Taxonomia

context: Les seqüències d'ADN s'utilitzen cada cop més en les anàlisis filogenètiques a causa del fet que uns pocs centenars de bases, amb la seva enorme quantitat de combinacions potencials, són suficients per fer anàlisis d'identificació i parentesc. Per això, alguns autors[46][47] proposen un paper central de l'ADN en la definició de les espècies, de manera que una mostra d'ADN i la lectura de la seva seqüència de bases hauria de ser un dels caràcters de l'espècimen tipus, i un tipus de marca pel tàxon al qual pertany l'espècimen. S'ha proposat que la seqüència d'ADN serveixi com a caràcters clau, d'ús similar a com s'utilitzaria el codi de barres als supermercats. Aquesta taxonomia basada en l'ADN encara patiria molts dels problemes que tenen la resta d'enfocaments, com per exemple el problema dels límits de la circumscripció dels tàxons. Els canvis de noms que més molesten i avorreixen els biòlegs són els que no es produeixen per deficiències en l'anterior circumscripció dels tàxons, sinó perquè canvien els conceptes utilitzats per definir-los. Un altre problema és que cal decidir quina seqüència utilitzar, car algunes seqüències no donen una informació que diferenciï el tàxon dels altres. Això pot ser perquè un mateix gen pot romandre inalterat durant milions de generacions després de l'especiació, o a causa del fenomen de la introgressió (que fa que un gen que s'havia diferenciat torni al seu estat anterior per atzar). Per tant, de la mateixa manera en què no és convenient confiar en un únic caràcter morfològic per identificar una espècie, tampoc no és convenient confiar en una sola seqüència d'ADD.[45] Encara que la taxonomia basada en l'ADN fos finançada, cal preguntar-se si és necessari afegir un requisit addicional al procés ja lent de descripció de nous tàxons, especialment tenint en compte que es calcula que només el 10% de les espècies del planeta han estat descrites.[45] A causa d'això, probablement la majoria de biòlegs veurien les seqüències d'ADN com un complement, i no com un substitut, de la informació morfològica.
qas: answers: text: Les seqüències d'ADN
question: Què s'utilitza cada cop més les anàlisis filogenètiques?

answers: text: en la definició de les espècies
question: En què proposen alguns autors que l'ADN tingui un paper central?

answers: text: com a caràcters clau
question: Per a què s'ha proposat que serveixi la seqüència d'ADN?

answers: text: canvien els conceptes utilitzats per definir-los
question: Què canvia en els canvis de noms que més molesten i avorreixen els biòlegs?

context: La taxonomia (del grec antic τάξις, taxis, que significa 'ordenament', i -νομία, -nomia, que significa 'mètode') és la ciència que tracta de la nomenclatura, la definició (circumscripció) i la classificació dels organismes en grups basant-se en els seus trets comuns. Els organismes s'agrupen en tàxons, cadascun dels quals té una categoria taxonòmica. Es poden ajuntar diversos grups d'una mateixa categoria per formar-ne un de categoria superior, construint així una jerarquia taxonòmica. Les categories principals són el domini, el regne, el fílum, embrancament o divisió, la classe, l'ordre, la família, el gènere i l'espècie. El botànic suec Carl von Linné és considerat el fundador de la taxonomia moderna per la seva creació d'un sistema conegut com a taxonomia linneana per a la categorització dels organismes, així com de la nomenclatura binomial, per a la seva nomenclatura.
qas: answers: text: en els seus trets comuns
question: En què es basa la Taxonomia per classificar els organismes?

answers: text: en tàxons
question: Com s'agrupen els organismes?

answers: text: un de categoria superior
question: Quin grup podem formar quan ajuntem diversos grups d'una mateixa categoria?

answers: text: Carl von Linné
question: Qui és considerat el fundador de la taxonomia moderna?

answers: text: taxonomia linneana
question: Quin sistema va crear Carl von Linné?

context: El codi dels bacteris ja té un registre central de noms: tots els noms vàlids dels bacteris són actualment publicats en una única revista, amb una nova data de començament de la nomenclatura fixada el 1980.[49] Es poden esperar reformes similars en els codis dels macroorganismes, però els zoòlegs i botànics encara han de ratificar les propostes. La possibilitat que uns pocs especialistes puguin monopolitzar la nomenclatura fou una de les preocupacions que dugué els botànics a rebutjar la proposta d'un registre central dels noms al Congrés Internacional de Botànica del 1999. Propostes similars foren rebutjades al Congrés Internacional de Zoologia del mateix any. A més, com que molts canvis es deuen a diferències en el concepte d'espècie més que a la confusió sobre la prioritat de noms o la identificació, l'estabilitat dels noms és improbable encara que s'arribés a tenir un registre únic d'ells.
qas: answers: text: un registre central de noms
question: Què té el codi dels bacteris?

answers: text: en una única revista
question: On es publiquen tots els noms dels bacteris?

answers: text: la proposta d'un registre central dels noms
question: Què van rebutjar els botànics?

answers: text: al Congrés Internacional de Botànica del 1999
question: Quan van rebutjar la proposta?

answers: text: l'estabilitat dels noms
question: Què és improbable encara que hi hagués un registre únic dels noms?

context: També cal interrogar-se pel futur de la taxonomia sense categories i el PhyloCode,[51] creat fa uns anys. Els que li donen suport esperen substituir la nomenclatura linneana, basada en categories taxonòmiques, amb un sistema uninomial per anomenar els clades. Aquest enfocament eliminaria el difícil debat sobre quins clades constitueixen un tàxon amb un nom i una categoria taxonòmica corresponents. El PhyloCode no s'arribà a discutir al debat sobre una taxonomia unitària com a mínim fins al 2003.[45] D'altra banda, els sistemes de classificació moderns basats en anàlisis moleculars d'ADN (com ara l'APG II o el de Smith et al.), tot i utilitzar la nomenclatura binomial i les categories proposades per Linné, per sobre de l'ordre o la classe utilitzen clades «flotants» no assignats a categories taxonòmiques. Això pot canviar en el futur, quan les investigacions en filogènia es considerin acabades, o bé pot haver-hi nodes que mai no siguin associats a tàxons, perquè els investigadors estan d'acord que no és necessari anomenar tots els nodes.
qas: answers: text: amb un sistema uninomial
question: Amb què volen substituir la nomenclatura linneana?

answers: text: basada en categories taxonòmiques
question: En què es basa la nomenclatura linneana?

answers: text: 2003
question: Quan es va discutir el PhyloCode?

answers: text: en anàlisis moleculars d'ADN
question: En què es basen els sistemes de classificació moderns?

answers: text: clades «flotants»
question: Què utilitzen els sistemes de classificació moderns per sobre de l'ordre o la classe?

context: El que originalment fou la Théorie Elémentaire de la Botanique el 1813 esdevingué l'International Code of Botanical Nomenclature (Codi Internacional de Nomenclatura Botànica, o ICBN) el 1930. Tracta sobre la nomenclatura de plantes i fongs, de diferent manera en cadascun d'aquests grups. El que originalment fou el Strickland Code, format el 1842, i que regulava els noms dels animals, fou revisat per la Comissió Intercional de Nomenclatura Zoològica i rebatejat com a International Code of Zoological Nomenclature (Codi Internacional de Nomenclatura Zoològica, o ICZN) el 1901. El Codi Internacional de Nomenclatura Botànica establí l'any 1753 (el de la publicació de Species Plantarum) com l'any del començament de la nomenclatura botànica moderna, deixant sense efecte els noms publicats per plantes abans d'aquesta data. De la mateixa manera, el Codi Internacional de Nomenclatura Zoològica establí l'any 1758 (l'any en què Linné publicà la desena edició de Systema Naturae) com l'any del començament de la nomenclatura zoològica, deixant sense efecte els noms publicats per animals abans d'aquesta data. Els dos Codis comparteixen els mateixos "principis de nomenclatura" descrits més amunt, i són actualitzats com a resultat dels Congressos Internacionals que se celebren regularment amb aquesta fi.
qas: answers: text: 1813
question: Quan es va crear la Théorie Elémentaire de la Botanique?

answers: text: l'International Code of Botanical Nomenclature
question: En què es va convertir la Théorie Elémentaire de la Botanique?

answers: text: sobre la nomenclatura de plantes i fongs
question: De què tracta l'International Code of Botanical Nomenclature?

answers: text: International Code of Zoological Nomenclature
question: Amb quin nom es va rebatejar l'Strickland Code?

answers: text: 1753
question: Quin va ser l'any del començament de la nomenclatura botànica moderna?

context: La descripció formal i tipificació dels tàxons són procediments en què és habitual observar errors i inconsistències, i això passava encara més abans que els codis internacionals reglamentessin aquests procediments molt detalladament. Els noms dels tàxons poden canviar quan es redescobreixen descripcions més antigues del mateix tàxon, i s'aplica el principi de prioritat, o quan s'observa que la descripció original en realitat es referia a un tàxon diferent. Les regles de la nomenclatura indiquen que en aquests casos cal canviar el nom del tàxon sense discussió, però, si per l'extensió de l'ús del nom sembla desitjable conservar-lo, cal promoure una proposició formal davant del comitè corresponent del Congrés Internacional. Aquest pot decidir acceptar-ne la inclusió a la llista de nomina conservanda, noms que es consideren vàlids per raons pràctiques, encara que el seu ús contravingui la regla de prioritat. No solen donar-se aquests dos casos en els grups ben estudiats, i a més, als codis hi ha mecanismes per la supressió de noms pobrament definits en els grups més complicats. Una vegada fixada la taxonomia fonamental d'un grup, és poc probable que els canvis de noms es produeixin per aquest tipus de motius.
qas: answers: text: errors i inconsistències
question: Què hi trobem habitualment en la descripció formal i tipificació dels tàxons?

answers: text: que els codis internacionals reglamentessin aquests procediments molt detalladament
question: Què van haver de fer per evitar aquests errors i inconsistències en la descripció del taxons?

answers: text: Els noms dels tàxons poden canviar
question: Què passa quan es redescobreixen descripcions més antigues del mateix tàxon?

answers: text: Una vegada fixada la taxonomia fonamental d'un grup
question: Quan és poc probable que es produeixin els canvis de noms?