Berenguer de Cruïlles

context: Arnau també destacà per reprendre la tradició de fer resolucions sinodals i per incrementar les visites pastorals personals. Les funcions d'un bisbat al segle xiv sobrepassaven les purament religioses, per exemple les visites pastorals implicaven una correcció, una acció legislativa, una inspecció i un seguiment. Els últims dos anys de la seva vida una llarga malaltia l'impedí de treballar amb plenes condicions i s'hagué de servir de bisbes auxiliars.[10] El 1357, Berenguer de Cruïlles va fer una donació econòmica per tal de finalitzar un retaule d'or i argent per a la catedral de Girona, començat pel seu predecessor, fet que pot indicar el seu respecte i estima per Arnau,[1] a qui havia ajudat com a vicari general des del primer moment.[11] En aquesta obra apareix el bisbe Berenguer de Cruïlles representat com a donant, al costat d'un àngel, en l'única imatge conservada coneguda.[12][13][14]
qas: answers: text: fer resolucions sinodals
question: Quina tradició va reprendre Arnau?

answers: text: una correcció, una acció legislativa, una inspecció i un seguiment
question: Què implicaven les visites pastorals?

answers: text: una llarga malaltia
question: Què impedí a Arnau els últims dos anys de la seva vida treballar amb plenes condicions?

answers: text: al costat d'un àngel
question: On apareix en el retaule Berenguer de Cruïlles?

context: Es mostrà preocupat davant la pèrdua de llibertats eclesiàstiques per la pressió fiscal i bèl·lica del rei. Per a solucionar-ho demana un nou impost als homes d'església, a qui exigeix 8 sous de contribució per la guerra demandats per la reina Elionor de Sicília. Aquest impost se suma als 20 sous de les Corts de Barcelona del 1358 i a les 1.000 lliures a repartir entre els qui no havien lluitat. La indignació que provocà fou gran, tal com denuncià l'abat de Ripoll que, malgrat haver-se beneficiat de la guarda de les collites, considerava que pagar les 1.000 lliures havia estat innecessària, gratuïta i significava perdre la immunitat eclesiàstica. El bisbe de Girona sortí airós de l'acusació, pagant el menys possible i amb contrapartides, però aquest episodi demostrà la capacitat del bisbe de prendre la iniciativa, el que molestava els braços eclesiàstics, per la càrrega fiscal, i militar, ja que el bisbe cobrava els impostos directament privant als nobles de recaptar impostos en benefici propi.[28]
qas: answers: text: davant la pèrdua de llibertats eclesiàstiques
question: Per què es mostra preocupat?

answers: text: als homes d'església
question: A qui demana un nou impost?

answers: text: El bisbe de Girona
question: Qui va sortir airós de l'acusació?

answers: text: pagant el menys possible i amb contrapartides
question: Com sortí airós el bisbe de Girona?

answers: text: de recaptar impostos en benefici propi
question: De què privava als nobles el bisbe al cobrar els impostos directament?

context: Després de les Corts de Perpinyà, que s'allargaren del 30 de juny a l'11 de setembre del 1356, el rei passà per Girona i es trobà amb Berenguer de Cruïlles. Si bé el conflicte amb Castella encara no havia esclatat, el rei necessitava recursos per afrontar amb garanties la guerra amb Gènova i la insurrecció sarda. Les negociacions amb Berenguer prosperaren i el rei acabà acceptant que els ciutadans del seu bisbat no haguessin d'anar a la guerra, eximint-los de l'anomenat dret d'host i cavalcada, a canvi de rebre un total de 60.000 sous distribuïts entre els homes que decidissin no anar al conflicte. El bisbe vetllà pel compliment de l'acord i l'acció dels procuradors reials. Fins aquell moment el rei no havia trobat ningú de paraula que li aconseguís els diners que demanava. Les 70.000 lliures que el braç reial de les Corts de Lleida havia acceptat de pagar al rei mai foren recaptades, per una treva. I a les Corts de Barcelona el braç militar només es comprometé a atorgar 13.000 lliures al rei.[22]
qas: answers: text: Berenguer de Cruïlles
question: Amb qui es va trobar el rei quan passà per Girona el setembre de 1356?

answers: text: recursos per afrontar amb garanties la guerra amb Gènova i la insurrecció sarda
question: Què necessitava el rei?

answers: text: 70.000
question: Quantes lliures havia acceptat pagar al rei el braç reial de les Corts de Lleida?

answers: text: del 30 de juny a l'11 de setembre del 1356
question: Quant de temps s'allargaren les Corts de Perpinyà?

answers: text: El bisbe
question: Qui vetllà pel compliment de l'acord i l'acció dels procuradors reials?

context: Berenguer de Cruïlles establí la recollida dels subsidis a través d'un síndic local que, amb permís del bisbe, alguna vegada havia d'acudir a l'ajut del braç secular del veguer per a fer pagar als morosos. Habitualment els síndics eren elegits en una votació que corresponia a tots o gairebé tots els veïns i el subsidi es repartia d'acord amb el poder adquisitiu de cadascú. Aquest fet, juntament amb el coneixement a través d'algun mètode que es desconeix, de la solvència de cadascú, facilitava la recaptació. El bisbe volgué que des del primer moment els homes d'església paguessin el fogatge a part. Consten documents que testimonien el restabliment d'impostos cobrats irregularment.[36]
qas: answers: text: a través d'un síndic local
question: Com establí Berenguer de Cruïlles la recollida dels subsidis?

answers: text: a tots o gairebé tots els veïns
question: A qui corresponia la votació per a elegir els síndics?

answers: text: d'acord amb el poder adquisitiu de cadascú
question: Com es repartia el subsidi?

answers: text: El bisbe
question: Qui volgué que des del primer moment els homes d'església paguessin el fogatge a part?

answers: text: el restabliment d'impostos cobrats irregularment
question: Què testimonien els documents?

context: Els braços reial, militar i eclesiàstic lliuraren els donatius al rei el 18 de desembre. El 19 de desembre Pere III anul·là els abusos dels oficials contra els qui no havien anat a lluitar en l'enfrontament amb castellans de Pere el Cruel, i suprimí l'impost de 8 sous, una iniciativa que Bernat de Cruïlles ja havia proposat als abats en la seva carta del 26 de setembre. L'endemà, 20 de desembre, el rei retirà la prohibició d'acudir a la justícia eclesiàstica. D'aquesta manera un impost legal i estable pactat a les Corts amb les garanties necessàries substituïa els tres impostos improvisats anteriors, el que donava estabilitat a la situació i havia de contribuir a parar els peus a Castella en un moment que es percebia com a molt complicat.[32]
qas: answers: text: 18 de desembre
question: Quan van lliurar els braços reial, militar i eclesiàstic els donatius al rei?

answers: text: de 8 sous
question: De quants sous era l'impost que suprimí Pere III?

answers: text: prohibició d'acudir a la justícia eclesiàstica
question: Què retirà el rei Pere III el 20 de desembre?

answers: text: Pere III
question: Qui anul·là els abusos dels oficials el 19 de desembre?

answers: text: els qui no havien anat a lluitar en l'enfrontament amb castellans de Pere el Cruel
question: Qui suportava els abusos dels oficials?

context: A les Corts de Cervera s'assolí el compromís de donar 144.000 lliures al rei durant dos anys, el que es convertí en l'encàrrec primordial dels diputats. El braç reial n'aportaria la meitat i entre l'eclesiàstic i el militar l'altra meitat. Per primera vegada cada braç administraria el donatiu de forma autònoma, el recolliria i liquidaria. Dels documents es deriva que l'eficient gestió en la recollida del donatiu acordat el 1356 amb el rei fou tinguda en compte en l'elecció.[26] Aquest fet obligà al monarca a cedir poder a la Cort i significà un increment de la confiança mútua.[31]
qas: answers: text: A les Corts de Cervera
question: On s'assolí el compromís de donar 144.000 lliures al rei?

answers: text: dos
question: En quants anys s'havien de donar les 144.000 lliures al rei?

answers: text: la meitat
question: Quantes lliures aportaria el braç reial?

answers: text: 1356
question: En quin anys es va acordar la recollida del donatiu amb el rei?

answers: text: poder
question: Què va cedir el monarca a la Cort?