Retaule de l'Epifania (Huguet)

context: El Retaule de l'Epifania  és una obra gòtica de 1450 atribuïda a la primera etapa del pintor Jaume Huguet. És un petit retaulet d'oratori privat amb tres escenes de la vida de Jesús, amb l'Adoració dels Reis Mags com a escena principal. Es conserva al Museu Episcopal de Vic.[1] Com a altres obres del primer període de l'autor, mostra influències de l'estil dels primitius flamencs, especialment amb obres de Rogier van der Weyden.
qas: answers: text: de 1450
question: De quin any és El Retaule de l'Epifania?

answers: text: Jaume Huguet
question: A qui s'atribueix El Retaule de l'Epifania?

answers: text: un petit retaulet d'oratori privat
question: Quin tipus de retaule és El Retaule de l'Epifania?

answers: text: l'Adoració dels Reis Mags
question: Quina és l'escena principal de El Retaule de l'Epifania?

context: Al pis inferior, l'escena principal que dóna nom al retaule està dedicada a l'Epifania o Adoració dels Reis Mags. La representació de l'Epifania podia tenir un sentit eucarístic quan es mostra junt amb altres com l'Últim Sopar o la Crucifixió, si aquestes no formen part del cicle de la Passió, sinó que es manifesta el sacrifici de Crist com una forma de pensament eclesiàstic que parla de l'Eucaristia com a via de participació en el sacrifici de Crist.[8] L'Epifania representa el reconeixement del Messies per part dels representants de la humanitat pagana, la conversió cristiana i un signe de fidelitat i submissió a l'ésser diví. En aquest cas es produeix un mimetisme entre l'adoració dels reis cap a Jesús a l'escena de l'epifania i la dels comitents a l'escena de la crucifixió.[4] Aquesta combinació de les dues icones no necessàriament comportava reunir dues taules, tal com es pot observar al Retaule de Santa Columba del flamenc Rogier van der Weyden, on dins del pessebre de l'escena principal de l'Epifania hi ha penjat un crucifix a la paret, una imatge clarament extemporània que relaciona el Nen acabat de néixer amb aquell que se sacrificarà per salvar la humanitat.[4]
qas: answers: text: Al pis inferior
question: On trobem l'escena principal del retaule?

answers: text: a l'Epifania o Adoració dels Reis Mags
question: A què està dedicat el retaule?

answers: text: per part dels representants de la humanitat pagana
question: Per qui és reconegut el Messies en l'Epifania?

answers: text: un crucifix
question: Què hi ha penjat a la paret dins el pessebre al Retaule de Santa Columba?

context: Aquesta no és l'única coincidència amb la taula de l'Epifania del Conestable, també és mimètica la posició dels reis Melcior i Gaspar, el primer tocant suaument el peu del Nen assegut a la falda de Maria, i el segon tocant amb la mà la seva corona en el moment de l'adoració. Per contra, l'ambientació és més pròpia de les obres flamenques de Van der Weyden, com l'esmentat Retaule de Santa Columba, o com el Retaule d'Hulin de Loo, obra de Memling. En tots els casos l'estructura del pessebre és similar i, el més important, Maria ocupa una posició central que la converteix en l'eix que ordena simètricament els protagonistes.[3]
qas: answers: text: amb la taula de l'Epifania del Conestable
question: Amb quina altra taula hi ha coincidències?

answers: text: la posició dels reis Melcior i Gaspar
question: Quina posició també és mimètica en les dues taules?

answers: text: el peu del Nen
question: Què toca amb la mà Melcior?

answers: text: la seva corona
question: Què toca amb la mà Gaspar?

answers: text: de les obres flamenques de Van der Weyden
question: De què sembla pròpia l'ambientació del retaule?

context: Actualment és considerada obra de Jaume Huguet, una tesi que compta amb el suport de Gudiol i Ainaud de Lasarte, que la situen entre 1450-1454 i per Chandler R. Post que la situa entre 1459-1460.[3] No obstant això, el seu format i dimensions excepcionals dins del repertori d'Huguet i el seu taller que produïen obres de gran format, va fer que historiadors com Benjamin Rowland, el 1932, qüestionessin l'autoria i fos considerada una obra derivada d'Huguet relacionada amb algun artista més expressionista com ara Joan Rosat, autor de la predel·la de Santa Margarida del museu de Mallorca. El 1942, August L. Mayer situava l'autoria fora de l'àmbit català; identificava elements que li feien especular per una autoria francoflamenca, probablement d'un pintor-miniaturista borgonyó format al nord de França, un perfil molt allunyat d'Huguet.[4]
qas: answers: text: de Jaume Huguet
question: Actualment de qui es considera que és l'obra?

answers: text: Gudiol i Ainaud de Lasarte
question: Qui dona suport a la tesi que l'obra és de Jaume Huguet?

answers: text: entre 1450-1454
question: Entre quina anys situen l'obra Gudiol i Ainaud de Lasarte?

answers: text: Benjamin Rowland
question: Quin historiador va qüestionar l'autoria d'Huguet el 1932?

answers: text: Joan Rosat
question: Qui és l'autor de la predel·la de Santa Margarida del museu de Mallorca?