Arquitectura paleocristiana

context: Per fer-lo servir com a propi mausoleu, l'emperador Constantí va fer edificar l'antiga església dels Sants Apòstols al punt més alt de la ciutat de Constantinoble, al costat de les muralles. Aquest mausoleu va ser substituït per una nova església en l'època de Justinià I i més tard per una mesquita l'any 1469, per la qual cosa actualment no queda res del mausoleu primitiu. La descripció se'n troba en l'obra De Vita Constantini εἰς τὸν Βιὸν τοῦ μακαριου Κωνσταντινου Βασιλέως λόγοι τέσσαρες, un panegíric –més que una biografia– d'Eusebi de Cesarea. Tenia planta de creu grega; el braç que corresponia a l'entrada era lleugerament més llarg que els altres tres. A la part central es degué instal·lar el sarcòfag en pòrfir de l'emperador, flanquejat per cenotafis o làpides amb els noms dels apòstols; Constantí ocupava el lloc tretzè. Es va realitzar amb la idea de convertir-se en un heròon en el qual l'emperador descansava com un heroi sota el signe de la creu. Més tard, aquesta posició va ser canviada: fou quan l'any 356 van ser portades a l'església relíquies veritables dels apòstols i les restes de Constantí es van traslladar a un mausoleu independent proper a l'església. Aquest nou allotjament ja corresponia al plantejament tradicional funerari, en oferir una planta circular coberta amb cúpula.[45]
qas: answers: text: Constantinoble
question: En quina ciutat l'emperador Constantí va fer edificar l'antiga església dels Sants Apòstols?

answers: text: com a propi mausoleu
question: Per a què volia Constantí fer servir l'església dels Sants Apòstols?

answers: text: 1469
question: En quin any va ser substituït el mausoleu de Constantí per una mesquita?

answers: text: tretzè
question: Quin lloc ocupava Constantí?

context: Amb Constantí convertit al cristianisme, els seus líders –papa, bisbes i clergat en general– van ocupar posicions dintre de la societat romana com a portadors de la nova religió de l'estat. Al mateix temps, l'arquitectura cristiana va passar del simple refugi en cases privades a noves formes monumentals inspirades en l'arquitectura romana, amb els canvis necessaris quan els edificis eren aprofitats d'anteriors construccions romanes, per a la seva aplicació a les noves funcions dels cultes de la religió: altar per a la celebració de la missa, nàrtex per als catecúmens, etc. La nova religió necessitava més llocs de culte i cada cop més grans, ja que, dia a dia, n'augmentava el nombre de creients.[18] Malgrat la gran quantitat de temples o basíliques cristianes que es van construir durant el segle IV, pocs n'han subsistit, ja que, durant els segles posteriors molts en van ser destruïts o reformats.[19]
qas: answers: text: Constantí
question: Qui es va convertir al cristianisme?

answers: text: posicions dintre de la societat romana com a portadors de la nova religió de l'estat
question: Què van ocupar els líders del cristianisme a l'època de Constantí?

answers: text: per a la celebració de la missa
question: Per a què s'utilitzava l'altar?

answers: text: IV
question: En quin segle es van construir gran quantitat de temples i basíliques cristianes?

context: Les primeres sales de reunió de les comunitats cristianes a Roma es duien a terme en cases privades conegudes com a titulus (plural tituli). Normalment s'adaptava el triclini, la sala més gran, per a la celebració dels ritus religiosos.[14] Aquests ritus o cerimònies incloïen pregàries, lectura de passatges dels Evangelis i Epístoles i també sermons; al segle III, la presidència de la missa, la tenien els episkopoi (bisbes). Es mantenia una separació entre els bisbes i els catecumens, aquells que estaven rebent formació però encara no havien rebut el baptisme: se'ls requeria que sortissin a una altra habitació quan arribava el moment de celebrar l'eucaristia. Abans de l'edificació de les esglésies o basíliques no existia l'altar, sinó simplement una taula per a celebrar el culte.[15]
qas: answers: text: en cases privades conegudes com a titulus
question: On es duien a terme les primeres reunions de les comunitats cristianes a Roma?

answers: text: el triclini
question: Quina era la sala més gran de les cases privades a l'època romana?

answers: text: per a la celebració dels ritus religiosos
question: Per a què s'utilitzava el triclini?

answers: text: els episkopoi (bisbes)
question: Qui tenien al segle III la presidència de la missa?

answers: text: l'altar
question: Què no existia abans de l'edificació de les esglésies o basíliques?

context: Una llegenda explica la conversió al cristianisme de Constantí I el Gran: abans de la batalla del Pont Milvi va tenir una visió d'una creu en flames amb la inscripció «Amb aquest signe venceràs». Constantí va sortir victoriós i el monograma de la creu es va convertir en el seu símbol. L'any 313, mitjançant l'edicte de Milà, va legitimar el cristianisme i es va considerar com el cap de l'Església –Pontífex Màxim–; va fer importants donacions, va donar suport a la construcció de temples i va convocar el primer Concili de Nicea –i primer concili ecumènic– l'any 325 a Nicea, una ciutat de l'Àsia Menor.[5] L'any 330 va traslladar la seu de l'Imperi Romà a Bizanci, ciutat que va canviar de nom a Constantinoble, i la va dedicar a la Mare de Déu. Aquest trasllat va tenir l'efecte posterior, l'any 395, de dividir el regne en l'Imperi Romà d'Orient –o Imperi Romà d'Orient– i l'Imperi Romà d'Occident. L'emperador Teodosi I, a la fi del segle IV, va aconseguir fer oficial la religió cristiana amb l'edicte de Tessalònica:[6] quedà cada vegada més reduït el nombre de creients en el paganisme.[1] Les invasions bàrbares del segle VI van posar fi a l'arquitectura paleocristiana a l'Imperi d'Occident; els territoris de Síria, Egipte i l'Àfrica del Nord van marcar el límit fins a la conquesta àrab (cap al segle VII).[2]
qas: answers: text: la conversió al cristianisme de Constantí I el Gran
question: Què explica una llegenda?

answers: text: d'una creu en flames amb la inscripció «Amb aquest signe venceràs»
question: Quina visió va tenir Constantí I el Gran abans de la batalla del Pont Milvi segons la llegenda?

answers: text: 313
question: En quin any Constantí I el Gran va legitimar el cristianisme?

answers: text: Àsia Menor
question: On és Nicea?

answers: text: Constantinoble
question: Per quin nom es va canviar la ciutat de Bizanci?

context: Durant aquests mateixos anys, Constantí va promoure l'edificació de la basílica de Sant Pau Extramurs sobre la tomba de sant Pau, que va ser enterrat, després d'haver sofert martiri, en una àmplia necròpoli que ocupava tota l'àrea de la basílica i de la zona que l'envolta; sobre la seva tomba, a la Via Ostiense, es va construir una edícula –cella memoria. Sobre aquest lloc, i a causa de les dificultats del terreny, la mida de la basílica va quedar una mica més petita que la de l'apòstol sant Pere: només tenia tres naus, encara que això es va rectificar l'any 386 canviant-ne l'orientació i construint una església molt més gran amb cinc naus i amb creuer; es deixà, però, l'altar sobre la tomba del sant, tal com era costum. El papa Sirici I va consagrar l'edifici. Finalment, aquesta basílica es va destruir durant un incendi de l'any 1823, i tan sols se'n salvaren l'absis, l'altar i la cripta on es trobaven les restes mortals de sant Pau.[28]
qas: answers: text: sobre la tomba de sant Pau
question: On s'edificà la basílica de Sant Pau Extramurs?

answers: text: després d'haver sofert martiri
question: Quan va ser enterrat sant Pau?

answers: text: una mica més petita que la de l'apòstol sant Pere
question: Quina mida tenia la basílica de Sant Pau Extramurs?

answers: text: El papa Sirici I
question: Qui va consagrar la basílica de Sant Pau Extramurs?

answers: text: 1823
question: En quin any es va destruir la basílica de Sant Pau Extramurs?

context: El papa Sixt III (434-440) va ser impulsor de la construcció d'obres sobre edificis anteriors, com succeeix amb el baptisteri de Sant Joan del Laterà, aixecat sobre una antiga estructura circular de temps de Constantí (cap a l'any 312), al costat de la basílica de Sant Joan del Laterà. Constitueix un dels millors exemples de planta centralitzada aixecats durant el segle v, i es convertí en un model per a altres baptisteris.[35] L'edifici reconstruït pel papa Sixt III és de planta centralitzada amb forma octogonal envoltada per un deambulatori amb vuit columnes de pòrfir procedents d'altres edificis derruïts; sobre el deambulatori es troba el trifori. Encara es poden apreciar restes, als dobles absis del vestíbul, d'un mosaic amb decoració de pàmpols entrellaçats. El papa Hilari I (461-468) va realitzar les capelles dedicades a sant Joan Baptista i sant Joan Evangelista.[36]
qas: answers: text: 'altres edificis derruïts
question: D'on procedien les vuit columnes de pòrfir?

answers: text: sobre el deambulatori
question: On es troba el trifori?

answers: text: pàmpols entrellaçats
question: Quina és la decoració del mosaic del vestíbul?

answers: text: a sant Joan Baptista i sant Joan Evangelista
question: A qui va dedicar les capelles el papa Hilari I?