Rata arborícola de cresta roja

context: La rata arborícola de cresta roja és un rosegador nocturn.[4] Se'n desconeix la dieta, però segons Emmons i Feer es pot suposar que s'alimenta de matèria vegetal, com ara fruits o grans, igual que les altres rates espinoses.[2] És capaç d'enfilar-se fàcilment a una superfície vertical de fusta.[1] Quan fou redescobert el 2011 no emeté cap vocalització durant les dues observacions.[1]
qas: answers: text: un rosegador nocturn
question: Què és la rata arborícola de cresta roja?

answers: text: Se'n desconeix
question: Quina dieta té la rata arborícola de cresta roja?

answers: text: de matèria vegetal, com ara fruits o grans
question: De què s'alimenta la rata arborícola de cresta roja segons Emmons i Feer?

answers: text: a una superfície vertical de fusta
question: On s'enfila fàcilment la rata arborícola de cresta roja?

answers: text: 2011
question: Quan fou redescobert?

context: El 1990, Emmons declarà que la rata arborícola de cresta roja podria ser un dels mamífers neotropicals més rars.[5] La Unió Internacional per a la Conservació de la Natura (UICN) el classificà com a espècie vulnerable el 1996.[9] El 2008, dos assessors de la UICN, C. Delgado i M. Gómez-Laverde, la situen a la categoria d'espècies amb dades insuficients,[1] car les dades sobre la distribució, la història natural i l'hàbitat d'aquest rosegador no eren suficients per avaluar-ne l'estat de conservació.[1][11] Com a conseqüència d'una revisió duta a terme el 2011, finalment se la classificà com a espècie en perill crític.[9] Així doncs, Paul Salaman indica que gran part del bosc que constitueix l'àrea potencial de l'espècie ha sigut rompuda o degradada. L'adquisició de terres a la regió, que ha augmentat a causa de la demanda d'habitatges d'estiueig, i l'expansió de la cafeïcultura són algunes de les causes de la disminució de l'extensió de l'hàbitat del rosegador.[9] A més a més, gran part de la zona potencial en la qual es trobaria la rata arborícola de cresta roja està infestada de gats salvatges introduïts que cacen la fauna nadiua.[3][6] Finalment, els efectes del canvi climàtic podrien ser una amenaça a llarg termini.[9]
qas: answers: text: com a espècie vulnerable
question: Com el classifica La Unió Internacional per a la Conservació de la Natura (UICN) el 2006?

answers: text: C. Delgado i M. Gómez-Laverde
question: Qui eren els assessors de la UICN?

answers: text: 2011
question: Quin any va ser classificada com a espècie en perill crític?

answers: text: L'adquisició de terres a la regió, que ha augmentat a causa de la demanda d'habitatges d'estiueig, i l'expansió de la cafeïcultura
question: Què ha fet que disminueixi l'extensió de l'hàbitat del rosegador?

answers: text: de gats salvatges introduïts
question: De què està infestada la zona potencial en la que es trobaria el rosegador?

context: La rata arborícola de cresta roja mesura 20–48 cm de llargada des del cap fins a la punta de la cua, que fa 18–28 cm.[5] Pot pesar fins a 500 g.[6] El pelatge, molt suau i gairebé llanós, és espès i llarg. Els pèls de la regió dorsal són de color rogenc intens, tirant cap al groc rogenc als flancs, incloent-hi els del cap fins al musell. Els pèls de la cua són negres a gran part de la seva llargada, però esdevenen blancs a les dues cinquenes parts terminals.[7] Les orelles, petites i de color marró pàl·lid, tenen rulls de pèls llargs a la superfície interior i són nues a la superfície exterior. Hi ha igualment un rull de llargs pèls negres entre l'ull i l'orella i un altre a la base interior d'aquesta última.[7] Les vibrisses mistacials i genals, que poden assolir una llargada de fins a 5 cm,[8] són fines i relativament curtes.[2] Es distingeix d'altres rosegadors per la franja de pelatge rogenc en forma de crinera que té al voltant del coll.[3]
qas: answers: text: 20–48 cm de llargada des del cap fins a la punta de la cua
question: Quina mida té la rata arborícola de cresta roja?

answers: text: fins a 500 g
question: Quant pot pesar el rosegador?

answers: text: rogenc intens
question: Quin color tenen els pèls de la regió dorsal del rosegador?

answers: text: fines i relativament curtes
question: Com són les vibrisses mistacials i genals del rosegador?

answers: text: al voltant del coll
question: On té el rosegador la franja de pelatge rogenc en forma de crinera ?

context: L'holotip de S. rufodorsalis, de sexe no determinat, fou descobert el 24 de desembre del 1898 per Herbert Huntington Smith a la localitat d'Ocana, prop de Santa Marta, al departament colombià de Magdalena,[1] a l'alçada de la conca del riu Manzanares.[2] En un informe personal del 1898, Melbourne Armstrong Carriker indicà que totes les col·leccions d'ocells i de mamífers eren recollides per caçadors locals que treballaven per a Herbert Huntington Smith. Així doncs, qualsevol dada relacionada amb la localitat podria ser inexacta o fins i tot inexistent.[1] Un segon espècimen de sexe no determinat fou descobert per Carriker a la Sierra Nevada de Santa Marta abans del 1913.[1] Tanmateix, tot i ser conegut per redactar notes detallades sobre els ocells i els mamífers que recolli, les dades relatives al lloc i la data són imprecises. Se suposa que l'espècimen de Carriker provenia d'una donació o una compra. Com que no havia recollit personalment el mamífer, és possible que no documentés les dades associades a S. rufodorsalis.[1] Aquest espècimen fou enregistrat el 1913 al Museu Americà d'Història Natural (Nova York).[1] Durant molt de temps, malgrat l'organització de diverses expedicions, no s'observà cap altre rosegador d'aquesta espècie.[3]
qas: answers: text: 24 de desembre del 1898
question: Quan fou descobert l'holotip de S. rufodorsalis?

answers: text: Ocana
question: On es va descobrir l'holotip de S. rufodorsalis?

answers: text: Un segon espècimen de sexe no determinat
question: Què va descobrir Carriker a la Sierra Nevada de Santa Marta?

answers: text: per redactar notes detallades sobre els ocells i els mamífers que recolli
question: Per què era conegut Carriker?

context: La superfície superior de les potes anteriors i posteriors és coberta per un pelatge gris pàl·lid lleonat. Les potes posteriors són molt curtes i amples.[7] Els peus manquen de petits tubercules entre els coixinets plantars i el pòl·lux és cobert per una ungla.[8] El crani és curt i ample. L'os zigomàtic, pesant i ample, no s'arqueja lateralment. Les vores supraorbitals del crani estan força desenvolupades i la regió interorbital és molt ampla, amb vores gairebé paral·leles. La part facial del crani és molt curta. La distància entre les incisives i les sèries de molars és un xic inferior a la llargada de la superfície coronària de la filera dental superior.[7] Els ulls grossos d'aquest rosegador són una adaptació al seu mode de vida nocturn.[1] També té dos parells de mamelles laterals a la vora abdominal del pelatge lateral, a l'alçada del pelatge ventral.[8]
qas: answers: text: gris pàl·lid lleonat
question: De quin color és el pelatge que cobreix la part superior de les potes?

answers: text: molt curtes i amples
question: Com són les potes posteriors?

answers: text: una ungla
question: Què cobreix el pòl·lux?

answers: text: L'os zigomàtic
question: Qui no s'arqueja lateralment?

answers: text: nocturn
question: Quin mode de vida té?