Jenůfa

context: Janácek adopta la prosa ja per sempre i s'allunya del model de l'òpera per números i trava un continu vocal i instrumental que, lluny de ser un ramell de temes populars, utilitza l'ambient modal i rítmic d'aquests per compondre una música molt personal. De la novetat de l'intent dóna idea que va estar set anys dedicat a la seva composició (1894 a 1903) i que, després de l'estrena del 1904, la va revisar el 1908. Jenůfa és més aviat una òpera col·lectiva, encara que no en el sentit de les de Mússorgski, més que la lluentor d'un personatge és que és important és el conjunt.[15]
qas: answers: text: del model de l'òpera per números
question: De què s'allunya Janácek?

answers: text: la prosa
question: Què adopta per sempre Janácek?

answers: text: 1904
question: Quan es va estrenar Jenůfa?

answers: text: 1908
question: Quin any Janácek va revisar Jenůfa?

answers: text: una òpera col·lectiva
question: Quin tipus d'òpera és més aviat Jenůfa?

context: Van haver de passar més de 60 anys perquè a mitjans dels anys 80, el director australià Charles Mackerras, que va ser alumne del llegendari director txec Václav Talich,[17] es submergís en els orígens de la partitura, la gravés amb la resta de les cinc òperes principals del músic moravià amb Eva Randová i amb la Filharmònica de Viena per a la Decca, i la retornés al món tal com Janáček l'havia compost per l'estrena a Brno.[18] Va ser l'origen de la «Janacek renaissance» i aquesta versió va començar a funcionar per molts teatres arribant el 1990 a Catalunya. El Liceu la va programar de la mà de Václav Neumann.[17]
qas: answers: text: Václav Talich
question: De qui va ser alumne Mackerras?

answers: text: a mitjans dels anys 80
question: En quina època Mackerras es va submergir en els orígens de la partitura de l'òpera?

answers: text: 1990
question: Quan va arribar la versió de Mackerras a Catalunya?

answers: text: El Liceu
question: Qui va programar l'òpera en Catalunya de la mà de Václav Neumann?

context: Aquest estudi de la parla quotidiana va ser una necessitat del compositor en tractar d'encarar els dos últims actes de l'òpera, que es desenvolupen en un ambient íntim, la casa de la Sagristana (Kostelnička). L'interessant de Jenůfa és l'empremta teatral que aconsegueix Leoš Janáček en combinar la prosòdia de la seva llengua materna amb un tractament simfònic -un dels aspectes distintius del seu estil- que li dóna una fluida continuïtat a les seqüències dramàtiques fent servir breus motius repetits, i una justa caracterització dramàtica de cada situació i personatge. El llenguatge d'aquest compositor, que va conèixer la fama en l'ocàs de la seva vida, va un pas més enllà de ser una expressió pròpia del nacionalisme de la seva terra: troba una síntesi perfecta d'aquests elements característics amb una veritable empremta modernista.[11]
qas: answers: text: de la parla quotidiana
question: Quin estudi va ser una necessitat per al compositor?

answers: text: en tractar d'encarar els dos últims actes de l'òpera
question: Quan va sorgir per al compositor la necessitat de l'estudi de la parla quotidiana?

answers: text: íntim
question: Com és l'ambient on es desenvolupen els dos últims actes de l'òpera?

answers: text: la casa de la Sagristana
question: On es desenvolupen els dos últims actes de l'òpera?

answers: text: en l'ocàs de la seva vida
question: Quan va conèixer la fama el compositor?

context: Jenůfa vol estar amb Steva, a qui estima i l'ha deixat embarassada. Sagristana, que vol a Jenůfa com a una filla carnal, decideix matar el fill de Jenůfa, perquè sap que Steva no el reconeixerà. Al mateix temps tempteja Laca perquè es casi amb Jenůfa. Aquest accepta. Però en el moment de celebrar la cerimònia del casament es descobreix el cadàver del nen. La Sagristana confessa el seu crim, Jenůfa accepta la seva circumstància amb resignació i Laca es mostra content per haver aconseguit a Jenůfa.
qas: answers: text: embarassada
question: Com ha deixat Jenůfa a Steva?

answers: text: matar el fill de Jenůfa
question: Què decideix Sagristana?

answers: text: en el moment de celebrar la cerimònia del casament
question: Quan es descobreix el cadàver del nen?

context: L'estrena, amb el nom Její pastorkyňa (La seva filla adoptiva), tal com es coneix encara a la República Txeca,[13] va ser el 21 de gener de 1904 al Teatre Nacional de Veveří de Brno, i va passar desapercebuda.[12] Va haver d'esperar dotze anys per veure-la muntada, el 26 de maig de 1916, al Teatre Nacional de Praga, però la guerra va impedir la seva difusió. L'arribada de la seva òpera al centre operístic que tot músic de la regió havia de conquerir, va ser després de molt insistir i fins i tot cedint a la manipulació de la seva partitura en mans del director musical del teatre, Karel Kovařovic.[11] La Sagristana original de Praga, Gabriela Horvátová, només tenia 39 anys, però ja havia cantat una àmplia gamma de papers. A diferència de Sagristanes més recents, que solen vestir de negre intens, Horvátová portava un vestit regional colorit, amb una armilla brodada i una faldilla d'encaix. Janáček li va atribuir l'èxit de la producció de Praga i va començar una relació amb ella.[13]
qas: answers: text: Její pastorkyňa
question: Amb quin nom es coneix l'òpera encara a la República Txeca?

answers: text: 21 de gener de 1904
question: Quan es va estrenar Její pastorkyňa al Teatre Nacional de Veveří de Brno?

answers: text: desapercebuda
question: Com va passar l'estrena de Její pastorkyňa?

answers: text: al Teatre Nacional de Praga
question: On es va muntar Její pastorkyňa el 26 de maig de 1916?

answers: text: 39
question: Quants anys tenia la Sagristana original de Praga?

context: Jenůfa va marcar el començament d'una de les segones floracions més extraordinàries de la història de la música, i el llançament de la reputació internacional de Janáček:[19] deu òperes, dotze peces simfòniques, gairebé totes de caràcter popular, música de cambra i abundants poemes corals i cançons. Poc o res d'això va passar les fronteres del seu país, fins que havent arribat a la vellesa, sobtadament la seva personalitat va ser descoberta internacionalment, gràcies particularment a l'activitat de la Societat Internacional de Música Contemporània, que va incloure les seves creacions en els programes dels Festivals de Salzburg, Venècia, Londres i Frankfurt. Davant la intensitat emotiva, el vigor dinàmic i l'originalitat inventiva de la partitura de Jenůfa, escrita a més amb un domini dels recursos orquestrals i un coneixement del teatre singularíssims, que situen el compositor almenys a la mateixa alçada de Dvořák i Smetana.[20]
qas: answers: text: gràcies particularment a l'activitat de la Societat Internacional de Música Contemporània
question: Per què va ser descobert internacionalment Janáček?

answers: text: en els programes dels Festivals de Salzburg, Venècia, Londres i Frankfurt
question: On va incloure la Societat Internacional de música Contemporània les creacions de Janáček?

answers: text: amb un domini dels recursos orquestrals i un coneixement del teatre singularíssims
question: Com està escrita la partitura de Jenůfa?

answers: text: a la mateixa alçada
question: On es situa el compositor en relació a Dvořák i Smetana?