Nucli cel·lular

context: Altres estructures subnuclears apareixen com a part de processos patològics anormals. Per exemple, s'ha observat la presència de petites barres intranuclears en alguns casos de miopatia nemalínica. Aquest trastorn sol ser el resultat de mutacions en l'actina, i les barres en si es componen d'actina mutant, a més d'altres proteïnes citoesquelètiques.[31]
qas: answers: text: estructures subnuclears
question: Què pot ser part de processos patològics anormals?

answers: text: intranuclears
question: Com són les barres que han trobat presents?

answers: text: miopatia nemalínica
question: En quina malaltia han trobat questes barres?

answers: text: mutacions en l'actina
question: De què és resultat aquest trastorn?

answers: text: citoesquelètiques
question: Quines proteïnes podem trobar a les barres?

context: El nucli fou el primer orgànul a ser descobert. La il·lustració probablement més antiga conservada es remunta a Antonie van Leeuwenhoek, un dels primers microscopistes (1632–1723). Observà un "lumen" al nucli, als glòbuls vermells del salmó.[1] A diferència dels glòbuls vermells dels mamífers, els dels altres vertebrats conserven el nucli. El nucli també fou descrit per Franz Bauer el 1804[2] i amb més detall el 1831, pel botànic escocès Robert Brown en una xerrada a la Societat Linneana de Londres. Brown estava estudiant orquídies amb el microscopi quan observà una àrea opaca, que anomenà arèola o nucli, a les cèl·lules de la capa exterior de la flor.[3] No suggerí cap funció potencial per aquesta estructura. El 1838, Matthias Schleiden suggerí que el nucli té un paper en la generació de cèl·lules, i encunyà el nom "citoblast" ("formador de cèl·lules"). Creia haver observat noves cèl·lules formant-se al voltant dels "citoblasts". Franz Meyen fou un ferm oponent d'aquest punt de vista; descrigué la multiplicació de les cèl·lules per divisió i creia que moltes cèl·lules mancaven de nucli. La idea que les cèl·lules es poden generar de novo, sigui pel "citoblast" o d'una altra manera, contradeia el treball de Robert Remak (1852) i Rudolf Virchow (1855), que propagaren de manera decisiva el nou paradigma que les cèl·lules només són generades per cèl·lules (omnis cellula e cellula). La funció del nucli romania incerta.[4]
qas: answers: text: Antonie van Leeuwenhoek
question: Qui va fer la il·lustració probablement més antiga?

answers: text: als glòbuls vermells del salmó
question: On va observar un "lumen" Antonie van Leeuwenhoek?

answers: text: en la generació de cèl·lules
question: En què té un paper segons suggerí Matthias Schleiden?

context: Com que la membrana nuclear és impermeable a la majoria de molècules, calen porus nuclears per permetre el moviment de molècules a través de l'embolcall. Aquests porus travessen ambdues membranes, oferint un canal que permet el lliure moviment de molècules petites i ions. El moviment de molècules més grans, com ara proteïnes, està ben controlat, i requereix transport actiu regulat per proteïnes portadores. El transport nuclear és essencial pel funcionament cel·lular, car el moviment a través dels porus és necessari tant per l'expressió gènica com pel manteniment dels cromosomes.
qas: answers: text: impermeable
question: Com és la membrana nuclear?

answers: text: porus nuclears
question: Què cal per permetre el moviment de les molècules?

answers: text: transport actiu
question: Què requereix el moviment de molècules més grans?

answers: text: pel funcionament cel·lular
question: Per a què és essencial el transport nuclear?

context: Les molècules d'ARN acabades de sintetitzar són conegudes com a transcrits primaris o pre-ARNm. Han d'experimentar modificació posttranscripcional al nucli abans de ser exportats al citoplasma; l'ARNm que apareix al nucli sense aquestes modificacions és degradat en lloc de ser utilitzat per la traducció. Les tres modificacions principals són el càping 5', la poliadenilació 3', i l'empalmament d'ARN. Dins el nucli, el pre-ARNm està associat a una sèrie de proteïnes en complexos coneguts com a partícules de ribonucleoproteïnes heterogènies (RNPhn). L'afegit del 5' cap és cotranscripcional i és el primer pas de la modificació postranscripcional. La cua de poliadenina 3' només és afegida quan ja s'ha acabat la transcripció.
qas: answers: text: transcrits primaris
question: Com es coneixen les molècules d'ARN acabades de sintetitzar?

answers: text: posttranscripcional
question: Quina modificació del nucli han d'experimentar les molècules d'ARN abans de ser exportats al citoplasma?

answers: text: tres
question: Quantes modificacions principals hi ha?

answers: text: a una sèrie de proteïnes
question: A què s'associa el pre-ARNm dins el nucli?

answers: text: quan ja s'ha acabat la transcripció
question: Quan s'afegeix la cua de poliadenina 3'?

context: L'expressió gènica implica en primer lloc la transcripció, en què es fa servir l'ADN com plantilla per produir ARN. En el cas dels gens que codifiquen proteïnes, l'ARN produït a partir d'aquest procés és ARN missatger (ARNm), que després ha de ser traduït pels ribosomes per formar una proteïna. Com que els ribosomes es troben a l'exterior del nucli, cal exportar l'ARNm.[44]
qas: answers: text: la transcripció
question: Què implica en primer lloc l'expressió gènica?

answers: text: l'ADN
question: Què es fa servir de plantilla?

answers: text: pels ribosomes
question: Per qui és traduït l'ARN missatger per formar una proteïna?

answers: text: a l'exterior del nucli
question: On es troben els ribosomes?

answers: text: exportar l'ARNm
question: Què cal fer per arriba als ribosomes?