Monestir de Sant Cugat

context: Si es té en compte que l'execució d'un capitell solia requerir uns cinc dies de feina, seria possible que Arnau Cadell hagués realitzat tota l'obra. Tanmateix sembla difícil que fos l'únic escultor del claustre i una anàlisi acurada de l'execució revela diverses mans. Més aviat es creu que fou l'autor de la galeria on hi ha la inscripció. La galeria contigua a l'església és on es nota més la diferència d'estil. Tampoc sembla que Arnau fos un monjo, ja que els religiosos signaven indicant aquesta condició al costat del nom, o almenys no ho era mentre va realitzar l'obra, i a l'escena esmentada del seu capitell, un monjo li acosta un recipient que podria referir-se a la manutenció de l'artista a càrrec del monestir.
qas: answers: text: cinc dies
question: Quant temps de feina requeria l'execució d'un capitell?

answers: text: Arnau Cadell
question: Qui seria possible que hagués realitzat tota l'obra del claustre?

answers: text: diverses mans
question: Què revela una anàlisi acurada de l'execució del claustre?

answers: text: de la galeria on hi ha la inscripció
question: De què es creu que és l'autor Arnau Cadell?

context: Lluís Domènech i Montaner escriu la monografia "XXIII. Sant Cugat del Vallés (Monestir). Claustre". De fet, va ser l'únic arquitecte d'entre els autors de l'Album Pintoresch-Monumental. Comença el seu article amb impressions romàntiques sobre la idoneïtat arquitectònica i espiritual dels claustres romànics:
qas: answers: text: Lluís Domènech i Montaner
question: Qui va escriure la monografia "XXIII. Sant Cugat del Vallés (Monestir). Claustre"?

answers: text: d'entre els autors de l'Album Pintoresch-Monumental
question: D'on va ser l'únic arquitecte Lluís Domènech i Montaner?

answers: text: romàntiques
question: Com eren les impressions amb que va començar el seu article Lluís Domènech i Montaner?

context: Les tres naus estan capçades per tres absis, el central més gran i discretament decorat té planta poligonal. Els laterals són molt simples i en semicercle. Les obertures són espitlleres llevat del gran finestral posterior del central. Una motllura ressegueix els tres absis entre la volta i el mur. A la volta del central, sis bocells radials arrenquen d'un altre bocell semicircular al capdamunt. Una sèrie d'arcs recolzats en semicolumnes adossades i capitells articulen el mur.
qas: answers: text: per tres absis
question: Per què estan capçades les tres naus?

answers: text: poligonal
question: Quina planta té l'absis central?

answers: text: espitlleres
question: Com son les obertures ?

answers: text: Una motllura
question: Què ressegueix els tres absis entre la volta i el mur?

context: La prosperitat del cenobi es deu a la suma de factors d'ordre divers, però que tenen molt a veure amb l'elecció del seu emplaçament. Així, la fèrtil terra del Vallès, on hi ha el nucli central dels seus dominis, li proporcionarà una producció agrícola elevada que afavoreix les seves rendes en un context generalitzat de creixement. La proximitat amb Barcelona li atorgarà el favor de la cort comtal i episcopal. Finalment, la seva excel·lent posició estratègica el situaran en una posició immillorable per participar en l'expansió territorial del comtat de Barcelona els segles X a xii. El 1039, Ermessenda de Carcassona va escollir el monestir de Sant Cugat per celebrar-hi el matrimoni del seu nét, el comte Ramon Berenguer I, amb Elisabet de Nimes, probablement filla del vescomte Raimon Bernat I de Nimes.[3]
qas: answers: text: a la suma de factors d'ordre divers
question: A què es deu la prosperitat del cenobi?

answers: text: la fèrtil terra del Vallès
question: Quin és el nucli central dels seus dominis?

answers: text: una producció agrícola elevada
question: Què li proporciona la fèrtil terra del Vallès?

answers: text: de la cort comtal i episcopal
question: Quin favor li atorga la proximitat amb Barcelona?

answers: text: en l'expansió territorial del comtat de Barcelona
question: En què participarà gracies a la seva posició estratègica?

context: Els dominis també s'ampliaren als monestirs de Sant Pere de Clarà i de Sant Salvador de Breda. Les possessions van créixer tant que obligà, a finals del segle xii, a repartir-les en quatre divisions destinades a millorar-ne l'administració: Vallès, Llobregat, Penedès i Palau (Santa Maria de Palautordera, al peu del Montseny). Així ho reflecteix una butlla del papa Urbà II que confirmava les possessions.[4]
qas: answers: text: de Sant Pere de Clarà i de Sant Salvador de Breda.
question: A quins monestirs s'ampliaren els dominis?

answers: text: a repartir-les en quatre divisions
question: A què obligà el creixement de les possessions?

answers: text: millorar-ne l'administració
question: Quin objectiu tenia a repartir les possessions en quatre divisions?

answers: text: una butlla del papa Urbà II
question: Què reflecteix la confirmació de les possessions?

context: A l'absis esquerre hi ha la imatge romànica del segle xii de la Mare de Déu del Bosc. Prové de l'antiga ermita de Sant Adjutori. Venerada durant segles a la comarca i pels hortolans de Barcelona. Al mur hi ha l'antiga sepultura de Ferran Folch de Cardona i d'Anglesola (1571), almirall de Nàpols, duc de Somma i comte d'Obieto i Palamós. Després va ser traslladat, pel seu fill i successor, amb tota solemnitat i pompa amb la seva dona a l'insigne Panteó del Monestir de Bellpuig, on jeia el seu pare.
qas: answers: text: de la Mare de Déu del Bosc
question: Quina imatge hi ha a l'absis esquerre?

answers: text: romànica
question: De quina època és la imatge de la Mare de Déu del Bosc?

answers: text: de l'antiga ermita de Sant Adjutori
question: D'on prové la imatge de la Mare de Déu del Bosc?

answers: text: de Ferran Folch de Cardona i d'Anglesola
question: Quina sepultura hi ha al mur?

answers: text: d'Obieto
question: D'on era compte Ferran Folch de Cardona i d'Anglesola?