Palau de la Música Catalana

context: A l'època modernista es va comptar amb l'art del vitrall per part dels arquitectes com una activitat decorativa per les seves construccions. Domènech i Montaner ho fomentà en tots els seus edificis, però al Palau de la Música, a més a més d'aquesta decorativitat té una funció material arquitectònica. És en aquesta obra on s'expressa la gran realitat del vitrall català, en aconseguir una perfecta unió entre l'arquitecte i el vitraller Antoni Rigalt i Blanch.[20]
qas: answers: text: l'art del vitrall
question: Amb quin art comptaven els arquitectes a l'època modernista?

answers: text: com una activitat decorativa per les seves construccions
question: Per què usaven els arquitectes modernistes l'art del vitrall?

answers: text: Domènech i Montaner
question: Qui va fomentar l'art del vitrall en tots els seus edificis?

answers: text: material arquitectònica
question: Quina funció té el vitrall en el Palau de la Música a part de la decorativa?

answers: text: Antoni Rigalt i Blanch
question: Qui va ser el vitraller del Plau de la Música?

context: A l'exterior es barregen elements escultòrics, que fan al·lusió al món de la música, amb elements arquitectònics de caràcter modernista barroc. A l'interior, l'arquitecte va combinar magistralment els diversos materials de construcció amb ceràmica i vidre. La sala i l'escenari formen un conjunt harmònic, en el qual un s'integra en l'altre. L'escenari està dominat a la seva part superior pels tubs de l'orgue, que es converteixen al seu torn en un element decoratiu. L'embocadura de l'escenari està emmarcada per il·lustracions escultòriques espectaculars, ambdues al·legories de la música culta i de la música popular: a la dreta, un bust de Ludwig van Beethoven entre columnes dòriques que sostenen uns núvols dels quals emergeix la cavalcada de les valquíries (clara referència al wagnerisme imperant llavors entre el públic català); a l'esquerra, unes noies vora una font i al peu d'un salze, entre les branques del qual apareix el bust de Josep Anselm Clavé, constitueixen una al·legoria al text de la cançó Les flors de maig d'aquest autor.
qas: answers: text: al món de la música
question: A què fan al·lusió els elements escultòrics de l'exterior?

answers: text: de caràcter modernista barroc
question: Com són els elements arquitectònics de l'exterior?

answers: text: amb ceràmica i vidre
question: Amb què va combinar l'arquitecte diversos materials de construcció?

answers: text: un conjunt harmònic
question: Què formen la sala i l'escenari?

answers: text: un bust de Ludwig van Beethoven
question: Què hi ha a la dreta de la boca de l'escenari?

context: Comença a l'octubre de 1904 amb l'encàrrec d'un projecte de l'Orfeó Català a l'arquitecte Lluís Domènech i Montaner per construir un edifici destinat a ubicar la seva seu social.[3] Aquest projecte, encarregat per l'aleshores president de l'entitat en Joaquim Cabot, i el seu pressupost corresponent, havia estat aprovat per l'assemblea el 31 de maig de 1904. Abans d'acabar l'any es realitzà la compra del claustre del convent de Sant Francesc, amb una superfície de 1.350,75 m² i a un preu final de 240 322,60 pessetes, amb la intenció de destinar aquest espai a la construcció de l'edifici.[4] L'any següent, concretament el 23 d'abril de 1905, es realitzà l'acte de col·locació de la primera pedra de les obres, finançades amb un emprèstit de 600 000 pessetes en obligacions amortitzables, al portador, en dues sèries de 500 i 1000 pessetes, a l'interès anual del 4%.[5]
qas: answers: text: a l'arquitecte Lluís Domènech i Montaner
question: A qui va encarregar el projecte l'Orfeó Català?

answers: text: a ubicar la seva seu social
question: A què volia destinar l'edifici l'Orfeó Català?

answers: text: Joaquim Cabot
question: Qui era el president de l'Orfeó Català en aquell moment?

answers: text: 240 322,60 pessetes
question: Quant va costar comprar el claustre del Convent de Sant Francesc?

answers: text: el 23 d'abril de 1905
question: Quin dia es va col·locar la primera pedra de l'edifici?

context: Al llarg de la seva història, el Palau també ha acollit actes no relacionats amb la música. La vida política catalana hi ha trobat una evident manifestació simbòlica que arriba fins avui i passant per les assemblees de Solidaritat Catalana, per la clausura de quatre mesos ordenada per la dictadura de Primo de Rivera entre el 24 de juny i el 13 d'octubre de 1925, i per la dura postguerra, moment en què el seu nom és castellanitzat i pel gentilici.[6] Així, el 2 d'abril de 1940, la Falange organitza un festival amb la intervenció del «Orfeón que dirige el maestro Millet» -segons deia el programa i per evitar escriure el nom real- que va haver de començar amb l'himne feixista Cara al sol, que Millet va dirigir amb els braços immòbils contra el cos.[6]
qas: answers: text: una evident manifestació simbòlica
question: Què ha trobat la vida política catalana en el Palau?

answers: text: Solidaritat Catalana
question: Qui havia organitzat assemblees al Palau?

answers: text: la dictadura de Primo de Rivera
question: Qui va ordenar que es clausures el Palau quatre mesos?

answers: text: 2 d'abril de 1940
question: Quin dia la Falange va organitzar un festival al Palau?

answers: text: Orfeón que dirige el maestro Millet
question: Què van posar els de la Falange al programa per evitar posar el nom de l'Orfeó Català?