Arqueta de Sant Cugat

context: L'encàrrec es va encomanar a Joan de Gènova (Johannes de Genoa) orfebre amb gran prestigi que, com es dedueix pel seu nom, era de procedència italiana i establert a Perpinyà, en aquells dies capital continental del Regne de Mallorca.[2] Al document del contracte apareix anomenat junt amb el seu col·laborador l'escultor Arnau Campredon. També al mateix document s'estableix que els desplaçaments a Barcelona dels dos artistes serien a càrrec dels comitents, el monestir de Sant Cugat.[1]
qas: answers: text: a Joan de Gènova
question: A qui es va encomanar l'encàrrec?

answers: text: orfebre
question: Quin era l'ofici de Joan de Gènova?

answers: text: Perpinyà
question: On estava establert Joan de Gènova?

answers: text: italiana
question: Quina era la procedència de Joan de Gènova?

answers: text: Arnau Campredon
question: Quin escultor va col·laborar amb Joan de Gènova?

context: L'argent blanc i el que se sobredaurava, va ser utilitzat a l'orfebreria gòtica per substituir l'or, que predominava en èpoques anteriors, encara que es va continuar utilitzant per a la realització de peces especials, normalment encarregades pels reis i per al culte religiós de grans catedrals. L'ús majoritari de l'argent s'explica per la barator del material en comparació amb l'or i també per les seves propietats físiques i químiques, ja que faciliten el seu aliatge amb el coure, i perquè facilitava la seva elaboració, atorgant al material un grau de duresa superior.[12] Hi havia obres elaborades d'una única peça, per mitjà de la fosa, i altres formades per diferents plaques soldades, clavetejades damunt de la fusta o bé unides mitjançant pestanyes. A la planxa d'argent se li donava forma amb la tècnica de l'embotit, a base de cops amb el martell fins a aconseguir el que es tenia projectat; les planxes es reforçaven als caires amb motllures que a la vegada servien d'ornamentació. El cisellat i el repussat feien l'acabat de la peça copejant la làmina per l'anvers o pel revers.[13]
qas: answers: text: L'argent blanc i el que se sobredaurava
question: Què va ser utilitzat a l'orfebreria gòtica per substituir l'or?

answers: text: el seu aliatge amb el coure
question: Què faciliten les propietats físiques i químiques de l'argent?

answers: text: amb la tècnica de l'embotit
question: Amb quina tècnica se li donava forma a les planxes d'argent?

answers: text: a base de cops amb el martell fins a aconseguir el que es tenia projectat
question: En què consistia la tècnica de l'embotit?

answers: text: d'ornamentació
question: De què servien a la vegada les motllures que reforçaven les planxes?

context: Es diu que sant Cugat va desembarcar a Barcelona procedent de la ciutat de Scil·li (actual Tunísia), al nord d'Àfrica a la vora de Cartago. En companyia de sant Feliu va arribar a Barcelona a la fi del segle iii, on es va dedicar a predicar l'evangeli. El 303, l'emperador Dioclecià havia donat l'ordre d'extermini dels cristians en la qual seria l'última de les grans persecucions contra el cristianisme a l'Imperi Romà. Va ser fet presoner per manament de Maximià i, després de patir diverses tortures, va ser decapitat l'any 304 en el lloc anomenat Castrum Octavianum. Una vegada mort, Cugat va ser enterrat cristianament, al mateix lloc on va ser executat, per Juliana i Semproniana –llegendàries mataronines que anteriorment havien estat batejades pel sant–; a continuació, també es dictà el martiri i l'execució de les santes, pel fet d'haver assistit amb la cerimònia cristiana de l'enterrament les despulles de Sant Cugat.[6] En el lloc on el sant topà amb la voluntat divina, anys després es va construir el monestir de Sant Cugat, del qual hi ha testimoni d'època visigòtica.
qas: answers: text: Tunísia
question: Quina ciutat és actualment Scil·li?

answers: text: 303
question: Quan va donar l'ordre d'extermini dels cristians l'emperador Dioclecià?

answers: text: Maximià
question: Qui va fer presoner sant Cugat?

answers: text: Castrum Octavianum
question: On van decapitar sant Cugat?

answers: text: Juliana i Semproniana
question: Qui va enterrar sant Cugat?

context: Durant el gòtic, es van realitzar multitud de reliquiaris, per custodiar i venerar despulles de sants i màrtirs. La forma més normal era d'arquetes en forma de sepulcre, la majoria rectangulars i amb cobertes a dos o quatre vessants, realitzades en fusta i xapades amb planxes d'argent. D'aquesta mateixa tipologia són les arquetes de Sant Patllari de Camprodon (c.1315), la de Sant Martirià de Banyoles (1413-1453), la de Sant Llorenç del Museu Episcopal de Vic (1240-1350) i l'arqueta de Sant Cugat.[14] Una tècnica també força corrent per cobrir el cos de l'arqueta va ser la col·locació de relleus de guix daurats amb pa d'or, com els que presenta l'Urna de Sant Càndid (1292) conservada al Museu Nacional d'Art de Catalunya i també procedent del monestir de Sant Cugat. La majoria dels reliquiaris en forma d'arca mostren com a elements d'unió formes arquitectòniques, amb arcs ogivals, finestrals, cresteries o pinacles.[15]
qas: answers: text: Durant el gòtic
question: Quan es van realitzar multitud de reliquiaris?

answers: text: per custodiar i venerar despulles de sants i màrtirs
question: Per què es van realitzar multitud de reliquiaris durant el gòtic?

answers: text: formes arquitectòniques, amb arcs ogivals, finestrals, cresteries o pinacles
question: Què mostren com a elements d'unió la majoria dels reliquiaris en forma d'arca?

answers: text: la col·locació de relleus de guix daurats amb pa d'or
question: Quina tècnica era força corrent per cobrir el cos de l'arqueta?

answers: text: Museu Nacional d'Art de Catalunya
question: On es conserva l'Urna de Sant Càndid?