Vent

context: El vent hidrodinàmic de la part superior de l'atmosfera d'un planeta permet que elements químics lleugers com ara l'hidrogen pugin a l'exobase, el límit inferior de l'exosfera, on els gasos poden assolir la velocitat d'escapament, sortint a l'espai exterior sense impactar amb altres partícules de gas. Aquest tipus de pèrdua de gasos d'un planeta a l'espai és conegut com a vent planetari.[146] Al llarg del temps geològic, aquest procés fa que planetes rics en aigua com la Terra evolucionin en planetes com Venus al llarg de milers de milions d'anys.[147] Els planetes que tenen una atmosfera baixa calenta podrien tenir atmosferes altes humides que acceleren la pèrdua d'hidrogen.[148]
qas: answers: text: El vent hidrodinàmic de la part superior de l'atmosfera
question: Què permet que elements químics lleugers pugin a l'exobase?

answers: text: vent planetari
question: Com es coneix la pèrdua de gasos d'un planeta a l'espai exterior?

answers: text: el límit inferior de l'exosfera
question: Què és l'exobase?

answers: text: la velocitat d'escapament
question: Què assoleixen els gasos a l'exobase?

answers: text: pèrdua d'hidrogen
question: Què acceleren les atmosferes altes humides?

context: El vent també limita el creixement dels arbres. A la costa i les muntanyes aïllades, la línia dels arbres sol ser molt més baixa que a la mateixa altitud terra endins i als sistemes muntanyosos més grans i complexos, car els vents forts redueixen el creixement dels arbres. Els vents forts s'emporten els sòls poc espessos per erosió,[121] i també danya branques i branquillons. El procés en què un vent fort abat o desarrela arbres s'anomena desarrelament pel vent. Això és més freqüent als vessants a sobrevent, afectant especialment els troncs de 75 anys o més.[122] Les plantes que viuen a prop de la costa, com ara la pícea de Sitka i la vinya marina,[123] són podades pel vent i el ruixim de sal de prop de la costa.[124]
qas: answers: text: els vents forts
question: Quins vents redueixen el creixement dels arbres?

answers: text: per erosió
question: Com s'emporten els sòls poc espessos els vents forts?

answers: text: l procés en què un vent fort abat o desarrela arbres
question: Què és el desarrelament per vent?

answers: text: als vessants a sobrevent
question: On és més freqüent el desarrelament per vent?

context: A les regions costaneres, les brises marines i terrestres poden ser factors importants en els vents dominants d'un lloc. El mar és escalfat pel sol més lentament a causa de la calor específica de l'aigua, superior a la de la terra.[40] A mesura que augmenta la temperatura de la superfície de la terra, aquesta escalfa l'aire que té a sobre per conducció. L'aire càlid és menys dens que el medi que l'envolta, de manera que puja. Això provoca un gradient de pressió d'uns 2 mil·libars entre el mar i la terra. L'aire més fresc de sobre el mar, que ara té una major pressió a nivell de mar, flueix terra endins cap a la pressió més baixa, creant una brisa més fresca a prop de la costa. Quan els vents de gran escala estan calmats, la intensitat de la brisa marina és directament proporcional al diferencial de temperatura entre la massa terrestre i el mar. Si hi ha un vent davant la costa de 8 nusos (15 km/h) o més, és improbable que es generi una brisa marina.
qas: answers: text: menys dens
question: Com és l'aire càlid comparat a amb el medi que l'envolta?

answers: text: puja
question: Què fa l'aire càlid al ser menys dens?

answers: text: d'uns 2 mil·libars
question: Quin gradient de pressió hi ha entre el mar i la terra?

answers: text: terra endins
question: Cap on flueix l'aire fresc de sobre el mar?

answers: text: més fresca
question: Com és la brisa de prop de la costa?

context: La regió dels Països Catalans amb més potència d'energia eòlica és el País Valencià (986,99 MW[98]), seguida per Catalunya (524,54 MW[98]), la Catalunya Nord (20,77 MW[99]) i les Balears (3,65 MW[98]). Tot i que el desenvolupament d'aquest tipus d'energia renovable ha gaudit d'un gran suport de part de les autoritats, també han rebut crítiques de determinats segments de la societat. El Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, per exemple, ha estat criticat per grups ecologistes que afirmen que el pla ha falsejat les divisions entre parcs eòlics per mantenir la gestió dels parcs amb la Generalitat Valenciana en lloc de l'estat espanyol, i també que s'ha subestimat l'impacte dels futurs parcs sobre les aus de la regió.[100] A Catalunya també hi ha hagut iniciatives de caràcter ecologista per restringir i vigilar la implantació de parcs eòlics.[101]
qas: answers: text: el País Valencià
question: Quina és la regió dels Països Catalans amb més potència d'energia eòlica?

answers: text: un gran suport
question: Què ha rebut el desenvolupament de l'energia eòlica per part de les autoritats?

answers: text: crítiques
question: Què ha rebut el desenvolupament de l'energia eòlica per part d'alguns sectors de la societat?

answers: text: grups ecologistes
question: Qui ha criticat el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana?

answers: text: l'impacte dels futurs parcs sobre les aus de la regió
question: Què subestima el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana segons grups ecologistes?

context: A la civilització, el vent ha inspirat la mitologia, afectat els esdeveniments històrics, estès l'abast del transport i la guerra, i ha proporcionat una font d'energia pel treball mecànic, l'electricitat i el lleure. El vent ha impulsat els viatges dels velers a través dels oceans de la Terra. Els montgolfiers utilitzen el vent per viatges curts, i el vol amb motor l'utilitza per generar sustentació i reduir el consum de combustible. Les zones amb cisallament del vent provocat per diversos fenòmens meteorològics poden provocar situacions perilloses per les aeronaus. Quan els vents són forts, els arbres i les estructures creades pels humans són danyats o destruïts.
qas: answers: text: la mitologia
question: Què ha inspirat el vent a la civilització?

answers: text: pel treball mecànic, l'electricitat i el lleure
question: Per a què ha proporcionat una font d'energia el vent?

answers: text: dels velers
question: Quins viatges ha impulsat el vent?

answers: text: Els montgolfiers
question: Qui utilitza el vent per viatges curts?

answers: text: són danyats o destruïts
question: Què passa amb les estructures i els arbres quan els vents són forts?

context: Hi ha molts tipus diferents de vaixells de vela, però tots comparteixen diversos punts bàsics. Deixant de banda els vaixells de rotor, que utilitzen l'efecte Magnus, tots els vaixells de vela tenen un buc, aparell i com a mínim un pal que sosté les veles que utilitzen el vent per impulsar la nau.[79] Els viatges per l'oceà en vaixell de vela poden durar molts mesos,[80] i un perill habitual és que el vaixell quedi encalmat a causa de la manca de vent,[81] o que sigui desviat del seu rumb per grans tempestes o vents que no li permeten avançar en la direcció desitjada.[82] Una gran tempesta pot provocar un naufragi i la pèrdua de tots els homes a bord.[83] Els vaixells de vela només poden dur una determinada quantitat de provisions a la bodega, de manera que han de planificar els viatges llargs amb cura per incloure provisions suficients, incloent-hi aigua dolça.[84]
qas: answers: text: l'efecte Magnus
question: Quin efecte utilitzen els vaixells de rotor?

answers: text: les veles
question: Què utilitza el vent per impulsar les naus?

answers: text: a causa de la manca de vent
question: Per què pot quedar encalmat un vaixell a l'oceà?

answers: text: un naufragi
question: Què pot provocar una tempesta a un vaixell?

answers: text: molts mesos
question: Quant poden durar els viatges en vaixell de vela per l'oceà?