Jaume Huguet

context: De les obres que se li han atribuït, en destaca la taula de Sant Jordi i la princesa (1459-1460). Encarregada per la família Cabrera (es pot veure el seu escut al dors de l'obra), és al Museu Nacional d'Art de Catalunya. Des de la seva entrada al MNAC el 1921, i durant molt de temps, es va estimar que podia ser una obra d'Huguet, però en els darrers anys han guanyat força les teories que proposen que l'autor d'aquesta obra seria un pintor aragonès actiu a la segona meitat del segle xv, que, com a anònim, se l'ha anomenat el Mestre de Sant Jordi i la princesa. La taula de Sant Jordi és la part central d'un tríptic, les ales del qual estaven al Kaiser-Friedrich-Museum de Berlín des de 1904 i varen desaparèixer en un incendi durant un bombardeig de la segona guerra mundial el 1945. Mostraven una parella de donants presentats per sant Joan Baptista i sant Lluís de Tolosa.[62]
qas: answers: text: la família Cabrera
question: Qui va encarregar la taula de Sant Jordi i la princesa?

answers: text: al Museu Nacional d'Art de Catalunya
question: On podem veure la taula de Sant Jordi i la princesa?

answers: text: d'Huguet
question: De qui es va pensar que podia ser obra la taula de Sant Jordi i la princesa?

answers: text: el Mestre de Sant Jordi i la princesa
question: Com s'ha anomenat a l'autor anònim de l'obra?

context: El retaule va ser encarregat pel Gremi dels Tenders i Revenedors de Barcelona el 1455 per a la seva capella dins l'església de Santa Maria del Pi.[33] Al segle xv, la capella de Sant Miquel de l'església del Pi estava ubicada on avui hi ha la capella de la Immaculada. Posteriorment, l'advocació al sant va ser traslladada a l'actual capella de Sant Miquel on es va instal·lar un retaule barroc de Salvador Gurri de 1798. El 1923 la Junta de Museus de Catalunya va començar una negociació amb el gremi, que el 1940 va permetre l'ingrés de sis compartiments del mateix conjunt en dipòsit, per acabar sent adquirits el 1970 pel MNAC, on actualment s'exposen.[34]
qas: answers: text: pel Gremi dels Tenders i Revenedors de Barcelona
question: Per qui va encarregar el retaule?

answers: text: dins l'església de Santa Maria del Pi
question: On era la capella del Gremi dels Tenders i Revenedors de Barcelona?

answers: text: un retaule barroc
question: Què es va instal·lar a l'actual capella de Sant Miquel?

answers: text: de Salvador Gurri
question: De qui era obra el retaule barroc de la capella de Sant Miquel?

answers: text: el 1455
question: Quin any va encarregar el retaule el Gremi dels Tenders i Revenedors de Barcelona?

context: El retaule va ser realitzat per presidir l'altar major de la nova església gòtica acabada de construir. Narra la història de sant Vicenç, nascut a Osca, diaca al segle IV, i deixeble del bisbe Valeri de Saragossa. L'encàrrec data de mitjans de la dècada de 1450, però no va ser finalitzat degut a dificultats de finançament que varen continuar després de la mort de l'artista quan la seva vídua, Joana Baruta, reclamava el que segons ella se li devia per la feina feta. El 4 de maig de 1493 la vídua i els feligresos de Sarrià varen designar un arbitratge. Les diferències varen continuar i la reclamació la va continuar Eulàlia Huguet, filla del pintor, sense arribar a cap acord. L'obra va ser acabada a inicis del segle XVI pel mestre de Castelsardo, un pintor que va treballar sobretot a Sardenya. Es conserven cinc taules d'Huguet i tres peces del mestre de Castelsardo i una novena taula pintada per un artista anònim d'inferior categoria. A finals del segle XVIII es renova l'església i s'instal·la un retaule barroc de l'escultor Nicolau Travé, i el d'Huguet va ser traslladat a un altar lateral. L'any 1902, la Junta de Museus de Barcelona va realitzar una exposició d'art sacre on s'exposaven algunes de les taules del retaule de Sant Vicençi, un cop acabada l'exposició, les taules es varen dipositar als museus municipals de Barcelona, per acabar actualment al Museu Nacional d'Art de Catalunya. El febrer de 2010, el MNAC va fer unes reproduccions de les taules per instal·lar-les en una de les capelles laterals de la parròquia de Sant Vicenç de Sarrià.[28]
qas: answers: text: l'altar major de la nova església gòtica
question: Què presidia el retaule?

answers: text: a Osca
question: On va néixer Sant Vicenç?

answers: text: de mitjans de la dècada de 1450
question: De quan data l'encàrrec del retaule?

answers: text: pel mestre de Castelsardo
question: Per qui va ser acabada l'obra?

answers: text: a Sardenya
question: On va treballar sobretot el mestre de Castelsardo?

context: La primera obra d'aquest període és el retaule de la Mare de Déu de Vallmoll de 1445, del qual es conserven quatre taules. L'obra conté elements flamenquitzants que mostren la impressió que Huguet havia rebut amb el retaule de La Mare de Déu dels Consellers que Dalmau havia pintat aquell mateix any i que incorporava els coneixements nord-europeus de Jan Van Eyck.[8] Quan el 1448 va fixar la seva residència a Barcelona va trobar una forta competència per part de Bernat Martorell, un pintor amb un excel·lent i exquisit ofici, si bé representava el passat de l'elegant gòtic internacional. També va coincidir amb Lluís Dalmau, més jove que Martorell i destacat per aportar la innovació de l'estil flamenc.[9] Dos anys més tard, el 1450, va realitzar el Retaule de l'Epifania on representa l'Anunciació, el Naixement de Jesús i la Crucifixió en una taula de reduïdes dimensions concebuda per a un oratori privat.[8]
qas: answers: text: el retaule de la Mare de Déu de Vallmoll
question: Quina és la primera obra d'aquest període?

answers: text: Huguet
question: Qui és l'autor del retaule de la Mare de Déu de Vallmoll?

answers: text: flamenquitzants
question: Quins elements conté el retaule de la Mare de Déu de Vallmoll?

answers: text: a Barcelona
question: On va fixar la seva residencia Huguet el 1448?

answers: text: de Bernat Martorell
question: Quina competencia va trobar a Barcelona Huguet?

context: L'any 1452, Lluís Dalmau, pintor de fama després de la seva Mare de Déu dels Consellers, havia signat el contracte més car de la pintura medieval catalana per fer el retaule de Sant Agustí, encarregat pel gremi dels blanquers. L'ebenista Macià Bonafè, responsable del cos de fusta i de les dues talles que hi incorporava, ja havia realitzat el treball el 1456, però el projecte es va retardar fins que, en morir Dalmau el 1460, l'encàrrec va passar a Huguet, qui va signar el contracte el 4 de desembre de 1463.[9] La fama del seu dibuix li va proporcionar l'encàrrec d'un cartó per a tapissos per a la Generalitat de Catalunya el maig de 1453, una peça que va ser teixida a Arràs.[2] El 1462 va tenir dos grans contractes per a la catedral de Barcelona, el retaule de Sant Bernardí i l'àngel custodi[13] i el retaule de Sant Esteve encarregat el  13 d'abril per la confraria dels Freners de la que era membre Huguet.[14] Socialment reconegut, el 3 d'agost de 1464 fou nomenat «prohom en cap» d'aquesta confraria que aplegava oficis relatius als fabricants de frens i altres estris per als cavalls així com els elements per a adornar-los. Els pintors varen estar vinculats a aquest gremi fins que, durant el segle XV i nascut al nord d'Europa, es va desenvolupar el gremi de Sant Lluc.[2] Va ser l'administrador d'aquest gremi el 1472 i fou reelegit diversos cops.[7]
qas: answers: text: de Sant Agustí
question: Quin retaule havia de fer Lluís Dalmau el 1452?

answers: text: pel gremi dels blanquers
question: Per qui va ser encarregat el retaule de Sant Agustí a Dalmau?

answers: text: a Huguet
question: A qui va passar l'encàrrec al morir Dalmau?

answers: text: per a la catedral de Barcelona
question: Per a on va tenir dos grans contractes Huguet el 1462?

answers: text: dels Freners
question: De quina confraria era membre Huguet?

context: L'etapa juvenil del pintor està poc documentada i ha estat objecte de diverses especulacions sobre la seva formació i llocs de residència. És probable que les primeres passes artístiques d'Huguet fossin de la mà del seu oncle dins del taller d'Ortoneda. Tot i no constar documentalment una estada dels Huguet a Saragossa, hi ha constància del trasllat del taller d'Ortoneda el 1431 quan el català Dalmau de Mur va ser nomenat bisbe de la ciutat i diversos pintors catalans van acudir a treballar-hi per encàrrec seu. D'altra banda, a l'Aragó es varen produir algunes obres de gran bellesa que, en algun moment, li han estat atribuïdes a Huguet per la semblança amb les seves obres documentades. Aquests dos fets i una documentació de 1456 per liquidar una societat que havia tingut amb Pere Ramírez, pintor de tapissos, i altres veïns de Saragossa,[3] han fet pensar que Jaume Huguet podria haver estat en aquesta ciutat. En contra d'aquesta hipòtesi, el nord-americà Chandler R. Post atribueix les obres al pintor aragonès Martín de Soria, una opinió matisada per altres estudiosos que apunten cap a un pintor anònim aragonès, però sense relacionar-les amb Soria.[4] Joan Sureda ha situat en aquesta època a Huguet a la zona del nord d'Itàlia i Sardenya, on hauria rebut la seva formació, basant-se en una referència documental i en certes afinitats estilístiques.[5]
qas: answers: text: sobre la seva formació i llocs de residència
question: De què ha estat objecte d'especulacions l'etapa juvenil d'Huguet?

answers: text: del seu oncle
question: De la mà de qui vans ser les primeres passes artístiques d'Huguet?

answers: text: Dalmau de Mur
question: Qui va ser anomenat bisbes de la ciutat?

answers: text: de gran bellesa
question: Com són les obres de l'Aragó que han estat atribuïdes a Huguet?

answers: text: amb Pere Ramírez
question: Amb qui havia tingut una societat Huguet?