Llagostera

context: Des de mitjan segle xiv fins a mitjan segle xvi la població de Llagostera es mantingué estable en menys de cinc cents habitants que vivien dins les muralles medievals perquè hi havia una alta natalitat i una alta mortalitat, sobretot per les calamitats cícliques com la pesta del 1652. Del segle xviii al segle xix, amb el creixement propiciat pel desenvolupament de la indústria del suro la població es multiplicà per quatre en un segle i mig, passant de 985 a 3.500 habitants entre el segle xviii i el xx.[58] Des de la fi del segle xix fins a la dècada de 1930 la crisi surera, relacionada amb la Primera Guerra Mundial i la gran depressió econòmica, començà a decréixer la població. La Guerra Civil provocà un descens significatiu, ja que Llagostera passà dels 4.237 habitants del 1895 als 3.657 de la dècada del 1940. Acabada la guerra la població es recuperà per l'inici del boom turístic i per l'arribada d'immigrants. Els últims anys el creixement de la població és lent però sostingut.[58]
qas: answers: text: estable
question: Com es mantingué la població de la Llagostera des de mitjan segle xiv fins a mitjan segle xvi?

answers: text: dins les muralles medievals
question: On vivia la població de la Llagostera des de mitjan segle xiv fins a mitjan segle xvi?

answers: text: per les calamitats cícliques com la pesta del 1652
question: Per què la població de Llagostera presentava una alta natalitat i mortalitat des de mitjan segle xiv fins a mitjan segle xvi?

answers: text: de 985 a 3.500
question: De quants habitants va passar la població Llagostera entre el segle xviii i el xx?

answers: text: lent però sostingut
question: Com és el creixement de la població Llagostera els últims anys?

context: Les primeres eleccions democràtiques es van celebrar el 3 d'abril del 1979 amb les candidatures encapçalades per Maria Gifre i Rodríguez (CiU), Salvador Parés i Vila (PSC) i Maria Asunción Serra Bou (PSUC). El 70% dels ciutadans amb dret a vot van acudir a votar a unes eleccions que guanyaria CiU pel 56% dels vots, seguit pel PSC (31%) i el PSUC (12%).[62] La primera etapa es caracteritzà per les dimissions dels socialistes Montserrat Bosch, Salvador Parés i Lluís Nuell, el convergent Joan Soler, la membre del PSUC Maria Serra, i finalment l'alcaldessa, que va deixar l'alcaldia en mans de Josep Codina.[62] Durant aquests primers anys s'elaborà el planejament urbanístic, es canviaren els noms dels carrers, es començà la zona esportiva, es decidí fer la biblioteca a la Casa de les Vídues i s'impulsaren activitats per a fomentar el català.[62]
qas: answers: text: 3 d'abril del 1979
question: Quan es van celebrar les primeres eleccions democràtiques?

answers: text: Maria Gifre i Rodríguez
question: Qui encapçalava la candidatura de CIU?

answers: text: 70%
question: Quants ciutadans amb dret a votar van acudir a les urnes?

answers: text: Montserrat Bosch, Salvador Parés i Lluís Nuell
question: Quins socialistes van dimitir en la primera etapa?

context: També ho corroboren els megàlits trobats en una època en què el megalitisme s'estengué del Rosselló al Llobregat i que va fer de les Gavarres i Cadiretes una de les zones megalítiques més destacades. Trobem conjunts de megàlits a prop de Can Cabanyes, a l'extrem sud-est del terme, i en plena serra de Cadiretes. Destaca especialment la Pedra dels Sacrificis, que és un gran bloc de granit sobre la superfície plana del qual hi ha una inscultura ramiforme amb dues branques, al costat d'un paradolmen i un corredor fet amb pedres. La Roca d'Ivet i la Cova de Can Rissech són elements destacats en aquest sentit.[18]
qas: answers: text: Gavarres i Cadiretes
question: Quina zona és una de les zones megalítiques més destacada?

answers: text: un gran bloc de granit sobre la superfície plana
question: Què és la Pedra dels Sacrificis?

answers: text: dues
question: Quantes branques té la inscultura ramiforme de la Pedra dels Sacrificis?

context: Al tombant del segle xix al segle xx es van fundar diversos diaris al poble. El 1895 una colla de joves del poble van fer el diari humorístic quinzenal La Trompeta.[37] Després aparegueren els també humorístics Chantecler i La sembra el 1910. El 1911 aparegué el primer diari no humorístic, el crític La Selva; i el 1917 el del Centre Regionalista, Renovació, i a la dècada del 1920 el mensual Joventut. Aquests diaris evidencien el dinamisme cultural al voltant del canvi de segle, però cap d'aquestes capçaleres arribà a la guerra civil.[41] Abans d'entrar al segle xx, Llagostera comptava amb els elements culturals que marcarien el caràcter del municipi de les dècades següents.[37]
qas: answers: text: diversos
question: Quants diaris es van fundar al poble al tombant del segle xix al segle xx?

answers: text: una colla de joves del poble
question: Qui va fer el diari humorístic La Trompeta?

answers: text: 1895
question: Quan van fer el diari La Trompeta la colla de joves del poble?

answers: text: mensual
question: Quina periodicitat tenia el diari Joventut?

answers: text: amb els elements culturals que marcarien el caràcter del municipi de les dècades següents
question: Amb què comptava Llagostera abans d'entrar al segle xx?

context: Al Massís de Cadiretes la fauna és similar. Pel que fa als mamífers, hi abunda també el gat mesquer, la fagina i la mostela Hi ha ocells rapinyaires boscans com l'astor i el gamarús, així com el falcó pelegrí, present als penya-segats litorals. Entre els ocells que fan niu a la zona hi ha el picot verd, el cargolet, el pit-roig, el tallarol capnegre, el rossinyol, el bruel, el papamosques gris, la mallerenga cuallarga, la mallerenga emplomallada, la blava i la carbonera, entre d'altres. Més a prop del mar és un dels pocs indrets on es reprodueix l'oreneta cua-rogenca i a la costa hi ha la merla blava i el corb marí emplomallat. Els indrets humits fa que hi hagi amfibis com la salamandra, el tritó palmat i el tritó verd, el tòtil, el gripau d'esperons, el tòtil granoter i la reineta. I de rèptils hi ha el dragó -amb poblacions salvatges-, el sargantaner gros i el vidriol, entre d'altres.[11]
qas: answers: text: Al Massís de Cadiretes
question: On és similar la fauna?

answers: text: el gat mesquer, la fagina i la mostela
question: Quins mamífers abunden?

answers: text: ocells rapinyaires boscans
question: Què són l'astor i el gamarús?

answers: text: litorals
question: En quins penya-segats està present el falcó pelegrí?

answers: text: salvatges
question: Com són les poblacions del dragó?

context: A Can Crispins, una zona rica en aigua, es van trobar una gran quantitat de petits estris de sílex com raspadors, puntes de fletxa i ganivets, que es poden datar des de la primitiva cultura aurinyaciana fins a l'edat del Bronze Antic. La presència d'objectes de sílex pot ser un indicador de les relacions comercials amb altres indrets com Caldes de Malavella i Torroella de Montgrí.[16] Al costat hi van aparèixer objectes de pedra més tardans, com puntes de fletxa, destrals polimentades, molins de mà barquiformes i alguns fragments de ceràmica, el que evidencia que Can Crispins va ser habitat també almenys entre el neolític mitjà i el bronze antic, fa entre 4.700 i 3.800 anys. Això demostra la presència humana continuada.[17]
qas: answers: text: aigua
question: En què és rica la zona de Can Crispins?

answers: text: de les relacions comercials amb altres indrets com Caldes de Malavella i Torroella de Montgrí
question: De què pot ser un indicador la presència d'objectes de sílex?

answers: text: continuada
question: Com ha estat la presència humana a Can Crispins?

answers: text: van aparèixer objectes de pedra més tardans, com puntes de fletxa, destrals polimentades, molins de mà barquiformes i alguns fragments de ceràmica
question: Què evidencia que Can Crispins va ser habitat entre el neolític mitjà i el bronze antic?