Monopoli

context: Aquesta és la discriminació més comuna. El monopolista sap que hi ha diferents disposicions a pagar i les pot identificar encara que no individualment. El monopolista cobra preus diferents pel mateix bé en diferents mercats o grups de gent (nois/noies, joves/adults, etc.), però cada consumidor paga el mateix preu per totes les unitats. (Un exemple clar, seria que el monopolista sap que a la gent li agrada anar al cine, però a la gent jove i vella els hi costa decidir-se pel cine, ja sigui perquè prefereixen sortir de festa (joves) o prefereixen quedar-se a casa perquè són més sedentaris. El monopolista discriminarà de tal manera que cobrarà un preu alt als a adults, mentre que als joves i a la gent gran els hi posarà un preu més baix). El monopolista divideix els consumidors en un nombre petit de grups amb diferent elasticitat. El benefici augmenta perquè es carrega un preu diferent segons l'elasticitat de la demanda. Un dels inconvenients d'aquesta discriminació és que es necessita un criteri que permeti al monopolista separar per elasticitat.
qas: answers: text: el mateix preu
question: Què paga el consumidor per totes les unitats?

answers: text: en un nombre petit de grups
question: Com divideix el monopolista els consumidors?

answers: text: que es necessita un criteri que permeti al monopolista separar per elasticitat
question: Quin inconvenient presenta la discriminació del preu segons l'elasticitat de la demanda?

answers: text: perquè es carrega un preu diferent segons l'elasticitat de la demanda
question: Per què augmenta el benefici?

context: Els càrtels van sorgir a Alemanya a la dècada de 1870, coincidint amb el creixement de l'economia en aquest país. Es considera que l'èxit que van obtenir va ser fins a cert punt responsable de la política exterior alemanya que conduiria a les dues guerres mundials. Durant la Primera Guerra Mundial, el govern alemany va utilitzar els càrtels per exportar armes i altres materials sintètics. Al llarg de les següents dues dècades les empreses alemanyes van seguir controlant d'una manera global la producció. Un dels càrtels més importants va ser l'IG Farbenindustrie, dins de l'activitat relacionada amb productes químics, destacant en la producció de tints, verins i medicaments, i única companyia alemanya amb el seu propi camp de concentració[4] i predecessora directa de Bayer, BASF i Hoechst. En iniciar-se la II Guerra Mundial, gairebé tota la indústria alemanya estava organitzada al voltant de càrtels, promoguts i controlats pel govern, que van permetre un gran creixement en l'economia nacional gràcies a una balança de pagaments notablement positiva.
qas: answers: text: a la dècada de 1870
question: Quan van sorgir els càrtels?

answers: text: Alemanya
question: On van sorgir els càrtels?

answers: text: a les dues guerres mundials
question: A què va conduir la política exterior alemanya?

answers: text: per exportar armes i altres materials sintètics
question: Per a què va utilitzar els càrtels el govern alemany durant la Primera Guerra Mundial?

answers: text: IG Farbenindustrie
question: Quin va ser un dels càrtels alemanys més importants?

context: Un venedor de preus discrimina quan cobra diferents preus a diferents compradors. La forma ideal de la discriminació de preus, des del punt de vista del venedor, és cobrar de cada comprador el màxim que el comprador està disposat a pagar. Així la corba d'ingrés marginal es converteix en idèntica a la corba de la demanda. El venedor va a vendre la quantitat els beneficis, capturant la totalitat de l'excedent del consumidor, augmentant substancialment els beneficis.
qas: answers: text: quan cobra diferents preus a diferents compradors
question: Quan discrimina un venedor de preus?

answers: text: cobrar de cada comprador el màxim que el comprador està disposat a pagar
question: Quina és la forma ideal de la discriminació de preus per al venedor?

answers: text: en idèntica a la corba de la demanda
question: Com es converteix la corba d'ingrés marginal?

answers: text: la totalitat de l'excedent del consumidor
question: Què captura el venedor?

context: La teoria dels mercats disputats (en anglès "contestable markets") fou esmentada per primera vegada per William Baumol, Jhon Panza i Robert Willing el 1982 amb el nom de "Constestable Market and the Theory of Industry Structure" (Els Mercats disputats i la Teoria de l'Estructura Industrial).[6] Aquesta teoria tracta de demostrar que un mercat monopolista o oligopolística es pot arribar a assemblar bastant a una estructura de mercat competitiu. Es basa en la idea que una empresa en situació de monopoli és amenaçada per competidors potencials, candidats a entrar al mercat, podent en qualsevol moment acabar amb la seva posició dominant en el mercat. Perquè això no passi, i considerant que realitza pràctiques legítimes, l'empresa monopolista no té més opció que prendre mesures properes a la competència perfecta, per exemple disminuint el seu preu de venda fins que sigui igual al cost marginal, millorant i innovant el producte o servei, etc. El que provoca que el seu poder de mercat es vegi notablement minvat.[7]
qas: answers: text: William Baumol, Jhon Panza i Robert Willing
question: Qui va esmentar per primera vegada la teoria dels mercats disputats?

answers: text: 1982
question: Quan es va esmentar per primera vegada la teoria dels mercats disputats?

answers: text: "Constestable Market and the Theory of Industry Structure"
question: Amb quin nom es va esmentar per primera vegada la teoria dels mercats disputats?

answers: text: que un mercat monopolista o oligopolística es pot arribar a assemblar bastant a una estructura de mercat competitiu
question: Què tracta de demostrar la teoria "Constestable Market and the Theory of Industry Structure"?

answers: text: notablement minvat
question: Com es veu el poder de mercat del monopolista quan pren mesures properes a la competència perfecta?

context: La sal comuna (clorur de sodi) històricament causava monopolis naturals. Fins fa poc, calia una combinació de radiació solar forta amb humitat baixa o una extensió de pantans de torba per a extreure sal del mar, que n'és la font més abundant. Els canvis periòdics en els nivells del mar provocaven mancances de sal i les comunitats es veien forçades a dependre dels que controlaven les escasses mines interiors i els afloraments de sal, que sovint eren en àrees hostils (el Mar Mort, el desert del Sàhara) i això exigia una seguretat ben organitzada per al transport, emmagatzematge, i distribució. La gabella un impost notòriament alt sobre la sal imposat pels francesos el 1661, fou origen de la revolta dels angelets de la terra, pagesos nord-catalans els anys 1667 a 1675 i va tenir un paper significatiu en el començament de la Revolució Francesa.
qas: answers: text: naturals
question: Quin tipus de monopolis causava històricament la sal comuna?

answers: text: Els canvis periòdics en els nivells del mar
question: Què provocava mancances de sal?

answers: text: francesos
question: Qui va imposar la gabella?

answers: text: 1661
question: Quan van imposar els francesos la gabella?

context: En economia es denomina càrtel a un acord formal o informal entre empreses del mateix sector, el fi del qual és reduir o eliminar la competència en un determinat mercat. Els càrtels solen estar encaminats a desenvolupar un control sobre la producció i la distribució de tal manera que mitjançant la col·lusió de les empreses que el componen, formen una estructura de mercat monopolística obtenint un poder sobre el mercat en el qual obtenen els majors beneficis possibles en perjudici dels consumidors per la qual cosa les conseqüències per a aquests són les mateixes que amb un monopolista. La diferència rau en el fet que els beneficis totals (els màxims possibles d'aconseguir en el mercat) són repartits entre els productors. Les seves principals activitats se centren a fixar els preus, limitar l'oferta disponible, dividir el mercat i compartir els beneficis. En l'actualitat, el terme se sol aplicar als acords que regulen la competència en el comerç internacional. Un exemple clar és l'Organització de Països Exportadors de Petroli OPEP.[3]
qas: answers: text: del mateix sector
question: Entre quines empreses es realitza l'acord per a formar un càrtel?

answers: text: formal o informal
question: Com pot ser l'acord entre les empreses que formen un càrtel?

answers: text: la producció i la distribució
question: Què volen controlar els càrtels?

answers: text: monopolística
question: Quina estructura de mercat formen els càrtels?

answers: text: els productors
question: Entre qui són repartits els beneficis totals?