Augment ebullioscòpic

context: L'augment o ascens ebullioscòpic és una de les propietats col·ligatives i, com la resta d'aquestes propietats, la magnitud de l'ascens només depèn de la naturalesa del dissolvent i de la quantitat dissolta de solut, és a dir, és independent de la naturalesa del solut. Dit en altres paraules, qualsevol solut, en la mateixa quantitat, produeix el mateix efecte.[1][2][3] A la figura adjunta es representa el diagrama de fases de l'aigua. Una dissolució aquosa experimenta un descens de la pressió de vapor del líquid, la qual cosa es tradueix en un ascens de la temperatura d'ebullició, ja que es necessita més temperatura perquè la pressió de vapor del dissolvent a la dissolució iguali a la pressió atmosfèrica.[1]
qas: answers: text: una de les propietats col·ligatives
question: Què és l'augment o ascens ebullioscòpic?

answers: text: de la naturalesa del dissolvent i de la quantitat dissolta de solut
question: De què depèn la magnitud de l'ascens ebullioscòpic?

answers: text: de la naturalesa del solut
question: De què és independent la magnitud de l'ascens ebullioscòpic?

answers: text: el mateix efecte
question: Quin efecte produeix qualsevol solut en la mateixa quantitat en l'ascens ebullioscòpic?

answers: text: un descens de la pressió de vapor del líquid
question: Què fa que hi hagi un ascens de la temperatura d'ebullició?

context: Una de les situacions pràctiques en la qual és necessari conèixer la relació que existeix entre la concentració de soluts i la temperatura d'ebullició del dissolvent és alhora de realitzar dissenys o modelitzacions del funcionament d'un evaporador. La velocitat de transmissió de la calor en un evaporador depèn, entre altres factors, de la diferència entre la temperatura de condensació del vapor i la temperatura d'ebullició de la dissolució que s'ha de concentrar. Segons l'ascens ebullioscòpic, com més concentrada és una dissolució, major és la seva temperatura d'ebullició. A mesura que la concentració augmenta dins l'evaporador, disminueix la velocitat de transmissió de la calor. Aquesta disminució s'ha de tenir en compte alhora de dissenyar l'evaporador, per la qual cosa s'empren gràfics de Dühring que permeten conèixer les temperatures d'ebullició de les dissolucions concentrades en un ampli ventall de pressions.[13]
qas: answers: text: la relació que existeix entre la concentració de soluts i la temperatura d'ebullició del dissolvent
question: Quina relació necessitem conèixer a l'hora de realitzar dissenys o modelitzacions del funcionament d'un evaporador?

answers: text: La velocitat de transmissió de la calor en un evaporador
question: Què depèn de la diferència entre la temperatura de condensació del vapor i la temperatura d'ebullició de la dissolució?

answers: text: com més concentrada és
question: Quan es més gran la temperatura d'ebullició d'una dissolució?

answers: text: A mesura que la concentració augmenta dins l'evaporador
question: Quan disminueix la a velocitat de transmissió de la calor.?

answers: text: de Dühring
question: Quins gràfics s'usen a alhora de dissenyar l'evaporador?

context: Per una banda, l'entropia és una mesura del desordre d'un sistema. Així, un líquid pur està més ordenat que un vapor pur, i aquest té més entropia, més desordre. El desordre és degut al fet que les partícules (molècules, àtoms o ions) d'un líquid estan molt juntes i es desplacen lentament. Per contra, en un vapor les partícules estan en moviment ràpid i no estan en contacte amb les altres. Una dissolució líquida té més desordre que un líquid pur, ja que a la dissolució, a més de les partícules del dissolvent en moviment, també hi ha les partícules del solut en moviment, la qual cosa fa que el sistema sigui més desordenat. És evident que si hom va a comprar fruita i es troba amb una caixa només amb peres i una altra amb peres i dues taronges, aquesta darrera està més desordenada que la que conté exclusivament peres. Doncs a les dissolucions passa el mateix. Així es poden ordenar els sistemes de més a menys entropia:
qas: answers: text: és una mesura del desordre d'un sistema
question: Què és l'entropia?

answers: text: estan molt juntes i es desplacen lentament
question: Com identifiquem el desordre en un líquid per les seves partícules?

answers: text: en moviment ràpid i no estan en contacte amb les altres
question: Com estan les partícules en un vapor?

answers: text: Una dissolució
question: Què té més desordre una dissolució o un líquid pur?

answers: text: del solut
question: Quines partícules trobem en una solució a part de les del dissolvent?

context: Les primeres investigacions sobre l'ascens ebullioscòpic estan relacionades amb els estudis sobre el descens de la pressió de vapor de les dissolucions i les altres propietats col·ligatives i es deuen a científics com Michael Faraday (1822), Griffiths i Legrand. Després, el 1847, l'alemany Lambert Heinrich von Babo descobrí que el descens de la pressió de vapor és independent de la temperatura i és proporcional a la quantitat de solut. També l'alemany Friedrich Wüllner, entre 1858 i 1860, relacionà la disminució de la pressió de vapor amb la concentració molar de les sals dissoltes dins aigua.[5]
qas: answers: text: amb els estudis sobre el descens de la pressió de vapor de les dissolucions
question: Amb què estan relacionades les primeres investigacions sobre l'ascens ebullioscòpic?

answers: text: Michael Faraday (1822), Griffiths i Legrand
question: A quins científics es deuen les primeres investigacions sobre l'ascens ebullioscòpic?

answers: text: de la temperatura
question: De què és independent el descens de la pressió de vapor segons Heinrich?

answers: text: a la quantitat de solut
question: A què és proporcional el descens de la pressió de vapor segons Heinrich??

context: Cada mol de CaCl2 es dissocia donant un mol de Ca2+ i 2 mols de Cl-. En total, si la dissociació és completa, per a cada mol dissolt se'n formen 3 en dissolució i la propietat col·ligativa augmentaria en tres vegades. En dissolució, per tant, hi ha més partícules que les dissoltes inicialment perquè part d'aquestes s'han dissociat en ions.[2] Tanmateix els electròlits no es dissocien completament, només parcialment, i cal determinar quin és el grau de dissociació per a poder calcular el factor de Van' t Hoff.
qas: answers: text: un mol de Ca2+ i 2 mols de Cl-
question: Com es dissocia cada mol de CaCl2?

answers: text: 3
question: Quants mols en dissolució es formen per cada mol de CaCl2?

answers: text: tres vegades
question: Quant augmentaria la propietat col·ligativa al formar-se tres mols en dissolució?

answers: text: més partícules que les dissoltes inicialment
question: Quantes partícules hi ha en dissolució?

answers: text: perquè part d'aquestes s'han dissociat en ions
question: Per què en una dissolució hi ha més partícules que les dissoltes inicialment?