Manga

context: Tradicionalment, el manga s'escriu de dalt a baix i de dreta a esquerra, ja que aquesta és la lectura tradicional del japonès. Algunes editorials de manga tradueixen els texts mantenint aquest format (Les paraules es llegeixen com sempre d'esquerra a dreta i de dalt abaix, però la història comença on seria l'última pàgina d'un llibre occidental, és a dir el llibre es llegeix de dreta a esquerra i dins d'una mateixa vinyeta es llegeix primer les bafarades de la dreta.) com fa l'editorial Glénat amb la publicació dels tankōbons. D'altres, en canvi, ho fan amb el format occidental, d'esquerra a dreta, per tal de no confondre els lectors estrangers. Aquesta pràctica es coneix com a «Volta».
qas: answers: text: de dalt a baix i de dreta a esquerra
question: Com s'escriu el manga tradicionalment?

answers: text: Glénat
question: Quina editorial ha fet la publicació dels tankōbons?

answers: text: per tal de no confondre els lectors estrangers
question: Per què algunes editorials tradueixen els texts amb el format occidental?

answers: text: «Volta»
question: Com es coneix la pràctica de traduir el text en format occidental?

context: La influència del manga a la Unió Europea és una mica diferent de l'experiència dels Estats Units. El manga s'obrí al mercat europeu durant la dècada de 1970, quan Itàlia i França van començar amb l'emissió d'anime,[88] especialment a França a causa del japonisme que ha patit des de començaments de segle xix,[89] i el desenvolupament del còmic franco-belga.[22][90] Per exemple, volums 6 i 7 de Yu Aida de Gunslinger Cirl, un manga que tracta d'una noia cyborg ballarina que viatja a París per poder fer el vals Petruixka d'Ígor Stravinski.[91] No obstant això, els lectors de parla francesa de manga no es limiten a una elit artística, ja que, a mitjan dècada de 1990,[92] el manga demostrà ser molt popular per a un ampli nombre de lectors, que suposen al voltant d'un terç de les vendes dels còmics a França des de 2004.[92][93][94] Segons l'Organització de Comerç Exterior del Japó, les vendes de manga només entre França i Alemanya el 2006 van arribar als 150,8 milions d'euros.[88] Els editors europeus de comercialització de manga traduïts al francès inclouen Glénat, Asuka,[95] Casterman,[96] Kana,[97] i Pika,[98] entre d'altres.[92][99]
qas: answers: text: durant la dècada de 1970
question: Quan s'obrí el manga al mercat europeu?

answers: text: d'una noia cyborg ballarina que viatja a París per poder fer el vals Petruixka d'Ígor Stravinski
question: De què tracta el manga Yu Aida de Gunslinger Cirl?

answers: text: ser molt popular per a un ampli nombre de lectors
question: Què demostra el manga a mitjan dècada de 1990 entre els lectors de parla francesa?

answers: text: als 150,8 milions
question: A quants euros van arribar les vendes de manga entre França i Alemanya el 2006 segons l'Organització de Comerç Exterior del Japó?

answers: text: des de començaments de segle xix
question: Des de quan ha patit França el japonisme?

context: Principalment el mercat del manga es classifica per l'edat i el sexe dels públics destinataris.[8] En particular, els llibres i les revistes que es venen als nois (shonen) i les noies (shojo) porten un distintiu d'art en la coberta i es col·loquen en diferents plataformes en la majoria de les llibreries. A causa de la croada de lectors, la resposta dels consumidors no està limitada per la demografia. Per exemple, els lectors de la subscripció d'una sèrie destinada a les nenes i així successivament.
qas: answers: text: per l'edat i el sexe dels públics destinataris
question: Com és classificat principalment el mercat del manga?

answers: text: un distintiu d'art
question: Què porten els llibres i les revistes que es venen als nois i les noies?

answers: text: en la coberta
question: On duen el distintiu d'art els llibres i les revistes que es venen als nois i les noies?

answers: text: en diferents plataformes
question: Com col·loquen els llibres i les revistes que es venen als nois i les noies la majoria de les llibreries?

answers: text: A causa de la croada de lectors
question: Per què la resposta dels consumidors no està limitada per la demografia?

context: "Manga" com un terme que s'utilitza fora del Japó es refereix específicament als còmics publicats originalment al Japó.[18] Tanmateix, hi ha el manga i els còmics influenciats pel manga, entre els quals es destaquen especialment a Taiwan («manhua»), Corea del Sud («manhwa»),[19][20] i a la República Popular de la Xina; en particular de Hong Kong («manhua»).[21] A França, «la nouvelle manga» s'ha desenvolupat com una forma de bande dessinée extretes en els estils influenciats pel manga japonès.[22] Als Estats Units, la gent es refereix al manga produït al seu país com a còmics amerimanga.[23]
qas: answers: text: als còmics publicats originalment al Japó
question: A què es refereix el terme “Manga” utilitzat fora del Japó?

answers: text: com una forma de bande dessinée
question: Com s'ha desenvolupat a França «la nouvelle manga»?

answers: text: com a còmics amerimanga
question: Com es refereix la gent dels Estats Units al manga produït al seu país?

context: En la dècada de 1980 i mitjan dècada de 1990 l'animació japonesa va tenir molta més sortida que el manga.[65][72][73] Algunes de les sèries més populars van ser Bola de Drac, Neon Genesis Evangelion, i Pokémon. Això va canviar quan el traductor-empresari Toren Smith fundà el 1986 l'Studio Proteus. Smith i l'Studio Proteus actuen com a agent i traductor de mangues, inclosos els de Masamune Shirow Apples i Kosuke Fujishima, per Dark Horse i Eros comix, eliminant la necessitat d'aquests editors de cercar els seus propis contactes al Japó.[74][75] Al mateix temps, l'editorial japonesa Shogakukan va obrir mercat als Estats Units amb la seva filial Viz.
qas: answers: text: En la dècada de 1980 i mitjan dècada de 1990
question: Quan va tenir molta més sortida l'animació japonesa que el manga?

answers: text: Bola de Drac, Neon Genesis Evangelion, i Pokémon
question: Quines van ser algunes de les sèries més populars en la dècada dels 80 i mitjan dècada dels 90?

answers: text: com a agent i traductor de mangues
question: Com actuen  Smith i l'Studio Proteus?

answers: text: Viz
question: Amb quina filial va obrir mercat als Estats Units l'editorial japonesa Shogakukan?

context: El 1988, gràcies a l'èxit de la versió cinematogràfica d'Akira, basada en el manga homònim del dibuixant Katsuhiro Otomo, publicat el 1982 a la revista Young Magazine de l'editorial Kodansha, el manga va començar a difondre's internacionalment a escales mai somiades anteriorment. Certament, el gran èxit d'aquesta pel·lícula a occident no va ser una cosa que es forjà de la nit al dia. Ja en la dècada de 1960, Osamu Tezuka havia venut els drets d'emissió del seu primer AstroBoy a la cadena nord-americana NBC que aconseguí un èxit bastant notable entre l'audiència infantil. Posteriorment, la succeïren les sèries d'animació Mazinger Z, Great Mazinger i Grendizer, sent aquesta última un esclat mediàtic a França, on se la coneixeria com a Goldorak. Totes elles es basaven en els còmics del mangaka Gō Nagai, actual magnat d'un imperi de distribució editorial. En la dècada de 1980, començaren a destacar sèries d'altra índole, com The Super Dimension Fortress Macross, coneguda a occident per Robotech i la remasterització d'Astroboy, filmada en color i amb aires més moderns. A aquesta se li sumà la saga èpica Gundam, només superada en temporades i episodis per la sèrie d'animació nord-americana Els Simpson de Matt Groening.
qas: answers: text: en el manga homònim del dibuixant Katsuhiro Otomo
question: En què estava basada la versió cinematogràfica d'Akira?

answers: text: a la revista Young Magazine
question: On es va publicar el 1982 el manga del dibuixant Katsuhiro Otomo?

answers: text: Goldorak
question: Com es coneixia a França la sèrie Grendizer?

answers: text: Matt Groening
question: De qui és la sèrie d'animació nord-americana dels Simpson?

answers: text: Kodansha
question: A quina editorial pertany la revista Young Magazine?