui està decidit a iniciar una guerra. El seu pacifisme és essencialment cristià i considera l'avanç del soldà turc, Solimà el Magnífic, un perill per a la cristiandat europea. Manté, però, una evolució en aquest punt: si en 1526 anima els prínceps cristians a unir-se per a impedir l'imperialisme turc, en 1529 recomana l'amor vers ells i fer-los arribar a la veritat mitjançant una vida recta i exemplar. Per a Vives el fonament últim del pacifisme és la mateixa natura de l'home que està feta per a la concòrdia i la pau i, per contra, considera que la causa primordial de les guerres i les discòrdies és la supèrbia que ataca aprofitant-se de l'enveja i la còlera.[50][54] Vives aporta una solució a la guerra, l'educació –per a allunyar l'home de la condició de salvatge i apropar-lo a la racionalitat i, per tant, a la consciència cristiana– de tots els homes i no sols dels dirigents de la societat, ja que la pau és obligació de tothom.[55]
qas: answers: text: justa amb reticència
question: Com considera Vives la guerra?

answers: text: un perill per a la cristiandat europea
question: Com considera Vives a Solimà el Magnífic?

answers: text: per a la concòrdia i la pau
question: Per a què està feta la natura de l'home segons Vives?

answers: text: la supèrbia que ataca aprofitant-se de l'enveja i la còlera
question: Quina és per a Vives la causa primordial de les guerres?

context: El maig de 1523 es trasllada a Anglaterra, i al cap de poc temps és nomenat lector del Col·legi Corpus Christi de la Universitat d'Oxford. Fa classes des de l'agost fins a l'abril de 1524. Entre els seus estudiants, es troben Nicholas Udall, Reginald Pole, Edward Wotton o John Heliar, els quals posteriorment destacaran en les seves activitats.[25] Coneguda i admirada la seva capacitat intel·lectual i la seva experiència com a preceptor (a banda de la seva activitat com a professor particular a Lovaina, abans havia estat preceptor dels fills de Bernat Valldaura i del cardenal Guillaime de Croÿ), la reina d'Anglaterra, Caterina d'Aragó, el nomena preceptor de la seva filla, la princesa Maria.[26] En aquest període la seva producció intel·lectual està centrada en la seva relació amb els reis, com a conseller i preceptor, no en les lliçons que imparteix a la universitat, amb uns continguts pràctics educatius i morals. Comença aquesta producció, encara vivint a Bruges però preparant el seu viatge a Anglaterra, amb De Institutione Faminae Christianae, destinada a la reina per a l'educació de la princesa Maria.[15] Ja en Anglaterra, tant la reina com William Blount, quart baró de Mountjoy, li demanen la redacció d'uns plans d'estudis per a l'ensenyament del llatí destinats als seus fills, la princesa Maria i Charles Blount, que es publiquen el 1523 com les dues epístoles de la seva obra De ratione estudii puerilis;[26] també escriu De Consultatione, a petició de l'ambaixador de Carles V; i la traducció del grec de dues oracions d'Isòcrates, Nicocles i Aeropagitica, que tracten del govern.[15]
qas: answers: text: maig de 1523
question: Quan es trasllada a Anglaterra?

answers: text: Caterina d'Aragó
question: Qui era la reina d'Anglaterra?

answers: text: Caterina d'Aragó
question: De qui és filla la princesa Maria?

answers: text: quart baró de Mountjoy
question: Quin títol té William Blount?

context: Lluís Vives s'assenta a Bruges, amb unes poques sortides a altres llocs. Realitza alguns viatges a Lovaina, on encara tenia amics íntims, a Gant i a Brussel·les, residència de la cort de Carles V. De setembre a novembre de 1529 Vives i la seva dona, a causa de la pesta, es traslladen a Lilla.[37]
qas: answers: text: Bruges
question: On s'assenta Lluís Vives?

answers: text: Lovaina
question: On realitza alguns viatges?

answers: text: amics íntims
question: Què conserva Vives a Lovaina?

answers: text: a causa de la pesta
question: Per què es traslladen Vives i la seva dona a Lilla?

answers: text: De setembre a novembre de 1529
question: Quant es traslladen Vives i la seva dona a Lilla?