Sirenis

context: Els ovaris de les femelles són a prop de les parets de l'estómac. L'úter té dues banyes i les dues meitats queden separades per un septe. Els testicles dels mascles també són a la cavitat abdominal; el penis se situa sota les parets de l'estómac, en una funda del penis. La musculatura del penis se situa als vestigis de l'isqui de la pelvis.
qas: answers: text: a prop de les parets de l'estómac
question: On són els ovaris de les femelles?

answers: text: un septe
question: Què separa les dues meitats dels úters de les femelles?

answers: text: a la cavitat abdominal
question: On són els testicles dels macles?

answers: text: sota les parets de l'estómac
question: On és el penis dels mascles?

context: Els sirenis tenen avantpassats terrestres comuns amb els proboscidis i de fet en són el grup germà. Hi comparteixen un gran nombre de característiques, com ara la manca de glàndules sudorípares, cosa que suggereix que el seu avantpassat comú era semiaquàtic. Els sirenis i els proboscidis, juntament amb els ja extints desmostils i probablement també els embritòpodes, formen el clade dels tetiteris, anomenats així perquè els membres d'aquest grup evolucionaren a la vora del mar de Tetis. Entre els mamífers encara vivents avui en dia, els damans són molt probablement els parents més propers dels tetiteris. A la seva influent obra Classification of Mammals, Malcolm C. McKenna i Susan K. Bell classificaren tots aquests grups dins l'ordre dels uranoteris, dins del qual els tetiteris formen un subordre i els sirenis un subordre, però aquesta divisió no ha estat represa en classificacions posteriors. Actualment, hom es refereix als «uranoteris» de McKenna i Bell amb el nom de penungulats, que originalment s'aplicava a un tàxon més ample. Segons les investigacions genètiques els penungulats formen part dels afroteris, un dels quatre grups principals d'euteris. En canvi, les investigacions basades en criteris morfològics assignaven els penungulats al grup dels ungulats, actualment considerat polifilètic.
qas: answers: text: amb els proboscidis
question: Amb qui tenen avantpassats terrestres comuns els sirenis?

answers: text: la manca de glàndules sudorípares
question: Què suggereix que l'avantpassat comú dels sirenis i els proboscidis era semiaquatic?

answers: text: evolucionaren a la vora del mar de Tetis
question: Què fa que els mamífers que formen el clade dels tetiteris s'anomenen així?

answers: text: dels afroteris
question: De quin grup formen part els penungulats segons les investigacions genètiques?

context: La dentadura és diferent en cada grup de sirenis. En els manatís, les incisives estan atrofiades. En els dugongs, la primera incisiva forma un petit ullal en el cas dels mascles, mentre que en les femelles no sobresurt de la mandíbula. Les canines estan totalment absents en totes les espècies recents. El canvi de dents té lloc de la mateixa manera que en els elefants (canvi de dents horitzontal); es tracta d'una característica que es desenvolupà en cada ordre de manera independent. Així doncs, les dents posteriors (premolars i molars) creixen unes després de les altres i a la vora anterior estan desgastades. En els grups fòssils basals, la dentadura encara es conservava completa i, per tant, era possible un canvi de dents normal. La part anterior de la geniva està dotada d'unes plaques que probablement tenen un paper en l'alimentació. La curta llengua també en té.
qas: answers: text: La dentadura
question: Què és diferent en cada grup de sirenis?

answers: text: les incisives
question: Quines dents estan atrofiades en els manatís?

answers: text: Les canines
question: Quines dents estan totalment absents en totes les espècies de sirenis recents?

answers: text: de la mateixa manera que en els elefants
question: Com es fa el canvi de dents en els sirenis?

answers: text: anterior de la geniva
question: En què tenen un paper probablement les plaques de la part anterior de la geniva en els sirenis?

context: El nom dels sirenis ve del grec antic Σειρήνες, Seirenes, que significa 'sirenes'.[3] El nom ve del fet que suposadament s'assemblen a sirenes quan estan alletant les cries. Es creu que les observacions de sirenis es troben a l'origen del mite de les dones-peix. Per algun motiu, la majoria de civilitzacions que estaven en contacte amb els sirenis els donaven noms i epítets femenins; a Egipte se'ls donava el nom de «formosa donzella del mar»; a Kenya, se'ls anomenava «reina del mar»; a Indonèsia rebien el nom de «princesa dugong» i a la conca de l'Amazones se'ls coneixia pel nom de «peix-dona».[4] El dugong rep el seu nom de la paraula tagalog dugong, que és un manlleu del malai duyung. Ambdós volen dir 'senyora del mar'.[5] D'altra banda, manatí és una paraula d'origen taíno que significa 'pit', en referència a les mamelles que tenen les femelles d'aquests animals a prop de les aixelles.
qas: answers: text: del grec
question: De quin idioma prové el nom de sirenis?

answers: text: a l'origen del mite de les dones-peix
question: On es creu que es troben les observacions de sirenis?

answers: text: femenins
question: Com eren els noms que donaven als sirenis la majoria de civilitzacions que estaven en contacte amb ells?

answers: text: pit
question: Què significa la paraula manatí?

answers: text: taíno
question: Quin origen té la paraula manatí?

context: Igual que els cetacis, els sirenis passaren per un procés de paquiostosi, és a dir, un engruiximent dels ossos dels esquelets,[7] així com un espessiment de la matèria òssia a causa d'una reducció dels canals haversians i els porus medul·lars. L'esquelet i per tant l'animal en general, són més pesants i tenen una menor sustentació a l'aigua, però els ossos són menys flexibles i es trenquen més fàcilment. El crani presenta un rostre molt allargat format per l'os incisiu, que en el dugong es corba cap endavant i cap avall. Els ossos jugals són molt amples i se situen a una posició relativament alta del crani. S'hi insereix la musculatura masticatòria amb el gran múscul masseter. Els narius es troben bastant cap enrere, a la vora dorsal del crani. La part posterior del crani, formada pel neurocrani i les temples, és relativament petita.
qas: answers: text: paquiostosi
question: Quin procés passaren els sirenis igual que els cetacis?

answers: text: un engruiximent dels ossos dels esquelets
question: Què és la paquiostosi?

answers: text: molt allargat
question: Com és el rostre que presenta el crani dels sirenis?

answers: text: molt amples
question: Com són els ossos jugals dels sirenis?

answers: text: pel neurocrani i les temples
question: Per què es formada la part posterior del crani dels sirenis?

context: Totes les espècies de sireni són caçades per la seva carn pels habitants de les costes on viuen.[18] Es coneixen casos particulars documentats dels indígenes de Nord-amèrica i Meso-amèrica. La seva carn serveix d'aliment i la pell i altres parts del cos es fan servir per diferents usos.[19] William Dampier, el cèlebre corsari i viatger britànic, al seu diari de viatge del 1681 descrigué els manatís del Carib del Golf de Mèxic, així com els del riu Panamà. Allí també descrigué la caça d'aquests animals pels Miskitos i el consegüent consum de la carn com a aliment i l'ús de la pell aspra com a cobertura pels rems o com a fuet pels cavalls. Tanmateix, no hi havia una caça excessiva i només es mataven els animals estrictament necessaris.[20] En canvi, a partir del seu descobriment, la vaca marina de Steller fou perseguida pels caçadors de foques i en foren morts incomptables exemplars. Els últims animals desaparegueren el 1768, només vint-i-set anys després que Georg Wilhelm Steller hagués descobert l'espècie.[21]
qas: answers: text: per la seva carn
question: Per què són caçats els sirenis?

answers: text: d'aliment
question: De què serveix la carn dels sirenis?

answers: text: William Dampier
question: Qui descrigué els manatís del Carib del Golf de Mèxic el 1681?

answers: text: corsari i viatger britànic
question: Qui era William Dampier?

answers: text: els animals estrictament necessaris
question: Quant sirenis caçaven els Miskitos?