Torvaldo e Dorliska

context: L'escena queda solitària. Ja ha vesprejat i apareix la dissortada Dorliska molt descurada. Durant tota la nit ha estat vagant a la intempèrie i busca un lloc on arrecerar-se. La noia albira el castell d'Orlow i, sense imaginar que allà resideix el seu pitjor enemic, s'hi encamina per demanar ajuda (ària: Tutto è va, niun m'ascolta). Obre Carlotta i en veure el deplorable aspecte en el qual es troba Dorliska la convida a passar. Les dues dones entren al castell.
qas: answers: text: a la intempèrie
question: Per on vaga Dorliska?

answers: text: un lloc on arrecerar-se
question: Què busca Dorliska?

answers: text: Orlow
question: Quin castell veu?

answers: text: el seu pitjor enemic
question: Qui resideix al castell d'Orlow?

answers: text: Carlotta
question: Qui li obre la porta?

context: Cal destacar un fet curiós. Rossini a la seva infantesa havia sigut castigat a treballar en una ferreria per haver-se negat a estudiar i havia suplicat ser alliberat immediatament del suplici d'aquell soroll, molt molest per una orella sensible. En diverses obres (per exemple ho torna a fer al sextet de El barber de Sevilla), però en aquesta es fa més evident, Rossini "castiga" a l'espectador a compartir una bella música amb els cops rítmics del martell sobre l'enclusa. Durant tot el final del sextet del segon acte, Rossini castiga l'orella de l'espectador durant un minut i mig.
qas: answers: text: en una ferreria
question: On va ser castigat a treballar Rossini?

answers: text: aquell soroll
question: Què li produïa un suplici?

answers: text: els cops rítmics del martell sobre l'enclusa
question: Què sent l'espectador barrejat amb la música?

answers: text: un minut i mig
question: Quanta estona castiga Rossini a l'espectador?

context: L'escena es trasllada ara a una dependència del castell. El duc reflexiona sobre l'odiat que és al poble, però això a ell no li importa: el que vol és conquerir el cor de Dorliska. Crida Giorgio i li ordena que porti la dona davant d'ell. El criat obeeix i la porta al moment. El noble li ofereix la llibertat del seu espòs a canvi de què s'uneixi a ell per sempre, però ella nega rotundament l'oferta i li fa saber que l'únic que desitja d'ell és la mort (ària: Ferma, costante, immobile).
qas: answers: text: a una dependència
question: On es trasllada l'escena?

answers: text: conquerir el cor de Dorliska
question: Què vol el duc?

answers: text: que porti la dona
question: Què li ordena a Giorgio?

answers: text: la llibertat del seu espòs
question: Què li ofereix?

answers: text: nega rotundament l'oferta
question: Què fa ella?

context: Tot i els bons cantants de l'estrena,  l'òpera no va obtenir l'èxit esperat i, encara que no va resultar ser un fracàs, a poc a poc va anar caient en l'oblit, desapareixent del panorama cap a 1839. Rossini, un compositor molt conegut i estimat a Roma, no va poder aconseguir l'èxit que s'esperava d'una nova obra seva. Els aspectes semiserio de l'òpera no van ser apreciats per l'audiència.[6] Es desprèn de les crítiques de la primera actuació que el públic va descobrir que Torvaldo no era prou alegre per a l'obertura de la temporada de carnaval. Sterbini va saber escriure en un bon vers, però no va saber portar la gràcia, es va dir en una revista. La primera actuació, però, no va ser una gran fallida i el públic va agrair molt la presència de Filippo Galli que, per primera vegada en la seva reeixida carrera d'uns quinze anys, apareixia en aquest teatre. Rossini tenia una idea molt exacta de la veu de Galli quan va escriure Torvaldo, ja que ell havia fet a mida per a Galli el paper del Conte Asdrubale a La pietra del paragone, de Selim a Il turco in Italia, i de Mustafà a L'italiana in Algeri. Més tard, seguiria component rols apropiats com el de Fernando a La gazza ladra, el paper titular de Maometto II i el paper d'Assur a Semiramide, fent de Galli el baix definitiu de Rossini.[4]
qas: answers: text: bons
question: Com eren els cantants de l'estrena?

answers: text: 1839
question: Quan va desaparèixer del panorama?

answers: text: semiserio
question: Quins aspectes no va apreciar el públic?

answers: text: la presència de Filippo Galli
question: Què va agrair el públic?

context: Mentre tots demanen la seva mort és portat fora del castell. Per fi tot el ducat ha estat alliberat de l'opressió i el matrimoni tornarà a ser feliç. L'alegria general posa la guinda final a l'òpera (final: Grazie al destin pietoso).[9]
qas: answers: text: la seva mort
question: Què demanen tots?

answers: text: fora del castell
question: On el porten?

answers: text: de l'opressió
question: De què s'allibera el ducat?

answers: text: el matrimoni
question: Quin tornarà a ser feliç?