Mobiliari urbà de Barcelona

context: A la fi del segle xix es va començar a urbanitzar els carrers amb voreres de panots i calçada de llambordes, substituïda en els anys 1960 per asfalt. Les llambordes solien ser de pedra de Montjuïc, de 25 cm de diàmetre, mentre que els panots per a voreres solien ser de morter de ciment, en rajoles de 20 x 20 cm, amb diversos dissenys entre els quals destaquen un de flors creat per Josep Puig i Cadafalch o un de motius marins ideat per Antoni Gaudí (panot Gaudí).[80] El 1906 l'Ajuntament va aprovar sis tipus de panots per a voreres, confeccionats des del 1916 per la casa Escofet, realitzats en ciment hidràulic.[81] El 1916 van aparèixer també uns panots amb lletres, que permetien escriure el nom dels carrers en les voreres; es van deixar d'instal·lar en els anys 1960, data des de la qual han anat desapareixent gradualment, encara que encara queden alguns exemples, com als carrers Londres i París.[82]
qas: answers: text: Montjuïc
question: D'on era la pedra dels panots?

answers: text: Josep Puig i Cadafalch
question: Qui va crear el disseny de flors dels panots?

answers: text: sis
question: Quants tipus de panots hi havia el 1906?

answers: text: Antoni Gaudí
question: Qui va dissenyar el motiu marí dels panots?

context: A Barcelona, com a la resta d'Europa i a diferència de les ciutats nord-americanes, el mobiliari urbà va ser controlat en exclusiva per l'ajuntament, que va establir acurades reglamentacions per a la seva instal·lació. Els nous productes urbans van anar entrant al mercat a través de catàlegs o de la seva difusió en les exposicions internacionals que solien efectuar-se en aquella època, com la celebrada a la mateixa Ciutat Comtal el 1888. Empreses com les franceses Durenne o Val d'Osne, o l'alemanya Mannesmann, van col·locar els seus productes per tota Europa, i van ajudar a fer del mobiliari urbà un objecte de moda i d'apreciació tant pràctica com estètica.[57]
qas: answers: text: l'ajuntament
question: Qui controla el mobiliari urbà a Barcelona?

answers: text: 1888
question: Quin any es va celebrar l'exposició universal a la ciutat?

answers: text: reglamentacions per a la seva instal·lació
question: Què va establir l'ajuntament?

answers: text: a través de catàlegs
question: Com entraven els productes urbans?

answers: text: Mannesmann
question: Quina empresa alemanya va coŀlocar els seus productes per tota Europa?

context: La introducció del mobiliari urbà a Barcelona va ser afavorida per Ildefons Cerdà, que en el seu Pla d'Eixample ja incloïa molts d'aquests elements com a parts integrants del teixit urbà. Segurament va influir en això la seva visita a París, on eren comuns elements com quioscs, rellotges, fonts i altres elements urbans, que eren objecte d'una planificació especial. La influència parisenca va ser preponderant en aquesta primera etapa del mobiliari urbà barceloní, no solament quant a inspiració sinó també quant a encàrrecs específics a empreses franceses, com els fanals tipus Ville de Paris encarregats el 1866 a la fosa Val d'Osne, o els fanals murals amb llanterna tipus Montmartre, dels quals encara queden varis al nucli antic.[66]
qas: answers: text: Ildefons Cerdà
question: Qui va afavorir la introducció del mobiliari urbà?

answers: text: París
question: Quina ciutat va influir a Ildefons Cerdà en la introducció del mobiliari urbà?

answers: text: Ville de Paris
question: Com es deien els fanals que es van coŀlocar?

answers: text: 1866
question: Quin any es van encarregar els fanals?

answers: text: al nucli antic
question: On podem trobar encara fanals tipus Montmartre?

context: La situació va canviar amb l'arribada de la democràcia i els nous governs socialistes a la ciutat, que van apostar per l'art i el disseny com a signe d'identitat de la ciutat. Es va iniciar llavors una campanya tant de recuperació del patrimoni històric com d'instal·lació de nous elements en els quals predominava el disseny com a factor definitori dels nous complements urbans.[77] Per a això es va crear el 1991 el Servei d'Elements Urbans, depenent de l'àrea de Projectes i Obres de l'Ajuntament de Barcelona, que tenia per principals objectius fixar uns criteris de selecció, col·locació, normalització i renovació d'elements urbans, amb una clara aposta pel disseny i la modernitat.[97] Es van prendre tres primeres directrius principals: recuperar els antics dissenys originaris del segle xix, com els bancs romàntics, les fonts i fanals de ferro colat; prendre la iniciativa municipal com a principal promotor dels projectes urbanístics; i dissenyar un mobiliari urbà específic per a cada projecte, com un element més de qualsevol intervenció urbanística.[98] Al capdavant del nou departament va estar Màrius Quintana, responsable de la selecció de mobiliari urbà i la seva adjudicació mitjançant concursos públics a nous dissenys elaborats pels més prestigiosos arquitectes i dissenyadors. Els projectes urbans d'aquest període, segons Quintana, «van significar un augment del nivell de disseny i una aposta per la modernitat i la innovació tant als espais com en el mobiliari urbà».[99]
qas: answers: text: per l'art i el disseny
question: Per què van apostar els governs socialistes a la ciutat?

answers: text: Servei d'Elements Urbans
question: Què es va crear el 1991?

answers: text: dissenys originaris del segle xix
question: Què va recuperar el Servei d'Elements Urbans?

answers: text: prestigiosos arquitectes i dissenyadors
question: Qui va elaborar els nous dissenys?

context: Un clar exemple va ser l'adjudicació el 1986 de les noves marquesines (model Pal·li) per a parades d'autobús al disseny realitzat per Josep Lluís Canosa, Elies Torres i José Antonio Martínez Lapeña, un disseny pràctic però alhora innovador, estètic i de signe contemporani. Amb forma de pal·li, estan formades per una estructura d'acer tubular amb un sostre i un banc de polièster de color groc. Amb aquest model es compaginava a més la funcionalitat amb l'aspecte econòmic, ja que la incorporació de publicitat —gràcies a la idea de Jean-Claude Decaux— permetia sufragar el seu manteniment, en un perfecte maridatge que es va estendre a altres elements de la ciutat.[77]
qas: answers: text: Pal·li
question: De quin model són les noves marquesines?

answers: text: polièster
question: De quin material és el banc?

answers: text: la funcionalitat amb l'aspecte econòmic
question: Què es compaginava en el model Pal·li?

answers: text: publicitat
question: Amb què sufragaven el manteniment de les marquesines?

answers: text: d'acer
question: De quin material esta feta l'estructura de la marquesina?

context: Aquesta eclosió d'elements urbans es va veure afavorida pel desenvolupament de les noves tecnologies, com la il·luminació de gas, iniciada el 1842 per la companyia Sociedad Catalana para el Alumbrado por Gas, sent la primera ciutat espanyola en la seva utilització.[61] Els primers carrers il·luminats van ser la Rambla, el carrer de Ferran i la plaça de Sant Jaume.[62] El 1845 hi havia ja 500 fanals de gas, i en aquesta data van aparèixer els fanals de peu.[63] El 1880 va aparèixer la il·luminació elèctrica, que va anar substituint gradualment a la de gas en les vies públiques: el 1882 es van col·locar els primers fanals a la plaça de Sant Jaume, i entre 1887 i 1888 es van electrificar la Rambla i el passeig de Colom. Durant un temps, entre 1885 i 1912, van conviure la llum de petroli, de gas i l'elèctrica: el 1905 hi havia 711 fanals de petroli, 13 378 de gas i 228 elèctrics; el 1913 va desaparèixer el petroli, i el 1967 el gas.[64] La generalització de la llum elèctrica no es va produir fins a inicis del segle xx, amb la invenció de la bombeta, i no es va concloure fins a 1929.[65]
qas: answers: text: Sociedad Catalana para el Alumbrado por Gas
question: Qui va iniciar a il·luminació de gas?

answers: text: 500
question: Quants fanals hi havia el 1845?

answers: text: la il·luminació elèctrica
question: Què va aparèixer el 1880?

answers: text: 1885 i 1912
question: Entre quins anys van conviure la llum de petroli, de gas i l'elèctrica?

answers: text: 1913
question: Quin any va desaparèixer el petroli?