La pietra del paragone

context: La trama es desenvolupa a la casa de camp del comte Asdrubale qui, per aconseguir casar-se amb una dona que l'estimi veritablement, sotmet a proves les tres aspirants disfressant-se de mercader turc i presentant-se com a creditor autoritzat a embargar tots els seus béns, cosa que aconsegueix allunyar els hostes frívols i paràsits i comprovar la veritable amistat de Giocondo i Clarice. Per mitjà d'una altra disfressa, aquesta última aconsegueix assegurar l'amor del comte i arribar així al final feliç. La trama barreja un llenguatge modern amb altres solucions que recorden el teatre de la tradició italiana.[9]
qas: answers: text: a la casa de camp del comte Asdrubale
question: On es desenvolupa la trama?

answers: text: de mercader turc
question: De què es disfressa el comte Asdrubale?

answers: text: de Giocondo i Clarice
question: De qui comprova la veritable amistat el comte Asdrubale?

answers: text: modern
question: Com és el llenguatge que es barreja en la trama?

answers: text: amb altres solucions que recorden el teatre de la tradició italiana
question: Què es barreja en la trama amb el llenguatge modern?

context: A principis de juliol de 1812, Rossini va arribar a Milà des de Venècia per començar a treballar en La pietra. El llibretista, Luigi Romanelli, era un dels tants poetes prolífics que produïen constants i deficients arguments per als teatres italians.[3] Rossini van començar a treballar com sempre prop de la data d'obertura programada del 19 de setembre. El llibret va ser construït a l'antiga, amb recursos còmics totalment gastats i ensamblat en una estructura feixuga. Seguint la tradició del segle anterior, era una òpera en què tots els personatges tenien una importància similar, amb un nombre semblant d'àries, fet que obligava al compositor a interrompre constantment la trama amb l'ària de cada personatge. L'argument també tenia totes les característiques típiques de les òperes bufes antigues, com les múltiples confusions amoroses o la disfressa d'un dels personatges com a turc per fer por als altres i castigar-los. A La pietra aquest moment del fals turc, que no era altre que l'amo de la casa, es va fer molt famós.[4]
qas: answers: text: A principis de juliol de 1812
question: Quan va arribar Rossini a Milà?

answers: text: Venècia
question: Des d'on va arribar Rossini a Milà?

answers: text: per començar a treballar en La pietra
question: Per què va anar Rossini a Milà?

answers: text: la disfressa d'un dels personatges com a turc
question: Quin moment és va fer molt famós a La pietra?

answers: text: l'amo de la casa
question: Qui era el fals turc?

context: Cap altra òpera de Rossini ha estat tan lloada per la crítica i alhora tan rara vegada realitzada com La pietra del paragone. Igual que molts altres malentesos sobre el compositor, això es remunta a Stendhal, que la va descriure com millor obra de Rossini en el gènere de l'òpera bufa. Aquest judici de l'escriptor francès, lamentablement, no es reflecteix en les cartelleres dels teatres d'òpera.[1]
qas: answers: text: Cap altra
question: Quina altra òpera de Rossini ha estat tan lloada per la crítica?

answers: text: Stendhal
question: Qui va descriure l'obra com la millor de Rossini en el gènere de l'òpera bufa?

answers: text: escriptor
question: Quina professió tenia Stendhal?

answers: text: en les cartelleres dels teatres d'òpera
question: On no es reflecteix el judici d'Stendhal?

context: Il Barbiere di Siviglia, després d'un escàndol excepcional en l'estrena, va aconseguir una sèrie d'èxits als escenaris sense parangó al món, i aquest fet va donar forma al pobre destí de La pietra. També va ser decisiu que la primera actuació fora de Milà, el 1813 en el Teatro San Benedetto de Venècia, no fos reeixida. El fracàs de Venècia no vol dir, però, el final d'aquesta òpera. No obstant això, no es pot comptar entre les òperes de primera fila de Rossini, com ho demostra el fet que durant gairebé dos segles no va tornar, ni tan sols de forma modesta, a l'escenari. En els anys posteriors a 1962 fins a mitjans de la dècada de 1980 l'òpera va viure, reelaborada per Günther Rennert amb el títol Die Liebesprobe, un veritable renaixement a Alemanya. Aquesta versió es va endur gran part de l'encant de l'òpera original per ser "degradada" en una opereta.
qas: answers: text: Il Barbiere di Siviglia
question: Quina obra va aconseguir una sèrie d'èxits als escenaris sense parangó al món?

answers: text: 1813
question: Quan es va fer la primera actuació de l'obra fora de Milà?

answers: text: Teatro San Benedetto de Venècia
question: On es va fer la primera actuació de l'obra fora de Milà?

answers: text: el final d'aquesta òpera
question: Què no vol dir el fracàs de Venècia?

answers: text: dos
question: Durant gairebé quants segles no va tornar l'òpera a l'escenari?

context: El virrei de Napoleó a Milà, Eugène de Beauharnais, va quedar tan impressionat per l'òpera que va escriure al ministre de l'interior, «has d'aconseguir amablement que el mestre Gioachino Rossini sigui eximit del servei militar. Jo no m'atreveixo a exposar al foc enemic una vida tan preciosa, els meus contemporanis mai em perdonarien. Podem estar perdent un soldat mediocre, però salvem un geni de la nació».[6]
qas: answers: text: Eugène de Beauharnais
question: Qui era el virrei de Napoleó a Milà?

answers: text: impressionat
question: Com va quedar Eugène de Beauharnais per l'òpera?

answers: text: al ministre de l'interior
question: A qui va escriure Eugène de Beauharnais?

answers: text: has d'aconseguir amablement que el mestre Gioachino Rossini sigui eximit del servei militar
question: Què li va escriure Eugène de Bauharnais al ministre de l'interior?

answers: text: un geni de la nació
question: Què li va dir que salvaven Eugène de Bauharnais al ministre de l'interior?