Indagació sobre la naturalesa i les causes de la riquesa de les nacions

context: Els capitals augmenten de fet amb la moderació «la causa immediata de l'augment del capital, és l'economia, i no la indústria»,[41] motivat per l'esforç constant, uniforme i ininterromput de tot individu per tal de millorar la seva sort.[41] Dedicant més fons al treball productiu, el capital d'un home frugal implementa una producció addicional (en termes moderns, l'estalvi és igual a la inversió). Així, el que és estalviat és igualment consumit, però pels altres: pels treballadors productius en lloc dels treballadors improductius o dels no-treballadors, que reprodueixen el valor del seu consum, més una part de guany. A la inversa, el malgastador desgasta el seu capital i disminueix la massa dels fons disponibles per al treball productiu, el que disminueix l'ingrés nacional, fins i tot si no consumeix més que béns nacionals.
qas: answers: text: amb la moderació
question: Amb què augmenten els capitals?

answers: text: per tal de millorar la seva sort
question: Per a què s'esforça tot individu?

answers: text: una producció addicional
question: Què implementa el capital d'un home dedicant més fons al treball productiu?

context: La quantitat de treball implementada per a una quantitat donada de capital depèn fortament del sector d'activitat. És en l'agricultura que el capital és el més productiu: serveix no solament al treball del granger, sinó també al dels «seus criats de granja, (...) les seves bèsties de treball i el carreteig que fan que tants obrers siguin productius».[44] El guany del granger permet no solament la reproducció del capital, sinó també la de la renda. Venen després, per ordre decreixent, la manufactura, el comerç a l'engròs (interior després internacional), al final el comerç a la menuda. Smith atribueix d'altra banda, la ràpida creixença de les colònies d'Amèrica a la forta proporció de capital que ha dedicat a l'agricultura.
qas: answers: text: del sector d'activitat
question: De què depèn la quantitat de treball implementada per a una quantitat donada de capital?

answers: text: en l'agricultura
question: On és més productiu el capital?

answers: text: la de la renda
question: Què permet el guany del granger a part de la reproducció del capital?

answers: text: a la forta proporció de capital que ha dedicat a l'agricultura
question: A què atribueix Smith la ràpida creixença de les colònies d'Amèrica?

context: Smith mostra ben aviat que una certa acumulació de capital és necessària per a la posada en marxa de la divisió del treball, i que l'únic límit a aquesta és la dimensió del mercat. Aquesta proposició ha estat considerada com «una de les més brillants generalitzacions que es poden trobar en tota la literatura econòmica».[22] El progrés ve així de la divisió accelerada del treball, que prové d'una inclinació natural de l'home. L'intercanvi, natural i espontani, s'inscriu en el «sistema de llibertat natural» que és subjacent en tota l'obra.
qas: answers: text: per a la posada en marxa de la divisió del treball
question: Per a què és necessària una certa acumulació de capital segons Smith?

answers: text: la dimensió del mercat
question: Quin és l'únic limit a la divisió del treball?

answers: text: de la divisió accelerada del treball
question: D'on prové el progrés?

answers: text: en el «sistema de llibertat natural»
question: On s'inscriu l'intercanvi?

context: El llibre té una influència fonamental sobre la política econòmica de la Gran Bretanya. Des de 1777, Lord North adopta dues taxes «smithianes»: l'una sobre les criades, l'altra sobre els béns venuts en subhasta. El pressupost de 1778 conté una taxa sobre l'habitatge i una sobre la malta. Els polítics demanen ràpidament l'opinió de Smith sobre els afers diaris, com ara la qüestió irlandesa.[59] El 1784, Charles James Fox el cita oficialment per primera vegada al Parlament.[60] El primer ministre William Pitt el Jove n'aplica els principis en el tractat Eden-Rayneval de lliure-canvi signat amb França el 1786, i se'n serveix per a l'elaboració dels seus pressupostos. L'Acta de la Unió amb Irlanda deriva també d'aquesta influència; Pitt estava desitjós «d'alliberar Irlanda del seu sistema caduc de prohibicions».[61]
qas: answers: text: de la Gran Bretanya
question: En quina política econòmica té influència el llibre?

answers: text: Des de 1777
question: Quan va adoptar Lord North dues taxes «smithianes»?

answers: text: El pressupost de 1778
question: En quin pressupost hi ha una taxa sobre l'habitatge?

answers: text: la qüestió irlandesa
question: Sobre quina qüestió van demanar opinió a Smith els polítics?

answers: text: Charles James Fox
question: Qui va citar oficialment per primera vegada Smith al parlament?

context: Entre els més ardents promotors de Smith figuren aquells respecte als quals ell apel·lava a la més gran malfiança: els comerciants i capitalistes.[65] Segons Thomas Sowell, ningú no ha formulat denúncies més punyents que Smith al respecte, ni el mateix Karl Marx.[66] Smith no afavoreix cap classe en La riquesa de les nacions, però demostra una gran simpatia pels pobres i els consumidors.[67] El seu missatge de fe en els principis del mercat es desvia cap a una apologia del laissez-faire, (Smith no utilitza mai aquest terme[68]) i una hostilitat dogmàtica a tota intervenció pública amb l'objectiu de promoure el benestar general.[69] Smith s'oposa totalment al principi d'una manipulació estatal en el mecanisme del mercat (oposició a la que hi admet excepcions), però mai s'enfronta en la seva vida el problema de l'Estat del benestar, i el seu efecte net sobre aquest mecanisme: la idea que la política pública pugui superar les Lleis de Pobres i que el proletariat pugui tenir veu en les deliberacions públiques és encara absurda en la seva època.[70]
qas: answers: text: els comerciants i capitalistes
question: Qui trobem entre els més ardents promotors de Smith?

answers: text: cap classe
question: Què no afavoreix Smith en La riquesa de les nacions?

answers: text: pels pobres i els consumidors
question: Per qui demostra una gran simpatia Smith en La riquesa de les nacions?

answers: text: al principi d'una manipulació estatal en el mecanisme del mercat
question: A què s'oposa Smith?

answers: text: de l'Estat del benestar
question: A quin problema no es va enfrontar mai a la seva vida Smith?

context: Per Smith, la moneda no és el valor en si, i l'acumulació de moneda no té interès econòmic per un país. La moneda és cada vegada més el mitjà de mesura pràctica del valor de les transaccions, així com el mitjà de canvi d'aquest valor. Per acomplir aquestes funcions, els metalls preciosos són particularment apropiats, ja que el seu propi valor varia poc en períodes de temps raonables. A llarg termini, el blat és un patró millor. Tanmateix, els metalls preciosos tenen ells mateixos un cost important, i es proposa doncs reemplaçar-los pel paper-moneda, seguint una ràtio estricta a fi d'evitar l'emissió sense contrapartida. El sistema bancari resultant esdevé llavors «una espècie de gran carretera aèria, donant al país la facilitat per convertir una gran part de les seves grans carreteres en bons pasturatges i en bones terres pel blat».[26]
qas: answers: text: l'acumulació de moneda
question: Què no té interès econòmic per a un país per Smith?

answers: text: La moneda
question: Què mesura el valor de les transaccions?

answers: text: tenen ells mateixos un cost important
question: Quin problema tenen els metalls preciosos?

answers: text: pel paper-moneda
question: Per què proposen reemplaçar els metalls preciosos?