Spilocuscus

context: Les espècies de Spilocuscus tenen una mida relativament gran en comparació amb els altres cuscussos. La seva llargada corporal és de 338-640 mm, la cua fa 315-590 mm i el pes dels animals varia entre dos i set quilograms. Sembla que S. wilsoni és l'espècie més petita, però no es pot determinar amb certesa perquè els únics espècimens ben conservats d'aquesta espècie són d'individus immadurs. D'altra banda, el cuscús roig-i-negre és l'espècie més grossa, no només de Spilocuscus, sinó de tots els falangèrids. A diferència d'altres espècies properes, els Spilocuscus presenten dimorfisme sexual tant en les dimensions (les femelles solen ser més grosses que els mascles) com en la coloració (cada sexe té un color diferent, sent S. papuensis el que presenta menys diferències i S. rufoniger i S. kraemeri els que en presenten més). Mentre van creixent, les cries van patint una sèrie de canvis de coloració.
qas: answers: text: 315-590 mm
question: Quina mida fa la cua de les espècies d'Spilocuscus?

answers: text: l'espècie més grossa
question: Què és el cuscús roig-i-negre?

answers: text: diferent
question: Com és la coloració de cada sexe?

answers: text: les cries
question: Qui pateix canvis de coloració mentre creix?

answers: text: entre dos i set quilograms
question: Quant pesa un exemplar d'Spilocuscus?

context: Spilocuscus ('cuscús tacat'[1]) és un gènere de pòssums nocturns de mida mitjana-gran de la família dels falangèrids, que es caracteritzen per la seva viva coloració. És un dels quatre gèneres els membres dels quals s'anomenen vulgarment cuscussos. N'hi ha cinc espècies repartides per Indonèsia, Papua Nova Guinea i el nord d'Austràlia. Quatre d'aquestes espècies estan amenaçades en major o menor mesura i dues d'elles (S. wilsoni i el cuscús roig-i-negre) es troben en perill crític d'extinció.[2][3]
qas: answers: text: falangèrids
question: A quina família pertanyen els Spilocuscus?

answers: text: viva
question: Com és la coloració dels falangèrids?

answers: text: cinc
question: Quantes espècies hi ha a Indonèsia, Papua Nova Guinea i el nord d'Austràlia?

answers: text: S. wilsoni i el cuscús roig-i-negre
question: Quines espècies es troben en perill crític d'extinció?

answers: text: un gènere de pòssums nocturns
question: Què són els Spilocuscus?

context: El primer i el segon dit de cada mà són oposables (es poden plegar envers els altres dits, com els polzes dels humans), cosa que ajuda els Spilocuscus a agafar-se a les branques dels arbres als quals s'enfilen. Les urpes de les potes anteriors són corbades i estan ben afilades per ajudar a escalar. En canvi, les potes posteriors manquen d'urpa, el primer dit està oposat als altres i els dits II i III són petits i estan fusionats. La cua també resulta útil per agafar-se, car és prènsil i està dotada de calls que en milloren l'adherència.
qas: answers: text: El primer i el segon
question: Quins dits de la mà del Spilocuscus són oposables?

answers: text: a les branques dels arbres als quals s'enfilen
question: On s'agafen els Spilocuscus?

answers: text: corbades i estan ben afilades
question: Com són les urpes de les potes anteriors dels Spilocuscus?

answers: text: per ajudar a escalar
question: Per què tenen els Spilocuscus les urpes anteriors corbades i afilades?

answers: text: urpa
question: Què no tenen les potes posteriors dels Spilocuscus?

context: Pel que fa a S. wilsoni, la seva illa nadiua de Biak és la més densament poblada de totes les illes de Papua Occidental i la tala de boscos intensiva ha destruït grans superfícies de bosc a les dècades recents,[20] mentre que els boscos muntanyosos de Supiori estan menys pertorbats. El 1992, una expedició de recerca sobre mamífers de dues setmanes no aconseguí observar S. wilsoni. La seva raresa aparent és destacable, car S. maculatus i S. kraemeri són relativament comuns arreu del seu àmbit de distribució, fins i tot en àrees pertorbades o amb una pressió de caça extremament elevada.[7]
qas: answers: text: Biak
question: Quina és la illa més densament poblada de Papua Occidental?

answers: text: la tala de boscos intensiva
question: Què ha destruït grans superfícies de bosc?

answers: text: els boscos muntanyosos de Supiori
question: Quins boscos estan menys afectats per la tala intensiva?

answers: text: 1992
question: Quan es va fer una expedició de recerca sobre mamífers?

answers: text: La seva raresa
question: Per què destaca S. wilsoni?

context: Els Spilocuscus són animals arborícoles nocturns i tímids, coneguts pels seus moviments lents. Es passen les hores del dia reposant en una branca de cobricel. La seva dieta es compon de fruites, flors, fulles i a vegades també ous, tot i que les seves llargues dents canines han estat interpretades com a prova d'un cert grau de carnivorisme i els exemplars en captivitat es mengen pollastre i menjar de gos en llauna.[13] Exceptuant les mares que viuen amb les seves cries, són animals solitaris. Els mascles són especialment agressius i no se'ls pot mantenir junts en captivitat, per evitar que es barallin entre ells. Solen marcar el seu territori per mantenir a ratlla els altres mascles, emetent una penetrant olor de mesc tant del seu cos com de les excrecions de les seves glàndules odoríferes. Deixen saliva a les branques i branquillons dels arbres per informar els altres del seu territori i mitjançar les interaccions socials. Si troben un altre mascle a la seva àrea, fan lladrucs, refilets i xiscles i es posen dempeus per defensar el seu territori. També són agressius envers els seus depredadors, com ara pitons i aus de presa i se'n defensen amb esgarrapades, mossegades i puntades de peu.
qas: answers: text: arborícoles nocturns
question: Quin tipus d'animals són els Spilocuscus?

answers: text: lents
question: Com són els moviments dels Spilocuscus?

answers: text: pollastre i menjar de gos en llauna
question: Què poden menjar els exemplars de Spilocuscus en captivitat?

answers: text: per mantenir a ratlla els altres mascles
question: Per què marquen els Spilocuscus el seu territori?

answers: text: Si troben un altre mascle a la seva àrea
question: Quan fan lladrucs, refilets i xiscles els Spilocuscus?