Setge

context: Si l'objectiu principal d'una campanya no era la conquesta d'una ciutat en particular, es podia passar de llarg i deixar-la tranquil·la. La campanya hitita contra el regne hurrita de Mitanni (segle xiv aC) va deixar de banda la ciutat fortificada de Karkemish. Quan l'objectiu principal de la campanya va quedar complert, l'exèrcit hitita retornà a Karkemish i la ciutat caigué després de vuit dies de setge. El més conegut setge assiri de Jerusalem (segle viii aC), finalitzà quan els israelites van oferir regals i tributs als atacants, segons compten els relats assiris, o quan el campament assiri va ser colpejat per una plaga, segons la versió de la Bíblia.
qas: answers: text: Si l'objectiu principal d'una campanya no era la conquesta d'una ciutat en particular
question: Quan es podia passar de llarg d'una ciutat i deixar-la tranquil·la?

answers: text: contra el regne hurrita de Mitanni
question: Contra qui anava la campanya hitita?

answers: text: retornà a Karkemish
question: Què va fer l'exèrcit hitita quan l'objectiu de la campanya va quedar complert?

answers: text: vuit
question: En quants dies de setge va caure Karkemish?

context: Durant el Renaixement i a l'edat moderna, els setges van dominar la forma de guerra a Europa fins al punt que Leonardo da Vinci, per exemple, va guanyar gran part del seu renom mitjançant el disseny de fortificacions en el seu estudi. Les campanyes medievals generalment es dissenyaven mitjançant una successió de setges. Tanmateix, a l'era napoleònica, l'ús cada vegada major de canons molt poderosos va anar reduint el valor de les fortificacions, de manera que ja en els temps moderns, les trinxeres van substituir a les muralles, i els búnquers van substituir als castells. Ja al segle xx la importància del setge clàssic va anar declinant a causa de l'arribada de la guerra mòbil. Una fortificació concreta va deixar de ser tan decisiva com ho era abans i, per això, tot i que encara es produeixen setges concrets, ja no són tan importants ni tan comuns com ho van ser abans, donats els canvis en els mitjans de guerra, i sobretot per la facilitat amb què avui en dia es poden dirigir grans volums de poder destructiu contra un sol objectiu estàtic.
qas: answers: text: mitjançant una successió de setges
question: Com es dissenyaven generalment les campanyes medievals?

answers: text: trinxeres
question: Per què van ser substituïdes les muralles en els temps moderns?

answers: text: grans volums de poder destructiu
question: Què es pot dirigir avui en dia contra un sol objectiu estàtic?

answers: text: l'ús cada vegada major de canons molt poderosos
question: Què va reduir el valor de les fortificacions a l'era napoleònica?

context: Aquest tipus d'actitud era una pràctica comuna en molts exèrcits. Una ciutat que es retia podia negociar per evitar el saqueig. Una ciutat que era presa per un setge o per l'assalt podria sofrir tremendes conseqüències, fins i tot durant el segle xix. El brutal saqueig de Jerusalem[15][16] al final de la Primera Croada sovint s'utilitza com a mostra del fanatisme religiós cristià de l'època i de barbàrie contra els musulmans, però en el fons no era diferent de l'acabament d'aquest tipus de setges. Jerusalem havia estat presa a l'assalt, com Visby el 1361, i el costum era que podia ser saquejada durant tres dies i tres nits, i els habitants podien ser violats o morts sense cap mena de traves. A més a més, era habitual que s'imposessin grans tributs; però, si la ciutat es rendia sense setge, podia quedar indemne.
qas: answers: text: negociar
question: Què podia fer una ciutat que es retia per evitar el saqueig?

answers: text: tremendes
question: Com eren les conseqüències que podia sofrir una ciutat que era presa per un setge?

answers: text: al final de la Primera Croada
question: Quan es va fer el saqueig de Jerusalem?

answers: text: 1361
question: Quan havia estat presa a l'assalt Jerusalem?

answers: text: indemne
question: Com podia quedar la ciutat si es rendia sense setge?

context: Un element molt important de l'estratègia del setge era si es permetria o no la rendició de la ciutat assetjada. Normalment era preferible permetre la rendició, tant per evitar baixes com per donar exemple a futures ciutats assetjades. Deixar que una ciutat es rendís, amb un petit cost en vides, era una solució molt més bona que massacrar brutalment la població després d'un llarg setge. És més, si un exèrcit tenia fama de matar i saquejar sense valorar la rendició, llavors els esforços defensius d'altres ciutats augmentaven.
qas: answers: text: si es permetria o no la rendició de la ciutat assetjada
question: Quin era un element molt important de l'estratègia del setge?

answers: text: tant per evitar baixes com per donar exemple a futures ciutats assetjades
question: Per què normalment era preferible per als assetjadors la rendició al setge?

answers: text: si un exèrcit tenia fama de matar i saquejar sense valorar la rendició
question: Quan augmentaven els esforços defensius d'altres ciutats?

answers: text: Deixar que una ciutat es rendís
question: Quina solució era molt més bona que massacrar brutalment la població després d'un llarg setge?