Mèxic

context: La indústria de les telecomunicacions està dominada per Telmex (Teléfonos de México), empresa privatitzada el 1990. El 2006, Telmex havia estès les seves operacions internacionalment a Colòmbia, el Perú, Xile, Argentina, el Brasil, Uruguai i els Estats Units. Tot i que Telmex té més del 70% del mercat nacional, hi ha altres indústries locals com ara Axtel i Maxcom. Atesa l'orografia mexicana, la penetració de línies fixes per càpita és baixa en comparació amb altres estats de la regió (20%). Per contra, la telefonia mòbil té una penetració del 57%.[86] La indústria de les telecomunicacions és regulada per mitjà de la Comisión Federal de Telecomunicaciones.
qas: answers: text: 1990
question: Quan es va privatitzar Telmex?

answers: text: a Colòmbia, el Perú, Xile, Argentina, el Brasil, Uruguai i els Estats Units
question: On havia estès Telmex les seves operacions el 2006?

answers: text: 57%
question: Quina penetració té a Mèxic la telefonia mòbil?

context: Atesa la topografia mexicana, a Mèxic hi ha pocs rius molt extensos o llacs naturals. Els rius més importants són el riu Lerma, que neix a la conca de Toluca, omple el llac de Chapala, el més gran de Mèxic, i desemboca a l'oceà Pacífic. El riu Pánuco neix a l'Altiplà, creua la serra Madre Oriental i desemboca al golf de Mèxic. El riu Balsas drena la Depressió del Balsas i altres regions del sud de l'Altiplà Mexicà, creua la serra Madre del Sud i desemboca a l'oceà Pacífic, al sud. El Grijalva i l'Usumacinta formen un sistema que drena les serralades de Chiapas i, com el riu Papaloapan, desemboca al golf de Mèxic. Altres llacs, com ara el Pátzcuaro i Cuitzeo, són els romanents dels vastos llacs i pantans que cobrien la major part del sud de l'Altiplà abans de l'arribada dels europeus.[7]
qas: answers: text: pocs
question: Quants llacs naturals hi ha a Mèxic?

answers: text: a la conca de Toluca
question: On neix el riu Lerma?

answers: text: el llac de Chapala
question: Quin és el llac més gran de Mèxic?

answers: text: la Depressió del Balsas i altres regions del sud de l'Altiplà Mexicà
question: Què drena el riu Balsas?

context: Durant els segles X i xi, el centre de Mèxic fou dominat per la civilització de Tollan-Xicocotitlan, més coneguda com a Tula, la capital dels tolteques. A Tula aparegueren els primers guerrers professionals organitzats en germandats que s'identificaven amb noms d'animals, com ara els guerrers àguila, els guerrers jaguar o els guerrers coiot. Hi ha proves que els tolteques practicaren els sacrificis humans.[14] La ciutat establí vincles importants amb altres regions de Mesoamèrica, en especial amb la península del Yucatán, on es trobava la ciutat maia de Chichén Itzá. Els maies, per la seva banda, ja havien desenvolupat una poderosa civilització des del 100 aC, que arribaria al seu zenit entre el 600 i el 900 dC. Els maies bastiren majestuosos centres cerimonials que incloïen l'ús d'arcs de mènsula i la pintura de frescos, així com la construcció d'observatoris. Les tècniques agrícoles dels maies foren molt avançades, així com el seu coneixement matemàtic i astronòmic. Els astrònoms maies desenvoluparen el que seria el calendari més acurat del món d'aleshores.[15]
qas: answers: text: amb noms d'animals
question: Com s'identificaven els guerrers professionals que aparegueren a Tula?

answers: text: península del Yucatán
question: On és la ciutat maia de Chichén Itzá?

answers: text: el calendari més acurat del món d'aleshores
question: Què desenvoluparen els astrònoms maies?

context: El 1820, els constitucionalistes a Espanya obligaren Ferran VII a restaurar la constitució liberal de Cadis, que no era ben vista pels conservadors de Mèxic, ja que temien que les reformes liberals afectessin llurs privilegis econòmics, religiosos i socials.[25] Per tant, i en un canvi inesperat de sort, les forces reialistes, sota el comandament d'Agustín de Iturbide, en comptes de sufocar els romanents revolucionaris, pactaren amb ells la independència de Mèxic. El 1821, es promulgà el Pla d'Iguala, que declarava la independència de Mèxic, sostenia la religió catòlica, i la unió de tots els habitants del territori —espanyols peninsulars i americans. Aquest pla també fou conegut com el «Pla de les Tres Garanties». L'organització política del país seria la monarquia constitucional, amb el nom d'Imperi mexicà, sota el mateix Ferran VII però amb un parlament independent —creant una espècie de Commonwealth— o sota algun altre príncep de la corona espanyola. Els exèrcits «trigarants» entraren a la ciutat de Mèxic el 24 d'agost, 1821, una junta redactà la Declaració d'independència de Mèxic, i el virrei, Juan O'Donojú, signà el tractat de Córdoba, per mitjà del qual oficialment es reconeixia la independència de Mèxic.
qas: answers: text: a restaurar la constitució liberal de Cadis
question: A què van obligar els constitucionalistes a Ferran VII ?

answers: text: 1820
question: Quan van obligar a Ferran VII a restaurar la constitució liberal de Cadis?

answers: text: Pla d'Iguala
question: Quin pla promulgava la independència de Mèxic?

answers: text: «Pla de les Tres Garanties»
question: Amb quin altre nom es coneixia el Pla d'Iguala?

answers: text: Els exèrcits «trigarants»
question: Qui va entrar a la ciutat de Mèxic el 24 d'agost de 1821?

context: El nom de la ciutat es va transliterar al castellà com a México, amb el valor fonètic de la x en el castellà medieval, la qual representava la fricativa postalveolar sorda (/ʃ/). En castellà, aquest so, i la fricativa postalveolar sonora (/ʒ/), representada amb la grafia j, es van fusionar en una fricativa velar sorda (/x/) durant el segle xvi,[34] la qual cosa va produir la variant ortogràfica Méjico en diverses publicacions, principalment a Espanya, mentre que a Mèxic i altres països castellanoparlants, México és l'única variant ortogràfica utilitzada. Recentment, la Real Academia Española, la institució encarregada de regular la llengua castellana, ha declarat que l'ortografia recomanada en castellà és México.[35] En català, la x de «Mèxic» sovint no representa el so original, sinó la consonant doble /ks/ o col·loquialment la fricativa postalveolar sonora.
qas: answers: text: regular la llengua castellana
question: Quina funció té la Real Academia Española?

answers: text: Recentment
question: Quan ha declarat la Real Academia Española que l'ortografia recomanada en castellà és México?

answers: text: la consonant doble /ks/ o col·loquialment la fricativa postalveolar sonora
question: Quin so en català sovint representa la x de «Mèxic»?

context: Molts dels efectes positius en la reducció de la pobresa i l'increment del poder adquisitiu de la classe mitjana han estat atribuïts a l'estabilitat macroeconòmica aconseguida en les últimes dues administracions presidencials. El creixement del PIB anual mitjà de 1995 al 2002 va ser del 5,1%.[71] La desacceleració econòmica dels Estats Units va produir un efecte similar, però més greu, a Mèxic, del qual es va recuperar ràpidament i va créixer 4,1% el 2004, 3% el 2005 i 4,8% el 2006. La inflació s'ha reduït a mínims històrics de 3,3% el 2005, i les taxes d'interès també es troben a mínims històrics, la qual cosa ha estimulat el consum a crèdit de la classe mitjana. L'administració del president Fox va aconseguir l'estabilitat monetària: el dèficit del pressupost es va reduir, i el deute extern ara representa només el 20% del PIB.[71] Mèxic comparteix amb Xile el grau més alt d'inversió basat en el crèdit a llarg termini del deute, de la regió llatinoamericana. La reducció en la pobresa també s'ha produït gràcies a les remeses dels mexicans residents als Estats Units, que han assolit una xifra de 20 mil milions de dòlars per any, i s'han convertit en la segona font més de capital estranger.[72]
qas: answers: text: 5,1%
question: Quin va ser el creixement del PIB anual mitjà de 1995 al 2002?

answers: text: 4,1%
question: Quant va créixer el PIB anual mitjà de Mèxic l'any 2004?

answers: text: L'administració del president Fox
question: Qui va aconseguir l'estabilitat monetària?

answers: text: el grau més alt d'inversió basat en el crèdit a llarg termini del deute, de la regió llatinoamericana
question: Què comparteix Mèxic amb Xile?