Luis Eugenio Meléndez

context: A diferència del seu pare, la situació professional de Luis era precària. Jove, arrogant, sense el suport de l'Acadèmia i amb la seva reputació en dubte, va decidir anar-se'n a Itàlia per aconseguir noves oportunitats, on va romandre des de 1748 fins a 1752. Hi va realitzar algunes obres de pintura —actualment perdudes— per a Carles IV d'Espanya, que aleshores era rei de Nàpols.[11]
qas: answers: text: precària
question: Com era la situació professional de Luis?

answers: text: a Itàlia
question: On va decidir anar-se'n?

answers: text: noves oportunitats
question: Què volia aconseguir Luis a Itàlia?

answers: text: des de 1748 fins a 1752
question: Quant de temps va romandre Luis a Itàlia?

answers: text: Carles IV d'Espanya, que aleshores era rei de Nàpols
question: Per a qui va realitzar Luis algunes obres de pintura?

context: Les natures mortes pintades per Meléndez són normalment de mida petita i presenten l'austera tradició de la pintura de natura morta espanyola del segle XVII, iniciada pels mestres del Segle d'or Juan Sánchez Cotán i Francisco de Zurbarán. Igual que ells, Meléndez va estudiar els efectes de llum, la textura i el color de fruites i verdures, així com dels atuells de ceràmica, vidre i coure. A diferència dels mestres del segle xvii, el seu tema és presentat físicament més a la vora de l'espectador, en un punt de vista baix per a objectes col·locats damunt una taula, la qual cosa dóna a les seves formes una monumentalitat en aquest gènere que pretén animar l'espectador a estudiar els objectes per si mateix. Els fons els matisava amb un color neutre, i deixava la il·luminació forta per ressaltar els contorns del volum dels objectes representats; aconseguia així els velluts de les fruites, la transparència als carrassos de raïm i els interiors brillants de la síndria. Tot s'unia amb tons terres o ocres.[20]
qas: answers: text: petita
question: De quina mida són normalment les natures mortes pintades per Meléndez?

answers: text: mestres del Segle d'or Juan Sánchez Cotán i Francisco de Zurbarán
question: Qui va iniciar la pintura de natura morta espanyola del segle XVII?

answers: text: de fruites i verdures
question: De què va estudiar Meléndez la textura i el color?

answers: text: amb un color neutre
question: Amb quin color matisava Meléndez el fons?

answers: text: per ressaltar els contorns del volum dels objectes representats
question: Per què deixava Meléndez la il·luminació forta?

context: Les pintures de Meléndez, juntament amb d'altres, van ser traslladades i mogudes de sales en diferents anys per qüestió d'exposició museística, encara que sovint van ser col·locades «segons els interessos decoratius».[26] Als viatgers i especialistes en art que descrivien el Museu del Prado no els acostumaven a cridar gaire l'atenció les natures mortes de Meléndez, i els feien poques o cap al·lusió; Clement de Ris, a la seva obra Le Museé Royal de Madrid de 1859, descriu que hi ha «un gran nombre de quadres de fruites de Menéndez (1682-1744), que recorden el colorit vigorós de Michel-Ange Cerquozzi». André Lavice, el 1864, anomena alguns autors de natures mortes del Prado, i de Meléndez opina i critica «la il·luminació que realitza el pintor».[27] El catàleg de 1872 de Pedro de Madrazo valora les natures mortes exposades, i a la part de la biografia dedicada a Meléndez afirma que «rivalitza amb els holandesos i flamencs del millor temps». L'historiador Manuel Bartolomé Cossío, a la seva obra Aproximación a la pintura española de 1884, no esmenta Meléndez.[28] A començaments del segle XX hi va haver una gran redistribució d'obres dintre del museu: es van crear sales especials per a diversos pintors, entre elles una sala per a les natures mortes de Meléndez. Com que la sala era molt petita semblava que les parets estiguessin entapissades de pintures.[29] L'escriptor Azorín, davant els nombrosos canvis que es feien gairebé constantment al Museu, va escriure un article en to satíric sobre el seu director, en el qual comentava:
qas: answers: text: per qüestió d'exposició museística
question: Per què es van canviar de sales en diferents anys les pintures de Meléndez?

answers: text: segons els interessos decoratius
question: Com van ser col·locades sovint les pintures de Meléndez?

answers: text: poques o cap al·lusió
question: Què feien els especialistes en art en referència a l'obra de Meléndez al Museu del Prado?

answers: text: Clement de Ris
question: Qui va escriure l'obra Le Museé Royal de Madrid de 1859?

answers: text: rivalitza amb els holandesos i flamencs del millor temps
question: Quina afirmació sobre l'obra de Meléndez va fer Pedro de Madrazo?

context: A partir de 1759 i fins a 1774, Meléndez va crear quaranta-quatre natures mortes per al Museu d'Història Natural, que pertanyia al Príncep d'Astúries, posterior rei Carles IV d'Espanya. D'aquestes pintures, trenta-nou es troben en l'actualitat al Museu del Prado. En aquestes pintures hi va representar tota una sèrie de fruites i verdures produïdes a Espanya.[3][12]
qas: answers: text: quaranta-quatre
question: Quantes natures mortes va crear Meléndez per al Museu d'Història Natural?

answers: text: al Príncep d'Astúries
question: A qui pertanyia el Museu d'Història Natural?

answers: text: Museu del Prado
question: En quin museu es troben trenta-nou pintures de natures mortes de Meléndez?

context: Luis Eugenio Meléndez va rebre ensenyament artístic per part del seu pare i també al taller de Louis Michel van Loo, un francès que va arribar a ser pintor de cambra de Felip V d'Espanya. Entre 1737 i 1748, Meléndez va treballar com assistent de van Loo, dedicant-se a copiar els prototips d'aquest pintor dels retrats reials per al mercat intern i estranger.[7] Quan la Reial Acadèmia de Belles Arts de San Fernando va ser inaugurada provisionalment com una «Junta Preparatoria de la Academia» el 1744, el seu pare, Francisco, va ser nomenat director honorari de pintura juntament amb Louis Michel van Loo, i Meléndez va ser un dels primers estudiants a ser admès.[3][8] La Junta es va mostrar molt progressista, ja que no només va tolerar sinó que també va promocionar els gèneres de caràcter «menor», entre ells la natura morta. En aquest moment, Menéndez ja era un pintor consumat, tal com es demostra en el seu Autoretrat del Museu del Louvre, signat amb data de 1746 i en el qual, segons l'historiador Sánchez Cantón, es nota la influència del seu mestre Louis Michel van Loo.[9] Tanmateix, el seu pare Francisco Antonio Meléndez va tenir una disputa amb l'Acadèmia, ja que reclamava per a si mateix l'honor de ser fundador; va ser rellevat del seu càrrec de professor. Luis Eugenio, a causa dels incidents relacionats amb l'expulsió del seu pare de la Junta de Preparació de la Reial Acadèmia de Belles Arts i un possible conflicte amb el seu mestre Van Loo pel mateix motiu, va allunyar-se de la institució acadèmica el 1748, d'on va ser expulsat.[10]
qas: answers: text: del seu pare i també al taller de Louis Michel van Loo
question: De qui va rebre ensenyament artístic Meléndez?

answers: text: un francès que va arribar a ser pintor de cambra de Felip V d'Espanya
question: Qui era Louis Michel van Loo?

answers: text: Museu del Louvre
question: On es troba l'Autorretrat de Meléndez?

answers: text: Junta Preparatoria de la Academia
question: Com va ser inaugurada provisionalment la Reial Acadèmia de Belles Arts?