Península Ibèrica cartaginesa

context: A diferència del seu pare, Publi mai deixarà la iniciativa en mans de Cartago. El 209 aC, després d'haver instruït les seves unitats, llançà un atac sorpresa sobre Cartagena que, amb una guarnició de 1.000 homes, es va veure incapaç de fer front a l'atac romà. La pèrdua de la capital hispana fou un cop molt dur pels cartaginesos. Aquest moviment, a més del botí, també va permetre a Roma pactar amb diversos pobles indígenes, que es passaren al bàndol romà. L'alliberament dels ostatges que es trobaven a Cartagena, per exemple, li atorgà l'amistat d'Aluci, un cabdill celtiber, que recuperava així a la seva promesa. Poc després Escipió també ocuparà la zona minera de Villaricos.[4]
qas: answers: text: Publi
question: Qui va llançar un atac sorpresa sobre Cartagena el 209 aC?

answers: text: 1.000
question: Quants soldats hi havia a la guarnició de Cartagena?

answers: text: La pèrdua de la capital hispana
question: Què va ser un cop molt dur per als cartaginesos?

answers: text: diversos pobles indígenes
question: Qui es passà al bàndol romà?

answers: text: Escipió
question: Qui va ocupar Villaricos poc després?

context: Així doncs, a les planes de l'interior es van dur a terme mètodes de cultiu extensiu, així com la presència de grans ramats d'ovicaprins. Pel que fa a les valls del Guadalquivir i del Genil, es va dur a terme una explotació intensíssima del sòl, semblant a la que practicava Cartago al nord d'Àfrica. Els productes més rellevants i més conreats eren l'oli, la vinya i els cereals.[7]
qas: answers: text: de cultiu extensiu
question: Quins mètodes de cultiu es van dur a terme a les planes de l'interior?

answers: text: d'ovicaprins
question: Quins ramats hi havia a les planes de l'interior?

answers: text: a les valls del Guadalquivir i del Genil
question: On es va explotar intensament el sòl?

answers: text: semblant a la que practicava Cartago al nord d'Àfrica
question: Com era aquesta explotació intensa del sòl?

answers: text: l'oli, la vinya i els cereals
question: Quins eren els productes conreats més rellevants?

context: Però l'interès principal dels púnics era la gestió dels recursos; així, la política que van seguir és la de nacionalitzar els recursos naturals, encarregant-se els conqueridors de l'administració d'aquests. Cartago tenia una llarga tradició de contractar mercenaris per a les seves guerres i, generalment, només els oficials més elevats eren d'origen púnic. Acostumats a aquest tipus de direcció, els era més fàcil implantar el mateix sistema a la vida civil.[5]
qas: answers: text: la gestió dels recursos
question: Quin era l'interès principal dels púnics?

answers: text: nacionalitzar els recursos naturals
question: Quina política van seguir els púnics?

answers: text: mercenaris
question: A qui contractava Cartago per les seves guerres?

answers: text: només els oficials més elevats
question: Qui era d'origen púnic a les guerres?

answers: text: a la vida civil
question: On van implantar el mateix sistema?

context: Així doncs, després de la Primera Guerra Púnica (264 – 241 aC), Cartago havia perdut la seva principal colònia, Sicília, fet que li va suposar un gran daltabaix econòmic. Aquest fet, sumat a l'obligació imposada per Roma de pagar una reparació de guerra, va provocar que la metròpoli del nord d’Àfrica no pogués pagar el sou de les tropes mercenàries que formaven bona part del seu exèrcit. Això va provocar la coneguda com a Guerra dels mercenaris (240 – 238 aC), que va enfrontar Cartago amb les tropes mercenàries, que es van revoltar perquè no van veure satisfetes les seves expectatives salarials. Aprofitant aquesta situació, Roma va annexionar-se l'illa de Sardenya, que fins llavors també havia estat sota control púnic.[3]
qas: answers: text: Sicília
question: Quina colònia va perdre Cartago després de la Primera Guerra Púnica?

answers: text: 264 – 241 aC
question: Quan va ser la Primera Guerra Púnica?

answers: text: un gran daltabaix econòmic
question: Què va suposar per a Cartago la pèrdua de Sicília?

answers: text: pagar una reparació de guerra
question: Què va imposar Roma a Cartago?

answers: text: 240 – 238 aC
question: Quan va ser la guerra dels mercenaris?

context: Les monedes cartagineses, sobretot les d'època bàrquida, són considerades de gran bellesa. A més de la seva funció comercial, també tenien un sentit propagandístic i de prestigi. Així, en el primer període de domini púnic, en època d'Amílcar i d'Asdrúbal, aquestes monedes tenien, en una cara, un bust del governant cartaginès, marcant l'avenç de les seves tropes pel territori. En aquest moment, la moneda púnica tenia una gran acceptació a la península, bàsicament per l'alt valor del trishekel i per la contundència de la seva propaganda (sobretot amb la presència d'elefants). A l'altra cara de la moneda, principalment hi apareixia aquesta figura de l'elefant, que és considerada una al·legoria del poder militar terrestre. Sovint també hi apareixeran embarcacions de guerra, que representaven, al seu torn, el poder marítim de què feien gala els dirigents cartaginesos.[11]
qas: answers: text: de gran bellesa
question: Com es consideren les monedes cartagineses?

answers: text: propagandístic i de prestigi
question: Quin altre sentit tenien les monedes cartagineses a par del valor comercial?

answers: text: un bust del governant cartaginès, marcant l'avenç de les seves tropes pel territori
question: Què hi havia en una cara en les monedes cartagineses a l'època d'Amílcar i d'Asdrúbal?

answers: text: l'elefant
question: Quin afigura a pareixia a l'altra cars de les monedes cartagineses?

answers: text: una al·legoria del poder militar terrestre
question: Com es considera la figura de l'elefant a les monedes cartagineses?

context: És en l'aspecte religiós on es veu més clarament el contacte i la influència que els fenicis i els púnics van generar sobre els habitants de la península; així, Déus, temples i rituals es van propagar molt ràpidament, i han arribat fins avui dia. Tot i això, les creences de les persones, tot i que poden canviar, exigeixen un sentiment que és difícil de modificar. És cert que durant l’ocupació cartaginesa es pot apreciar com bona part dels indígenes creia en déus orientals o en mites fenicis, però podria ser més aviat una conseqüència del manteniment constant de relacions amb les colònies anteriors, que no pas pel control efectiu del territori durant el període que va del 237 al 206 aC.[7]
qas: answers: text: en l'aspecte religiós
question: On es veu més l'influencia dels fenicis i púnics en els habitants de la península?

answers: text: Déus, temples i rituals
question: Què es va propagar molt ràpidament?

answers: text: orientals
question: En quins déus creien els indígenes durant l'ocupació cartaginesa?