La gazza ladra

context: L'abril de 1816, Gherardini es va presentar a un altre concurs organitzat per l'empresari Angelo Petracchi, que havia obtingut un contracte per quatre anys a La Scala, on els poetes italians eren convidats a enviar les seves obres a l'empresa, comprometent-se a usar-los per a obres que es compondrien en les següents temporades. El llibret titulat Avviso ai giudici, enviat per Gherardini a Petracchi, era una versió primerenca de La gazza ladra. El drama va atreure el poeta Vincenzo Monti, membre de la Comissió, que hi va apreciar el desenvolupament de l'acció, els personatges ben esbossats i les situacions d'efecte.[5] Suposadament el llibret va ser ofert a Ferdinando Paër, que el rebutjà. Rossini, d'altra banda, va quedar encantat immediatament per la història. Es basa en l'obra de teatre francès La pie voleuse (La garsa lladre), un "mélo-historique" (un melodrama basat en un incident històricament documentat) de T. Badouin d'Aubigny i Louis-Charles Caigniez, que es va realitzar per primera vegada el 25 d'abril de 1815 al Théâtre de la Porte Saint-Martin de París[6] amb un èxit rotund.[5]
qas: answers: text: L'abril de 1816
question: Quan es va presentar Gherardini a un altre dels concursos organitzats per Angelo Petracchi?

answers: text: empresari
question: Què era Angelo Petracchi?

answers: text: quatre
question: Per quants anys havia obtingut Angelo Petracchi un contracte a La Scala?

answers: text: "mélo-historique"
question: A quin gènere pertany La pie voleuse?

context: La gazza ladra és la culminació del procés de la convergència d'elements seriosos i còmics i marca l'abandonament de la producció d'òperes còmiques des d'aquest moment en endavant. Els primers èxits de Rossini amb les farses a Venècia el van persuadir amb L'italiana in Algeri a incursionar en el domini de la "absolu comique". Des d'un principi ja demostra, amb un gran èxit, una lluita implacable pel que fa a l'escala i l'estructura, en la cura minuciosa de la composició i la instrumentació, en l'elecció dels diferents tipus de veu i en la importància i la dificultat dels papers principals, els quals requereixen solistes de primer nivell. Tot això eleva les òperes còmiques de Rossini en una esfera més enllà de la dels seus precursors italians. L'estudi de les òperes de Mozart, a qui venerava, segurament ha d'haver ajudat a Rossini per conrear i desenvolupar aquestes ambicions.[6]
qas: answers: text: l'abandonament de la producció d'òperes còmiques des d'aquest moment en endavant
question: Què marca La gazza ladra?

answers: text: seriosos i còmics
question: Quins elements convergeixen en La gazza ladra?

answers: text: solistes de primer nivell
question: Què requerien els principals papers de les obres?

answers: text: Mozart
question: A qui venerava Rossini?

answers: text: Venècia
question: On van tenir èxit les primeres farses de Rossini?

context: El mateix any La gazza ladra va ser de nou posada en escena a Verona, Venècia i Florència; l'any següent a Pesaro, per a la inauguració del nou teatre, l'exposició ha estat comissariada pel mateix Rossini, que va intervenir amb talls i canvis en la partitura.[5] També va introduir modificacions per a produccions subsegüents a Nàpols (1819 i 1820). Arran de l'estrena a París, l'any 1866, va tornar a modificar la partitura.[6]
qas: answers: text: Verona, Venècia i Florència
question: On va ser posada en escena La gazza ladra el mateix any?

answers: text: per a la inauguració del nou teatre
question: Per a què va ser posada en escena La gazza ladra a Pesaro?

answers: text: Rossini
question: Per qui ha estat comissariada l'exposició?

answers: text: amb talls i canvis
question: Com va intervenir Rossini en la partitura?

answers: text: 1866
question: Quan es va estrenar La gazza ladra a París?

context: Mentre estava Fernando amb Nineta, arriba l'alcalde del poble i comença a tirar-li floretes. Poc després ve un ordenança i lliura a l'alcalde un plec que contenia l'ordre per prendre a Fernando, expressant les seves senyes. L'alcalde no pot llegir-lo perquè no té les ulleres, li dóna a Nineta perquè li llegeixi. Aquesta per no perdre al seu pare en comptes de les senyes veritables llegeix unes altres que fingeix de cop i volta, amb la qual cosa se salva Fernando i se'n va després d'haver vituperat a l'alcalde per la seva falta de mirament amb el pudor i la innocència. Al final d'aquesta escena, baixa la garsa sobre la taula, agafa una cullera i vola amb ella. Nineta ven després el cobert que li va donar el seu pare a un revenedor anomenat Isacco que passa per allà, i quan anava a portar els diners al castanyer la deté la seva mestressa Lucia, que després de comptar els coberts troba a faltar la cullera que s'havia emportat la garsa, i recordant-se que pocs dies abans s'havia perdut també una forquilla, s'enfada molt. L'alcalde al moment vol formar sumària i totes les circumstàncies es reuneixen contra la innocent Nineta. La garsa ha pronunciat el seu nom: ella mateixa traient el mocador del davantal tira per terra els diners que va produir el cobert del seu pare, i sabent-se que Isacco li havia donat aquests diners, l'envien a cercar, ve i declara haver comprat el cobert a Nineta.
qas: answers: text: l'alcalde del poble
question: Qui arriba mentre Fernando estava amb Nineta?

answers: text: l'ordre per prendre a Fernando
question: Què contenia el plec que l'ordenança lliurà a l'alcalde?

answers: text: perquè no té les ulleres
question: Per què l'alcalde no pot llegir l'ordre que li lliurà l'ordenança?

context: Tot i lamentar la falta d'experiència del poeta assignat, Rossini certament va reconèixer l'excel·lència de la matèria dramàtica, que l'entusiasmà. La trama de La gazza ladra, de fet, està dissenyada de manera increïblement precisa; la història es mou, les entrades i sortides dels personatges se succeeixen tot el temps, però el mecanisme funciona perfectament sense embussos. Molt més a fons, per tant, va haver d'aplicar-se al compositor. Era la primera vegada que tenia temps per compondre. Tres mesos, per als que treballen amb la velocitat de Rossini, són molts i, aquí, no va haver de recórrer a l'autopréstec: tota la música deLa gazza ladra és original. El compositor va advertir la importància del teatre milanès: el 1817, Rossini va fer retorn en un teatre on el seu prestigi, després de la distància de l'èxit de La pietra del paragone (1812), s'havia entelat amb Aureliano in Palmira (La Scala, 1813) i Il turco in Italia (1814), que havien tingut un resultat incert.[5]
qas: answers: text: la falta d'experiència
question: Què lamentava Rossini del poeta assignat?

answers: text: de manera increïblement precisa
question: Com està dissenyada la trama de La gazza ladra?

answers: text: tot el temps
question: Quan es succeeixen les entrades i sortides dels personatges?

answers: text: a l'autopréstec
question: A què no va tenir que recórrer Rossini en La gazza ladra?

answers: text: milanès
question: Quin teatre era important per Rossini?