We Can Do It!

context: We Can Do It! (Nosaltres podem fer-ho! o simplement Podem fer-ho!) és un cartell estatunidenc de propaganda bèl·lica, creat el 1943 per J. Howard Miller per a l'empresa Westinghouse Electric com una imatge inspiradora per aixecar la moral dels treballadors durant la Segona Guerra Mundial. En un principi es va creure que l'autor s'havia inspirat en una imatge en blanc i negre de Geraldine Hoff, una treballadora d'una fàbrica de Michigan que havia aparegut en una notícia d'agències, tanmateix el 2011 el professor James J. Kimble,[1]de la Universitat de Seton Hall, va identificar i va demostrar després d'una llarga recerca, que la veritable model del cèlebre cartell era Naomi Parker, treballadora de la base aeronaval d'Albereda.
qas: answers: text: un cartell estatunidenc de propaganda bèl·lica
question: Què és We Can Do It!?

answers: text: 1943
question: Quin any van crear We Can Do It!?

answers: text: J. Howard Miller
question: Qui va crear We Can Do It!?

answers: text: Westinghouse Electric
question: Quina empresa va encarregar We Can Do It!?

answers: text: aixecar la moral dels treballadors
question: Què volien aconseguir amb We Can Do It!?

context: La revista Smithsonian va posar la imatge en la seva portada el març de 1994 per il·lustrar un article sobre els cartells del temps de guerra. El Servei Postal dels Estats Units va crear un segell de 33 ¢ el febrer de 1999 sobre la base de la imatge, amb les paraules afegides «Women Support War Effort» (Les dones donen suport a l'esforç bèl·lic).[29][30][31] També es va exposar un dels cartells de la Westinghouse al Museu Nacional d'Història Americana, com a part d'una exposició que mostrava elements de la dècada de 1930 i 1940.[32]
qas: answers: text: Smithsonian
question: Quina revista va posar la imatge a la seva portada?

answers: text: el març de 1994
question: Quan va sortir la imatge a la portada de la revista Smithsonian?

answers: text: un article sobre els cartells del temps de guerra
question: Què il·lustrava la imatge de la portada d'Smithsonian?

answers: text: un segell
question: Què va crear el Servei Postal dels Estats Units amb la imatge?

answers: text: al Museu Nacional d'Història Americana
question: On es va exposar un dels cartells de la Westinghouse?

context: L'any 2011, a partir d'un arxiu de les fotografies, el professor James J. Kimble va identificar la dona de la imatge com Naomi Parker. La foto és una de les sèries de fotografies preses a l'Estació aeronaval de l'Alameda de Califòrnia, on Naomi i la seva germana estan treballant en el muntatge d'aeronaus durant el març de 1942. Aquestes imatges es van publicar a diversos diaris i revistes a l'abril de 1942,[24] en un moment en què Doyle encara assistia a l'escola secundària a Michigan.[25] El febrer de 2015, Kimble va entrevistar a les germanes Naomi i Ada Parker, de 93 i 91 anys, que van afirmar que feia cinc anys que coneixien la identificació incorrecta de la foto però que el registre històric va rebutjar la seva petició de rectificació. Naomi Parker Fraley va morir el 20 de gener de 2018 a l'edat de 96 anys.[25]
qas: answers: text: James J. Kimble
question: Qui va identificar la dona de la imatge?

answers: text: a l'Estació aeronaval de l'Alameda de Califòrnia
question: On van prendre la fotografia de la imatge?

answers: text: en el muntatge d'aeronaus
question: En què treballen Naomi i la seva germana?

answers: text: El febrer de 2015
question: Quan van entrevistar a les germanes Naomi i Ada Parker?

context: L'any 2012 es va crear una aplicació mòbil per celebrar el 70è aniversari del cartell que permetia canviar-li la cara. Diverses personalitats van utilitzar-la, incloent-hi Peggy Conlon, la presidenta de l'Add Council, que ho va aprofitar per escriure un article de la història de l'entitat,[35] així com els presentadors Matt Lauer i Ann Curry[42] i la cantant Beyoncé Knowles.[43] El 25 de novembre de 2014 l'actriu Anna Bertran va penjar la seva pròpia versió del cartell al seu compte de Twitter per commemorar el Dia internacional per a l'eliminació de la violència contra les dones.[44]
qas: answers: text: canviar-li la cara
question: Què permetia de fer l'aplicació mòbil amb el cartell?

answers: text: 2012
question: Quin any es va crear l'aplicació mòbil?

answers: text: el 70è
question: Quin aniversari del cartell es celebrava al 2012?

answers: text: Peggy Conlon
question: Qui era la presidenta de l'Add Council?

answers: text: Beyoncé Knowles
question: Quina cantant va utilitzar l'aplicació?

context: Molts creuen que el cartell «We Can Do It!» es va basar en una imatge monocroma de Geraldine Hoff feta per l'agència United Press a Ann Arbor (Michigan) als Estats Units a principis de 1942, quan ella tenia 17 anys.[16][19][20] En la fotografia, Hoff porta lligat al cap un mocador tipus bandana amb punts, i s'inclina sobre una màquina estampadora de metall mentre manipula els controls a l'alçada de les seves cames.[20] Hoff va deixar la feina a la fàbrica poc després que es fes la fotografia quan es va assabentar que la màquina estampadora havia lesionat la mà de l'anterior operari, ja que temia posar en perill la seva afició a tocar el violoncel.[16] Va trobar una altra feina com a mesuradora de temps en una altra fàbrica.[21]
qas: answers: text: de Geraldine Hoff
question: De qui creuen que era la imatge del cartell «We Can Do It!»?

answers: text: a Ann Arbor
question: On van fer la fotografia de la imatge del cartell «We Can Do It!»?

answers: text: 17
question: Quants anys tenia Geraldine Hoff quan li van fer la foto?

answers: text: un mocador tipus bandana
question: Què porta Geraldine Hoff al cap a la imatge?

answers: text: els controls
question: Què manipula Geraldine Hoff a la imatge?

context: Durant la Segona Guerra Mundial, el cartell «We Can Do It!» no tenia cap relació amb la cançó de 1942 «Rosie the Riveter» (Rosie la rebladora)[3], ni amb el quadre del mateix nom de Norman Rockwell que va aparèixer a la portada de l'edició del Memorial Day del Saturday Evening Post, el 29 de maig de 1943. El cartell de la Westinghouse no estava doncs associat amb cap de les dones anomenades Rosie que es van presentar com a promoció de les dones treballadores en la producció bèl·lica. Certament, després d'haver estat exhibit durant només dues setmanes, el febrer de 1943 únicament a la vista dels treballadors de la fàbrica de la Westinghouse, va desaparèixer durant gairebé quatre dècades.[16][17] Es van distribuir altres imatges de la «Rosie», sovint fotografies de treballadores reals, i l'Oficina d'Informació de la Guerra va preparar una campanya massiva de publicitat d'àmbit nacional, però el «We Can Do It!» no en va formar part.[15]
qas: answers: text: Rosie the Riveter
question: Amb quina cançó no tenia cap relació el cartell «We Can Do It!»?

answers: text: Norman Rockwell
question: Qui va fer un quadre amb el nom de Rosie?

answers: text: del Saturday Evening Post
question: On va aparèixer el quadre de Norman Rockwell?

answers: text: amb cap de les dones anomenades Rosie
question: Amb qui no estava associat el cartell de la Westinghouse?

answers: text: a la vista dels treballadors de la fàbrica
question: On va estar exhibit el cartell?