Història del periodisme

context: L'edat d'or del fotoperiodisme fou el període que va entre la dècada del 1930 i la dècada del 1950.[47] Les Leica de 35 mm del 1925, i els primers flaixos d'entre el 1927 i el 1930 van facilitar la feina als fotoperiodistes, el que va comportar l'aparició d'un nou estil de revistes i de diaris amb més espai per les fotografies que pel text. La primera revista de notícies il·lustrada fou el Berliner Illustrirte Zeitung (1901). A partir d'aquest mitjà i altres de similars es creà el prototip de revista il·lustrada.[48] Explicar històries a través de les fotografies es convertí en l'objectiu dels reporters. Destacà el primer fotògraf esportiu Martin Munkácsi[49][50] i un dels fundadors del fotoperiodisme, Erich Salomon.[51] L'edat d'or del fotoperiodisme s'acabà a la dècada del 1970, quan diverses revistes van tancar per problemes econòmics.
qas: answers: text: entre la dècada del 1930 i la dècada del 1950
question: Quin fou el període d'or del fotoperiodisme?

answers: text: Les Leica de 35 mm del 1925, i els primers flaixos
question: Què va facilitar la feina als periodistes?

answers: text: el Berliner Illustrirte Zeitung
question: Quina fou la primera revista de notícies il·lustrada?

answers: text: Explicar històries a través de les fotografies
question: Quin era l'objectiu dels reporters?

answers: text: a la dècada del 1970
question: Quan s'acaba l'edat d'or del fotoperiodisme?

context: El tret que permet caracteritzar l'etapa de la història del periodisme anomenada periodisme modern o lliberal és l'ascens de liberalisme polític i econòmic, que afavoreix la lliure circulació de notícies, l'augment de la rellevància dels diaris i l'aparició del periodista com a actor social. Això fa que en cada estat l'ofici evolucioni a ritmes diferents. Aquesta evolució diversa dificulta assenyalar un final comú de l'etapa històrica, que en qualsevol cas s'ha de situar a la segona meitat del segle xix.[24] Per a descriure aquest període és necessari aturar-se en els efectes de la llibertat de premsa i el periodisme polític de França, el periodisme informatiu d'Anglaterra i el periodisme innovador nord-americà.[25]
qas: answers: text: l'ascens de liberalisme polític i econòmic
question: Què afavoreix la lliure circulació de notícies?

answers: text: com a actor social
question: Com apareix el periodista arrel de l'ascens del liberalisme polític i econòmic?

answers: text: a la segona meitat del segle xix
question: Quan es pot situar el final de l'etapa del periodisme modern o lliberal?

answers: text: informatiu
question: Com era el periodisme d'Anglaterra?

answers: text: França
question: On és el periodisme polític?

context: El 14 de maig del 1897 Guglielmo Marconi va fer la primera transmissió de ràdio de la història. El 1903 va establir als Estats Units l'estació WCC per a transmetre missatges d'est a oest, en la inauguració de la qual van creuar missatges de salutació el president Theodore Roosevelt i el rei Eduard VIII del Regne Unit. El 1904 va arribar a un acord amb l'Oficina de Correus britànica per a la transmissió comercial de missatges per ràdio, engegant aquell mateix any el primer periòdic oceànic —a bord dels bucs de la línia Cunard—, que rebia les notícies per ràdio. El valor de la ràdio en la guerra es va demostrar per primer cop durant la Guerra italo-turca de 1911. Amb l'entrada d'Itàlia a la Primera Guerra Mundial el 1915 fou designat com a responsable de les comunicacions sense fils per totes les forces armades. Lee De Forest propicià el concepte i la pràctica del broadcasting, emetent diversos programes amb veus i música entre 1906 i 1914.[53]
qas: answers: text: Guglielmo Marconi
question: Qui va fer la primera transmissió de ràdio de la història?

answers: text: 14 de maig del 1897
question: Quan es fer la primera transmissió de ràdio de la història?

answers: text: per a transmetre missatges d'est a oest
question: Per a què va establir Marconi l'estació WCC als Estats Units?

answers: text: amb l'Oficina de Correus britànica
question: Amb qui va arribar Marconi a un acord el 1904?

answers: text: el concepte i la pràctica del broadcasting
question: Què propicià Lee De Forest?

context: La radiodifusió s'inicià a Europa el 1922. A França el primer permís s'atorgà el 1922 a Emile Girardeau, que va fer la primera emissora privada, anomenada Radiola o Radio París, però el desenvolupament fou lent fins a les eleccions del 1936. A Alemanya fou el 1923 quan s'autoritzaren les emissions públiques de Ràdio. A Argentina hi havia emissions des de 1922, a Austràlia des del 1923 i al Japó des del 1925.[53] A diferència dels Estats Units, són els estats europeus els qui tenien la titularitat de la ràdio. Això era exclusivament així fins que a Gran Bretanya el ministre Neville Chamberlain promogué la unió de grans empreses i petits fabricants interessats en les emissions de ràdio en la British Broadcasting Company, la BBC, que el 1927 passaria de ser companyia a ser una corporació pública amb el monopoli de la radiodifusió. Les sis grans empreses que havien fet la companyia inicial es quedaren amb el monopoli de la venda de receptors. D'aquesta manera, en enfront del model privat americà, a Anglaterra el mitjà evolucionà cap a un model eminentment públic.[54]
qas: answers: text: Emile Girardeau
question: A qui s'atorgà a França el primer permís?

answers: text: Radiola o Radio París
question: Com s'anomena la primera emissora privada que va fer Emile Girardeau?

answers: text: les emissions públiques de Ràdio
question: Què s'autoritza a Alemanya el 1923?

answers: text: 1925
question: Des de quan hi havia emissions al Japó?

context: Els diaris americans rivalitzaven per enviar el nombre més gran de corresponsals, en total el nord en va enviar més de 500. Els anglesos seguien també amb molt d'interès les informacions de la guerra a través dels seus corresponsals. La manca d'experiència omplí els diaris de subjectivitats, inexactituds i exageracions. El telègraf elèctric fou el principal instrument en la difusió de les notícies, que incorporà un sumari inicial per si es tallava la connexió, s'inclogueren entrevistes i es difongueren il·lustracions, però encara no havia arribat l'hora de les fotografies. Les autoritats militars intentaren censurar les publicacions a través de diversos mecanismes, ho tingueren més fàcil entre els del sud, on només se suspengué un diari, que els del nord, on en suprimiren fins a 20. Silvanus Cadwallader del nord i Peter Alexander del sud són considerats els millors corresponsals d'aquesta guerra.[32]
qas: answers: text: per enviar el nombre més gran de corresponsals
question: Per què rivalitzaven els diaris americans?

answers: text: més de 500
question: Quans corresponsals va enviar el nord?

answers: text: a través dels seus corresponsals
question: Com seguien els anglesos les informacions de la guerra?

answers: text: La manca d'experiència
question: Què omplí els diaris de subjectivitats?

answers: text: Les autoritats militars
question: Qui va intentar censurar les publicacions?

context: Les dues primeres publicacions periodístiques setmanals que marquen l'origen de la història del periodisme són de l'Alemanya del 1609. El primer periòdic de la història del periodisme fou Relation aller Fürnemmen und gedenckwürdigen Historien (Col·lecció de totes les notícies distingides i memorables), publicada a Wolfenbüttel des del 1609. El segon és el Relatio d'Estrasburg. Foren les primeres dues gasetes setmanals que van aparèixer després d'un segle i mig d'evolució dels fulls impresos no periòdics. Aviat es va publicar la gaseta de Basilea (1610), la de Viena (1615), la Frankfurten Journel de Frankfurt del Main (1615), la de Berlín (1617), la d'Hamburg (1618), la de Londres (1622), la Gaceta Publica d'Itàlia (1640), i la Gazeta de Barcelona (1641). El 1650 hi havia 30 ciutats alemanyes amb gasetes actives.[18][19][20]
qas: answers: text: Relation aller Fürnemmen und gedenckwürdigen Historien
question: Quin va ser el primer periòdic de la història del periodisme?

answers: text: Wolfenbüttel
question: On es va publicar el periòdic Relation aller Fürnemmen und gedenckwürdigen Historien?

answers: text: 30
question: Quantes ciutats alemanyes hi havia el 1650 amb gasetes actives?