Mansana de la Discòrdia

context: No se'n lliurà de la crítica el Concurs anual d'edificis artístics que entre 1899 i 1906 havia premiat obres de marcat perfil modernista com la casa Calvet, la Lleó Morera o la casa Trinxet.[6] A les pàgines de l'Esquella de la Torratxa el caricaturista Picarol va publicar el 1905 una vinyeta on uns personatges amb aspecte de marginals li pregunten a un senyor amb aspecte burgés: «¿Qui us fa la casa, en Domènech, en Gaudí o en Puig i Cadafalch?», i el burgés respongué: «Encare no estich ben decidit...Aquell que surti premiat al concurs».[7] Mostra el dibuixant també uns edificis alegres que han rebut premi i uns altres tristos i pansits, amb llàgrimes brollant de les finestres. Es tracta d'un grup d'edificis amb un perfil que recorda la «mansana de la Discòrdia», ja que en una d'elles es mostra un coronament triangular com a l'Amatller, mentre que una de les boques recorden força les obertures de la tribuna de la Batlló.[8] La proliferació constructiva i els dissenys estranys, fins i tot extravagants per l'època, són temes de debat popular, a jutjar per l'aparició a la premsa satírica dels fanals de Falquès al passeig de Gràcia, del monument a Pitarra, la Sagrada Família o, posteriorment, la casa Milà, que va ser objecte de les burles de Picarol.[1]
qas: answers: text: de marcat perfil modernista
question: Quin tipus d'obres va premiar el Concurs anual d'edificis artístics entre 1899 i 1906?

answers: text: llàgrimes brollant de les finestres
question: Què tenien els edificis tristos i pansits?

answers: text: la «mansana de la Discòrdia»
question: Què recorda el grup d'edificis?

answers: text: es obertures de la tribuna de la Batlló
question: Què recorda una de les boques?

context: La pugna entre els arquitectes més famosos del moment va atraure molts altres burgesos que pugnaven per presumir de tenir la casa més espectacular i opulenta al passeig de moda. Una mena d'efecte crida que provocava que el 1906 els Malagrida, que comerciaven amb l'Argentina, es fessin construir un edifici amb una cúpula al número 27, obra del mestre d'obres Joaquim Codina i Matalí. Sagnier va fer la casa de la família Mulleras al costat de la casa Amatller, mentre que la vídua Marfà enllestia el 1905 l'obra d'estil medievalista que havia encarregat a Manuel Comas a la cantonada amb el carrer de València.[9]
qas: answers: text: la casa més espectacular i opulenta
question: Què volien tenir el burgesos?

answers: text: Joaquim Codina i Matalí
question: Quin arquitecte va fer la casa del número 27?

answers: text: Sagnier
question: Qui va fer la casa de la família Mulleras?

answers: text: d'estil medievalista
question: De quin estil era la casa de la vídua Marfà?

answers: text: Manuel Comas
question: A qui va encarregar la casa la vídua Marfà?

context: Cronològicament la casa Amatller és el primer immoble del conjunt. L'any 1898 l'industrial xocolater Antoni Amatller, afeccionat a la fotografia, als viatges i col·leccionista de vidre antic, va adquirir un edifici anodí de 1875 per traslladar-hi la seva residència principal. L'industrial va encarregar les obres de transformació a l'arquitecte Puig i Cadafalch, que va decidir donar-li un aire de palau gòtic urbà, amb una façana plana i un pati central amb una escala que dóna accés a l'habitatge principal, amb una solució que va emprar posteriorment al palau del Baró de Quadras i a la casa Macaya, tot i que en el cas de l'immoble dels Amatller havia de ser habitat per diverses famílies. L'arquitecte va fer a la Casa Amatller una reinterpretació personal del gòtic amb una obra que cercava l'excel·lència, tot i que els elements del llenguatge gòtic s'estaven abandonant per la majoria dels arquitectes. L'aspecte més sorprenent de l'edifici és la façana esglaonada amb reminiscències nòrdiques, amb esgrafiats ocres i blancs i rematada per un exuberant frontó flamenc ornamentat amb rajoles vitrificades vermelles i daurades de València. Alguns especialistes han considerat la façana com «l'apoteosi de les arts decoratives» amb inspiració en els palauets urbans de Copenhaguen, Brussel·les o Amsterdam.
qas: answers: text: la casa Amatller
question: Quin és el primer immoble del conjunt?

answers: text: Puig i Cadafalch
question: Qui va transformar la casa que havia comprat Antoni Amatller?

answers: text: industrial xocolater
question: Què era Antoni Amatller?

answers: text: una reinterpretació personal del gòtic
question: Què va fer a la Casa Amatller Puig i Cadafalch?

answers: text: de València
question: D'on son les rajoles?

context: També són molt freqüents les reformes a les façanes de les cases d'habitatges existents aprofitant la major llibertat de composició que permet abandonar la imatge d'homogeneïtat de l'Eixample sense façanes singulars, qualificada aleshores d'anodina. L'ordenança de 1891 permetia, a més, un coronament decoratiu i l'existència de cossos sortints de més envergadura. Aquest nou marc legal augmentà les possibilitats formals i comportà moltes reformes. L'exemple més paradigmàtic va ser la «mansana de la Discòrdia», on es varen reformar cinc edificis.[2]
qas: answers: text: cinc
question: Quants edificis es van reformar a la «mansana de la Discòrdia»?

answers: text: les reformes a les façanes
question: Què era molt freqüent?

answers: text: d'anodina
question: Com es qualificava la imatge de l'eixample?

answers: text: 1891
question: De quina any és l'ordenança?

answers: text: les possibilitats formals
question: Què va augmentar aquesta ordenança?

context: La casa Lleó Morera va ser realitzada entre 1902 i 1905 per Lluís Domènech i Montaner a la cantonada amb el carrer Consell de Cent. També aquest encàrrec és una reforma d'un edifici preexistent, en aquest cas, construït el 1864 per la Sociedad Fomento del Ensanche. Domènech, potser el més renaixentista dels arquitectes de la Barcelona modernista, va integrar la creativitat del treball d'un nombre considerable d'artistes i artesans aconseguint una espectacular unitat final d'estil floral. El vestíbul, l'escala, l'ascensor i la planta principal representen un dels conjunts més rics i millor conservats d'arts aplicades del modernisme: mosaics, vitralls, marqueteries, paviments, escultures... A la façana destacava un conjunt de figures femenines obra de l'escultor Eusebi Arnau que van ser destruïdes als anys quaranta junt amb altres detalls ornamentals. Els baixos van ser parcialment restaurats el 1992.
qas: answers: text: Lluís Domènech i Montaner
question: Qui va realitzar la casa Lleó Morera?

answers: text: a la cantonada amb el carrer Consell de Cent
question: On es troba la casa?

answers: text: un conjunt de figures femenines
question: Què destacava a la façana?

answers: text: Eusebi Arnau
question: Qui va fer les escultures femenines de la façana?

answers: text: als anys quaranta
question: Quan van ser destruïdes les escultures femenines de la façana?