Oligocè

context: Durant l'Oligocè, l'escorça que havia quedat subduïda milions d'anys abans a la regió alpina començà a pujar de nou. Això provocà un ascens de la gruixuda escorça continental que al Miocè causaria una extensió. En el cas dels Alps, aquesta extensió només podia tenir lloc en una direcció oest-est, car la placa adriàtica encara convergia al sud. Es desenvolupà una zona d'impuls enorme que més tard esdevindria la línia periadriàtica. La zona també incloïa cisallament dextral resultant de l'extensió oest-est. Amb l'excepció del material austroalpí al·lòcton, aquest impuls evolucionà al límit de les plaques adriàtica i europea. Les regions centrals dels Alps s'alçaren i foren posteriorment erodides. Finestres i cúpules tectòniques com ara la finestra de Hohe Tauern es formaren d'aquesta manera.
qas: answers: text: Durant l'Oligocè
question: Quan va començar a pujar l'escorça que havia quedat subduïda a la regió alpina?

answers: text: Les regions centrals dels Alps
question: Quines regions s'alçaren i foren posteriorment erodides?

answers: text: una extensió
question: Què provocaria al Miocè l'ascens de la escorça continental?

answers: text: en una direcció oest-est
question: Cap on podia tenir lloc l'extensió en el cas dels Alps?

answers: text: la línia periadriàtica
question: Què esdevindria més tard la zona d'impuls?

context: Malgrat un breu augment de les temperatures a l'acabament del Rupelià, durant l'Oligocè començà a accelerar-se i prendre força el refredament iniciat per un esdeveniment que tingué lloc fa uns cinquanta milions d'anys: l'esdeveniment d'Azolla. Creixeren grans quantitats de la falguera d'aigua dolça Azolla a l'oceà Àrtic. A mesura que s'enfonsaven al fons marí, les plantes quedaven incorporades als sediments, on no es descomponien a causa del baix nivell d'oxigen de les capes d'aigua profundes. La reducció resultant de la quantitat de carboni a l'atmosfera terrestre contribuí a transformar el planeta d'una «Terra hivernacle», prou càlida perquè prosperessin tortugues i palmeres als pols, a l'estat actual de «Terra glaçada».[11][12][13] Es creu que l'esdeveniment d'Azolla i les seves conseqüències són una de les principals causes, en combinació amb l'aïllament i glaciació de l'Antàrtida, del declivi gradual de la temperatura del planeta des de mitjan Paleogen fins avui en dia.
qas: answers: text: a l'acabament del Rupelià
question: Quan es va produir un breu augment de les temperatures?

answers: text: fa uns cinquanta milions d'anys
question: Quan va tenir lloc l'esdeveniment d'Azolla?

answers: text: als sediments
question: On quedaven incorporades les plantes a mesura que s'enfonsaven al fons marí?

answers: text: a causa del baix nivell d'oxigen de les capes d'aigua profundes
question: Per què no es descomponien les plantes que quedaven incorporades als sediments?

answers: text: a transformar el planeta d'una «Terra hivernacle», prou càlida perquè prosperessin tortugues i palmeres als pols, a l'estat actual de «Terra glaçada»
question: A què va contribuir la reducció de la quantitat de carboni a l'atmosfera terrestre?

context: Després dels primers passos en l'evolució dels cetacis durant l'Eocè, una segona onada de mamífers s'adaptaren a la vida marina. Les proves moleculars recents suggereixen que els pinnípedes evolucionaren d'un avantpassat semblant a un ós fa aproximadament 23 milions d'anys durant el Catià.[22] Els fòssils de pinnípede més primitius descoberts són els del gènere Enaliarctos, que visqué entre fa 24 i 22 milions d'anys. Es creu que era un bon nedador, però era capaç de moure's igual de bé a la terra que a l'aigua, més similar a una llúdria que als pinnípedes moderns. Fa temps que dura el debat de si les morses divergiren d'un avantpassat comú otàrid-fòcid, o si els fòcids divergiren d'un avantpassat comú otàrid-odobènid. Les proves més recents suggereixen que aquesta última hipòtesi és més probable.[23] A diferència de les foques actuals, els pinnípedes de l'Oligocè disposaven de dents carnisseres per tallar carn.[24]
qas: answers: text: una segona onada de mamífers
question: Qui es va adaptar a la vida marina després dels primers passos en l'evolució dels cetacis?

answers: text: que els pinnípedes evolucionaren d'un avantpassat semblant a un ós
question: Què suggereixen les proves moleculars?

answers: text: fa aproximadament 23 milions d'anys
question: Quan suggereixen les proves moleculars que els pinnípedes evolucionaren?

answers: text: Enaliarctos
question: De quin gènere són els fòssils de pinnípede més primitius que s'han descobert?

answers: text: per tallar carn
question: Per a què utilitzaven les dents els pinnípedes de l'Oligocè?

context: El tancament gradual de l'oceà de Tetis, entre Euràsia al nord i Àfrica i l'Índia al sud, causà la formació de serralades muntanyoses com ara els Alps, els Pirineus i l'Himàlaia, en un gran procés orogènic anomenat orogènesi alpina. L'aixecament de les muntanyes formades per aquesta orogènesi separaren una bona part de l'oceà de Tetis de l'oceà Índic, creant un nou mar tancat que rep el nom de Paratetis. A l'acabament de l'oligocè, el subcontinent indi s'acoblà amb Àsia, accelerant la formació de l'Himàlaia. Aquest moviment convergent de les plaques encara continua avui en dia, i fa que l'Himàlaia sigui uns cinc mil·límetres més alt cada any.[15]
qas: answers: text: entre Euràsia al nord i Àfrica i l'Índia al sud
question: On es va produir el tancament de l'oceà de Tetis?

answers: text: la formació de serralades muntanyoses
question: Què causa el tancament de l'oceà de Tetis entre Euràsia al nord i Àfrica i l'Índia al sud?

answers: text: orogènesi alpina
question: Com s'anomena el procés pel qual es van formar els Alps?

answers: text: Àsia
question: A quin continent s'acoblà el subcontinent indi a l'acabament de l'oligocè?

answers: text: cinc
question: En quants mil·límetres augmenta l'altura de l'Himàlaia cada any?

context: També es troben cocodrils a Oceania. Mekosuchus whitehunterensis visqué durant l'Oligocè superior a Queensland. Es caracteritza per la seva petitesa i per formar part de l'últim grup de cocodrils terrestres, que s'extingí a l'Holocè, probablement a causa de l'arribada dels humans a la regió del món on habitava. Un altre cocodril relacionat amb Mekosuchus era Australosuchus clarkae, que visqué al sud d'Austràlia entre l'Oligocè superior i el Miocè inferior. Els gaviàlids també prosperaren durant aquest període: Gavialosuchus aparegué a l'est de Nord-amèrica durant l'Oligocè superior i s'estengué a Europa durant el Miocè inferior. Era un cocodril d'estuari que vivia en aigües marines somes. A diferència dels mekosuquins, tenia un musell llarg i era molt gran: G. carolinensis mesurava com a mínim 5,37 metres de llarg.[32]
qas: answers: text: Oceania
question: On es troben també cocodrils?

answers: text: Queensland
question: On visqué Mekosuchus whitehunterensis durant l'Oligocè?

answers: text: l'arribada dels humans a la regió del món on habitava
question: Quina va ser probablement la causa de l'extinció del Mekosuchus whitehunterensis?

answers: text: Australosuchus clarkae
question: Quin cocodril visqué al sud d'Austràlia entre l'Oligocè superior i el Miocè inferior?

answers: text: durant el Miocè inferior
question: Quan es va estendre Gavialosuchus a Europa?

context: Amb la seva separació del continent australià fa uns 45 milions d'anys, durant l'Eocè, l'Antàrtida havia quedat privada del flux d'aigües equatorials que fins aleshores en suavitzaven el clima. Privada d'aquestes aigües càlides, l'Antàrtida es refredà i l'oceà Antàrtic inicià la seva glaciació, creant un flux d'aigua freda (vegeu Corrent circumpolar antàrtic) i banquises que reforçaren l'efecte refredant. Per això, durant l'Oligocè, el Pol Sud quedà glaçat per primera vegada des de principis del Permià, mentre que el Pol Nord romangué lliure de glaç.[8] Les regions de l'Antàrtida que encara no havien quedat cobertes de glaç tenien ecosistemes de tundra. A nivell mundial, l'Oligocè fou un període d'augment del volum de glaç,[9] que provocà una baixada de cinquanta-cinc metres en el nivell del mar, i que estigué estretament relacionat amb una caiguda de les temperatures.[10]
qas: answers: text: fa uns 45 milions d'anys
question: Quan va quedar l'Antàrtida privada del flux d'aigües equatorials?

answers: text: Amb la seva separació del continent australià
question: Per què va quedar l'Antàrtida privada del flux d'aigües equatorials?

answers: text: càlides
question: Com eren les aigües equatorials?

answers: text: glaçat
question: Com va quedar el Pol Sud durant l'Oligocè des de principis del Permià?

answers: text: tundra
question: Quin ecosistema tenien les regions de l'Antàrtida que no havien quedat cobertes per glaç?