Il matrimonio segreto

context: Cimarosa va escriure dues òperes més per Viena, però les partitures s'han perdut. Se sap que no van ser tan aplaudides com Il matrimonio segreto, fet que va influir en la seva decisió de tornar a Nàpols. La primera d'aquestes òperes es va dir La calamita dei Cuori, amb un llibret de Carlo Goldoni que el 1753 Baldassare Galuppi havia musicat per al Teatro San Samuele de Venècia i que De Gamerra havia reelaborat per Salieri el 1744. La versió cimarosiana es va estrenar a la Hofoper a la tardor de 1792. La segona òpera, Amor rende sagace, amb llibret de Bertati, va ser estrenada també en la Hofoper el 4 d'abril de 1793 i reposada un dia després al Teatro di Porta Carinzia.
qas: answers: text: Cimarosa
question: Qui va escriure dues òperes més per Viena?

answers: text: les partitures
question: Què s'ha perdut?

answers: text: La calamita dei Cuori
question: Com es va dir la primera de les òperes que va escriure Cimarosa?

answers: text: Carlo Goldoni
question: De qui era el llibre de La calamita dei Cuori?

context: Tant en els moviments més lents i malenconiosos com en els més àgils i ràpids, l'orquestra és sinònim d'instrumentació refinada. El disseny instrumental se superposa al de les veus. Així, sedueix el motiu confiat als violins i oboès al fons de la veu de Geronimo en els seus primers versos de l'ària en un matrimonio nobile / concluso è per lei già, i produeix uns efectes gairebé estranys en la inesperada floritura melòdica que subjau al brunzit del Comte i Geronimo en el duet del segon acte.[3]
qas: answers: text: d'instrumentació refinad
question: De què és sinònim l'orquestra?

answers: text: instrumental
question: Com és el disseny que es superposa al de les veus?

answers: text: estranys
question: Quins efectes produeix en la inesperada floritura melòdica?

answers: text: al brunzit del Comte i Geronimo
question: On subjau la inesperada floritura melòdica?

answers: text: segon
question: En quin acte es troba el brunzit del Comte i Geronimo?

context: En plena nit, Carolina i Paolino es disposen a partir, però senten un soroll i tornen a la seva habitació. Elisetta en la seva tasca de vigilància, també ha sentit un soroll, però creu que es tracta del comte que ha entrat a l'habitació de Carolina. Convoca el pare i la tia i els explica la malifeta del comte, el qual surt dignament de la seva pròpia habitació deixant-los a tots sense arguments i avergonyits. Elisetta insisteix i truca a la porta de l'habitació de Carolina. De dins surten els esposos secrets, que s'agenollen davant el pare. Don Geronimo vol fer-los fora de casa, però Elisetta, veient que no té rival en realitat, li demana que els perdoni. La tia Fidalma, que ja veu que el seu somni d'amor se n'ha anat en orris, també decideix demanar indulgència per als joves. El comte, que encara que no oblida el dot, admira Elisetta, es declara disposat a casar-se, amb la qual cosa tothom està content i amb aquesta celebració joiosa es posa punt final a l'òpera.[14]
qas: answers: text: Carolina i Paolino
question: Qui es disposa a partir en plena nit?

answers: text: a la seva habitació
question: On tornen Carolina i Paolino quan senten un soroll?

answers: text: vigilància
question: Quina tasca té Elisetta?

answers: text: fer-los fora de casa
question: Què vol fer Don Geronimo a Carolina i Paolino?

context: El comte, per la seva banda, està esforçant-se per fer creure a Elisetta que és un home d'un caràcter horrible, i que per a ella és molt millor no casar-se amb ell, però exagera de tal manera que la noia no ho creu i encara s'entesta més en les noces amb el comte. El primer que ha de fer és fer desaparèixer a Carolina, i d'acord amb la tia Fidalma, pensa demanar-li al seu pare que la posi en un convent. Primer el pare es resisteix, però quan aquesta va al comte per demanar-li ajuda i ell li besa la mà, el pare veu clar que ha d'enviar Carolina al convent amb urgència. Així doncs, don Geronimo li diu a Paolino que tingui tot disposat per portar Carolina al convent l'endemà. Es retiren tots a descansar, però Elisetta no cessa de vigilar, constància que deixa admirat al comte.
qas: answers: text: El comte
question: Qui s'esforça per fer creure a Elisetta que per a ella és millor no casar-se?

answers: text: fer desaparèixer a Carolina
question: Què és el primer que ha de fer Elisetta?

answers: text: en un convent
question: On pensa demanar al seu pare Elisetta que posi a Carolina?

answers: text: tia Fidalma
question: Qui està d'acord en posar a Carolina en un convent?

answers: text: amb urgència
question: Com veu clar el pare que ha d'enviar a Carolina al convent?

context: Il matrimonio segreto va tenir una gran influència en les òperes posteriors per tots els assoliments aconseguits pel compositor. Cimarosa consagra els números de conjunt (trios, quartets, quintets, etc.) en qualsevol lloc de la partitura, en lloc de reservar-los només pel final dels actes. Amb Don Geronimo, crea la figura del baix bufo, personatge que Rossini va explotar per excel·lència en les seves òperes bufes. Forma definitiva del típic i tumultuós final del primer acte, amb repeticions i acceleracions, que trobem també, i augmentades, en les òperes de Rossini. Introducció del clarinet com a instrument predilecte per les escenes amoroses. Utilització dels instruments decoratius (de fusta i metall) amb una soltesa fins llavors inèdita. I, sobretot, va embolcallar cada personatge d'una personalitat pròpia, segurament assolit pel seu recent contacte amb l'obra de Mozart.[16]
qas: answers: text: els números de conjunt
question: Què consagra Cimarosa?

answers: text: en qualsevol lloc de la partitura
question: On consagra Cimarosa els números de conjunt?

answers: text: la figura del baix bufo
question: Quina figura crea amb Don Geronimo?

answers: text: clarinet
question: Quin és l'instrument predilecte de Rossini per les escenes amoroses?

answers: text: d'una personalitat pròpia
question: De què va embolcallar Rossini cada personatge?

context: Des de llavors i fins al final del segle, l'obra va ser representada més de setanta vegades només a Viena i immediatament va aconseguir fama internacional: els dos primers anys després de l'estrena es va fer a Leipzig, Dresden, París, Berlín, Milà, Florència, Nàpols, Torí, i Lisboa. A Catalunya s'estrenà el 22 de maig de 1793,[13] al teatre de la Santa Creu de Barcelona. També va arribar a Calcuta el 1870 i va ser representada a la Biblioteca del Congrés a Washington el 1933.[3]
qas: answers: text: més de setanta
question: Quantes vegades va ser representada l'obra a Viena fins a finals de segle?

answers: text: fama internacional
question: Què va aconseguir l'obra?

answers: text: a Leipzig, Dresden, París, Berlín, Milà, Florència, Nàpols, Torí, i Lisboa
question: On es va fer l'obra els dos primers anys després de l'estrena?

answers: text: 22 de maig de 1793
question: Quan s'estrena l'obra a Catalunya?

answers: text: de la Santa Creu de Barcelona
question: En quin teatre es va estrenar l'obra a Catalunya?