Retaule de Sant Esteve Protomàrtir (Granollers)

context: El retaule va ser propietat del municipi de Granollers fins que el 1917 el MNAC, després d'una llarga negociació, va comprar les tretze taules que custodia actualment.[7] El procés d'adquisició va ser molt complicat, ja que la venda dels retaules tenia com a finalitat obtenir fons per construir l'hospital de Granollers: això va fer que el preu fixat pels seus propietaris fos el més alt que mai havia hagut d'afrontar la Junta de Museus. Haver de pagar un preu tan alt va comportar nombrosos problemes i entrebancs per encaixar-ho en un pressupost extraordinari municipal. La negociació va començar el 1914, quan després d'assabentar-se de la intenció de vendre les taules de l'antic retaule gòtic, la Junta va comissariar Josep Rogent per realitzar les gestions preliminars. El 1915, la junta de construcció de l'hospital demanà autorització al bisbe per vendre els retaules, i la comissió d'adquisicions de retaules es traslladà a Granollers per examinar in situ les taules. La Junta de Museus era conscient que la col·lecció gòtica estava faltada de peces substancials i que aquest conjunt de tretze taules podia ser de gran importància. El vocal Manuel Rodríguez Codolà va elaborar un dictamen favorable. on remarcà "la importància de recuperar una de les grans obres dels Huguet" després que s'hagués perdut el Retaule de Sant Antoni Abat, cremat durant la Setmana Tràgica, i considerant l'interès pel gòtic[n. 1] –un estil que havia estat oblidat– i que un canvi d'idees en el món de l'art i les descobertes científiques començaven a treure'l del desconeixement. S'acordà consignar al pressupost una quantitat màxima de 125.000 pessetes per a la seva adquisició, encara que la primera oferta que es féu als propietaris fou de cent mil pessetes. Juntament amb les taules de Granollers hi anava inclòs un retaule gòtic de sis compartiments amb la vida i martiri de sant Sebastià amb una predel·la de cinc divisions que contenia una representació de Jesús i els instruments de la Passió, un bisbe i sant Roc i un a escena de martiri.
qas: answers: text: les tretze taules
question: Què va comprar el MNAC?

answers: text: del municipi de Granollers
question: De qui eren propietat les tretze taules abans del 1917?

answers: text: molt complicat
question: Com va ser el procés de compra de les tretze taules pel MNAC?

answers: text: cent mil pessetes
question: De quant va ser la primera oferta que es va fer als propietaris?

answers: text: obtenir fons per construir l'hospital de Granollers
question: Quina era la finalitat de la venda de les tretze taules al MNAC?

answers: text: durant la Setmana Tràgica
question: Quan es va cremar el Retaule de Sant Antoni Abat?

context: L'estructura compositiva del Calvari és quasi idèntica entre aquest retaule i el de sant Antoni Abat, si bé alguns detalls marquen les diferències entre ambdues obres. El nombre de personatges al costat dret, darrere dels soldats jugadors, és superior al retaule d'Huguet. Una altra diferència en les vestimentes dels dos retaules, ja que mentre Huguet vesteix els seus personatges amb robes orientals i senzilles, al retaule de Granollers els personatges masculins vesteixen amb indumentàries més riques i d'un estil clarament militar. També canvia la vestimenta del príncep dels sacerdots que Huguet representa vestit de bisbe, un rang eclesiàstic encara no inventat en l'època representada i que, en realitat, es tracta d'un simbolisme utilitzat per l'autor per a mostrar que el personatge tenia un alt rang dins la comunitat.[24]
qas: answers: text: amb robes orientals i senzilles
question: Com vesteix Huguet els seus personatges al retaule?

answers: text: militar
question: Quin estil tenen els personatges masculins del retaule de Granollers?

answers: text: príncep dels sacerdots
question: Qui està vestit de bisbe al retaule d'Huguet?

answers: text: mostrar que el personatge tenia un alt rang dins la comunitat
question: Què pretenia Huguet amb la vestimenta de bisbe?

answers: text: soldats jugadors
question: Què hi ha darrere dels personatges del costat dret als retaules?

context: Així les representacions retaulístiques de la vida, exaltació i miracles de sant Esteve produïdes durant la baixa edat mitjana remetin indistintament als Fets dels Apòstols (en concret, AC 6:5-8-2), i a altres materials literaris de procedència i significació variades. Una d'aquestes fonts era la biografia medieval Vita fabulosa sancti Stephani protomartyris que era coneguda per dues versions escrites diferents: la més antiga i fantasiosa del manuscrit de la Biblioteca de Montecassino, del segle xi, i la més continguda i culta del manuscrit de la Biblioteca de Sant Marc de Venècia, del segle xv. Una altra font en la qual s'inspiren les escenes d'aquest retaule poden derivar de la Llegenda àuria, de gran difusió a l'època, escrita per Iacopo da Varazze el segle xiii i que inclou dos capítols sobre el protomàrtir. Una de les múltiples versions traduïdes al català d'aquesta obra va ser la Vides de sants rosselloneses del segle xiv de la Biblioteca de la Universitat de Barcelona, de l'Arxiu de la Corona d'Aragó, de la Biblioteca de l'Escorial, i de la Biblioteca Episcopal de Vic, entre d'altres.[14]
qas: answers: text: durant la baixa edat mitjana
question: Quan es van produir les representacions retaulístiques de sant Esteve?

answers: text: per dues versions escrites diferents
question: Per què era coneguda la biografia medieval Vita fabulosa sancti Stephani protomartyris?

answers: text: Iacopo da Varazze
question: Qui va escriure la Llegenda àuria?

answers: text: dos capítols sobre el protomàrtir
question: Què inclou la Llegenda àuria?

context: Aquesta taula, que hauria estat situada al pis superior i al segon carrer per la dreta, representa sant Esteve dalt d'un pedestal, revestit amb la dalmàtica diaconal, amb un manípul al braç esquerre i portant els atributs del llibre dels Evangelis i de la palma del martiri. Està rodejat per deu apòstols, dels qui rep homenatge, un fet infreqüent en els cicles dedicats al sant, llevat del Retaule de la Doma de la Garriga, on aquesta escena ocupa el compartiment central. La pintura del cicle de Granollers no il·lustra cap episodi narratiu precís sinó només una situació "simbòlica" relacionada amb la preeminència d'Esteve, "home ple de fe i de l'Esperit Sant"［Fets dels Apòstols 6:5-8］, entre els set membres de la comunitat elegits per a ser els primers diaques. L'autor vol indicar sense equívocs la connexió fonamental del sant amb el col·legi apostòlic.[18]
qas: answers: text: dalt d'un pedestal
question: On està situat en la taula sant Esteve?

answers: text: esquerre
question: En quin braç du sant Esteve un manípul?

answers: text: deu
question: Quants apòstols rodegen sant Esteve?

answers: text: sense equívocs la connexió fonamental del sant amb el col·legi apostòlic
question: Què vol indicar l'autor de la taula?

answers: text: amb la dalmàtica diaconal
question: Amb què està revestit sant Esteve?

context: La temàtica narrativa del cos principal es centra en l'hagiografia del sant, amb escenes de la seva vida i altres relatives a narracions posteriors a la seva mort relacionades amb els seus miracles. La iconografia de les taules de la predel·la està dedicada al cicle de la Passió de Jesús. Estilísticament, el retaule mostra una continuïtat de l'escola de Jaume Huguet, de qui els Vergós varen ser deixebles i col·laboradors. De fet, alguns historiadors han defensat la intervenció del mateix Huguet en algunes taules.
qas: answers: text: en l'hagiografia del sant
question: En què es centra la temàtica narrativa del cos principal?

answers: text: al cicle de la Passió de Jesús
question: A què està dedicada la iconografia de les taules de la predel·la?

answers: text: Jaume Huguet
question: De qui van ser els Vergós deixebles i col·laboradors?

answers: text: la intervenció del mateix Huguet en algunes taules
question: Què han defensat alguns historiadors?

answers: text: amb els seus miracles
question: Amb què estan relacionades les narracions posteriors a la seva mort?