Catedral de València

context: La porta de l'Almoina, dita així per ser veïna a la casa, ja desapareguda, on es donava socors als necessitats, és la més antiga de la seu. També és coneguda com a «porta del Palau» pel seu veïnatge amb el palau Arquebisbal. D'estil romànic, constitueix un element clarament diferenciat de la resta de la catedral, que és principalment gòtica. Alguns autors la consideren de 1260-1270, obra d'Arnau Vidal, però pel seu estil primitiu altres la remunten al 1240, immediatament després de la conquista jaumina (1238). El fet que estiga encarada a l'est, mirant cap a la Meca, fa pensar que allí mateix es trobava el mihrab de l'antiga mesquita.
qas: answers: text: La porta de l'Almoina
question: Quina porta és l amés antiga de la seu?

answers: text: socors als necessitats
question: Què es donava a la casa del costat de la porta de l'Almoina?

answers: text: porta del Palau
question: Com es coneix també la porta de l'Almoina?

answers: text: romànic
question: De quin estil és la porta de l'Almoina?

answers: text: gòtica
question: De quin estil és principalment la catedral?

context: Així fou fins a juny de 2004, quan per atzar foren trobades davall de la volta de Juan Pérez Castiel unes pintures de gran bellesa que han sigut datades en 1474 (segle xv). Aquestes pintures, que representen àngels tocant instruments musicals, són les abans esmentades de Paolo de San Leocadio i Francesco Pagano. Poc després de l'incendi de 1469, cap al 1474, el que seria futur papa Alexandre VI va ordenar a tots dos pintors que realitzaren les pintures al fresc que ara es tornen a contemplar, després que la volta de Perez Castiel fora desmuntada.[22]
qas: answers: text: unes pintures de gran bellesa
question: Què van trobar el juny de 2004?

answers: text: àngels tocant instruments musicals
question: Què representen les pintures?

answers: text: Paolo de San Leocadio i Francesco Pagano
question: Qui va fer aquestes pintures?

answers: text: la volta de Perez Castiel
question: Quina volta van desmutar?

context: Al costat mateix del Micalet hi ha la porta principal, dita dels Ferros per la reixa de ferro que circumda l'atri d'entrada. És la més moderna, iniciada el 1703 per l'escultor i arquitecte alemany Konrad Rudolf. Va arribar a València amb l'arxiduc  Carles d'Àustria, però en finalitzar la guerra de Successió se'n va anar amb ell, ja que era el seu escultor de cambra, i va deixar paralitzades les obres en 1707, que foren acabades en 1713 pels seus deixebles Francesc Vergara «el Vell» i Francesc Stolz. Altres escultors que hi van intervenir foren Andreu Robles i Ignasi Vergara i els pedrapiquers, Josep Mines i Domingo Laviesa.
qas: answers: text: Al costat mateix del Micalet
question: On és la porta principal?

answers: text: dels Ferros
question: Com es diu la porta principal?

answers: text: Konrad Rudolf
question: Qui va iniciar la porta el 1703?

answers: text: en finalitzar la guerra de Successió
question: Quan se'n va anar Konrad Rudolf?

answers: text: Francesc Vergara «el Vell» i Francesc Stolz
question: Qui va acabar la porta dels ferros?

context: La Coral Catedralícia de València va fer la seua presentació pública el 21 de gener de 2002, festa de Sant Vicent Màrtir. Interpreta als oficis, preferentment, obres conservades en l'Arxiu catedralici, rescatant fins i tot obres fa segles interpretades. Les seues activitats han estat suportades pel Capítol Metropolità amb ajudes de les administracións públiques.[27][28]
qas: answers: text: el 21 de gener de 2002
question: Quan es va presentar públicament la Coral Catedralícia de València?

answers: text: de Sant Vicent Màrtir
question: Quina festa és el 21 de gener?

answers: text: obres conservades en l'Arxiu catedralici
question: Quines obres interpreta la Coral Catedralícia de València?

answers: text: obres fa segles interpretades
question: Què rescata la Coral Catedralícia de València?

context: La Porta dels Ferros, que s'assembla a un retaule de forma còncava, fa més de 36 metres d'alçària. Quan es va construir pretenia crear la il·lusió òptica d'una major sensació d'espai en un lloc realment molt xicotet -a la manera de Bernini o Borromini-, ja que fou concebuda per a ser vista des de l'estret carreró (de Saragossa) que hi feia cap. Hui aquest carrer ha desaparegut en eixamplar-se la plaça de la Reina i la seua forma retorçuda en una plaça gran resulta del tot incomprensible.[19]
qas: answers: text: més de 36 metres
question: Quina alçada té la Porta dels Ferros?

answers: text: a un retaule de forma còncava
question: A què s'assembla la Porta dels Ferros?

answers: text: d'una major sensació d'espai
question: Quina il·lusió òptica volia crear la Porta dels Ferros?

answers: text: des de l'estret carreró (de Saragossa)
question: Des d'on havia de ser vista la Porta dels Ferros?

answers: text: incomprensible
question: Com ens sembla avui la forma de la Porta dels Ferros?

context: D'estil gòtic (segle xiv-xv), està format per un prisma octogonal de dos cossos superposats, amb huit finestrals de fina traceria calada en cada cos. El primer cos o part baixa és d'autor desconegut, del segle xiv, mentre que el segon cos o part alta és obra de Martí Llobet (de cap al 1430). El cimbori dota de llum natural sempre blanca en el creuer, gràcies a les finestres translúcides d'alabastre i al fet que la seua carcassa de pedra està reduïda al mínim.[23]
qas: answers: text: gòtic
question: De quin estil és?

answers: text: per un prisma octogonal
question: Per què està format?

answers: text: huit
question: Quants finestrals hi ha a cada cos?

answers: text: de fina traceria calada
question: Com són els finestrals?

answers: text: Martí Llobet
question: Qui és l'autor del segon cos?