Pla Cerdà

context: El plànol proposat per Cerdà per a la ciutat destaca l'optimisme i la il·limitada previsió de creixement, l'absència programada d'un centre privilegiat, el seu caràcter matemàtic, geomètric i amb visió científica.[16] Obsessionat pels aspectes higienistes que havia estudiat en profunditat i disposant d'una àmplia llibertat per configurar la ciutat, ja que el «pla de Barcelona» no tenia quasi cap construcció, la seva estructura aprofita al màxim la direcció dels vents per facilitar l'oxigenació i neteja de l'atmosfera.[27] En la mateixa línia, va assignar un paper clau als parcs i als jardins interiors de les mansanes, tot i que la posterior especulació va alterar molt el seu pla. Va fixar la ubicació dels arbres als carrers (1 cada 8 metres) i va triar el plàtan per a poblar la ciutat després d'analitzar quina espècie seria la més idònia per viure a la ciutat.
qas: answers: text: d'un centre privilegiat
question: De què hi ha una absència programada en el plànol proposat per Cerdà?

answers: text: pels aspectes higienistes
question: Per què estava obsessionat Cerdà?

answers: text: la direcció dels vents
question: Què aprofita l'estructura del plànol proposat per Cerdà?

answers: text: facilitar l'oxigenació i neteja de l'atmosfera
question: Què volia aconseguir Cerdà aprofitant al màxim la direcció dels vents?

answers: text: 1 cada 8 metres
question: Cada quant hi havia un arbre segons el plànol proposat per Cerdà?

context: El 1855, el Ministeri de Foment va encarregar a Cerdà l'aixecament del plànol topogràfic del Pla de Barcelona, que era l'extensa zona sense urbanitzar per raons militars que hi havia entre Barcelona i Gràcia i des de Sants a Sant Andreu de Palomar. Persona molt sensibilitzada amb els corrents higienistes, va aplicar els seus coneixements a desenvolupar, pel seu compte, una Monografía de la clase obrera (1856), completa i profunda anàlisi estadística sobre les condicions de vida intramurs a partir dels aspectes socials, econòmics i alimentaris. El diagnòstic fou clar: la ciutat no era apta per a «la nova civilització, caracteritzada per l'aplicació de l'energia del vapor a la indústria i la millorar de la mobilitat[14] i la comunicativitat» (el telègraf òptic era l'altre invent rellevant).[15]
qas: answers: text: el Ministeri de Foment
question: Qui va encarregar a Cerdà l'aixecament del plànol topogràfic del Pla de Barcelona?

answers: text: per raons militars
question: Per què estava sense urbanitzar el Pla de Barcelona?

answers: text: entre Barcelona i Gràcia i des de Sants a Sant Andreu de Palomar
question: On estava situat el Pla de Barcelona?

answers: text: una Monografía de la clase obrera
question: Què va desenvolupar Cerdà aplicant els seus coneixements?

answers: text: 1856
question: De quin any és la Monografía de la clase obrera que va fer Cerdà?

context: Dit d'una altra manera, el seu propòsit era donar prioritat al «contingut» (les persones) per sobre del «continent» (les pedres o els jardins). La forma, tema tan obsessiu en la majoria de plans, no és més que un instrument, si bé de màxima importància, però sovint massa decisiu i a voltes prepotent. La màgia de Cerdà consisteix a engendrar la ciutat a partir de l'habitatge. La intimitat del domicili es considera una prioritat absoluta i, en un temps de famílies nombroses (tres generacions), fer possible la llibertat de tots els membres es podria considerar utòpic.
qas: answers: text: al «contingut»
question: A qui donava prioritat Cerdà?

answers: text: de l'habitatge
question: A partir de què vol engendrar la ciutat Cerdà?

answers: text: La intimitat del domicili
question: Què considera Cerdà que és una prioritat absoluta?

answers: text: nombroses
question: Com eren les famílies en el temps de Cerdà?

context: Conscient d'aquesta mancança, Ildefons Cerdà va començar sense cap encàrrec a estructurar el seu pensament, exposat sistemàticament molts anys després (1867) en la seva gran obra: Teoría General de la Urbanización. Un dels trets més importants de la proposta de Cerdà, allò que el fa sobresortir en la història de l'urbanisme, és la recerca de coherència per comptabilitzar els requeriments contradictoris d'una aglomeració complexa. Supera les visions parcials (ciutat utòpica, cultural, monumental, racionalista…) i es lliura a la recerca d'una ciutat integral.[16]
qas: answers: text: estructurar el seu pensament
question: Què va començar a fer Cerdà conscient d'aquesta mancança?

answers: text: Teoría General de la Urbanización
question: Com es diu la gran obra de Cerdà?

answers: text: 1867
question: Quin any va fer Cerdà la Teoría General de la Urbanización?

answers: text: a la recerca d'una ciutat integral
question: A quina recerca es lliura Cerdà en la Teoría General de la Urbanización?

context: Els carrers tenen en general una amplada de 20 metres dels quals en l'actualitat els 10 metres centrals estan destinats a calçada i 5 metres a cada costat destinats a voreres. L'amplitud dels carrers, com en el model parisenc d'Haussmann, s'associa a una visió militar per poder reprimir amb més facilitat les sublevacions internes. Recordem que Cerdà havia viscut en primera persona les revoltes obreres de 1855. Els elogis que va rebre el pla per part dels seus contemporanis, fou en considerar el format rectilini com avantatjós per al foc d'artilleria.[35]
qas: answers: text: 20 metres
question: Quina amplada tenen els carrers projectats per Cerdà?

answers: text: per poder reprimir amb més facilitat les sublevacions internes
question: Per què són tant amples els carrers que va fer Cerdà segons la visió militar?

answers: text: les revoltes obreres de 1855
question: Quines revoltes va viure Cerdà en primera persona?

answers: text: per al foc d'artilleria
question: Per què era avantatjós el format rectilini dels carrers projectats per Cerdà segons els seus contemporanis?