Oganessó

context: És un element del bloc p i l'últim del període 7. L'oganessó és actualment l'únic membre sintètic del grup 18. Té el nombre atòmic i la massa atòmica més grans de tots els elements coneguts. El seu nom temporal fou Ununocti (Uuo). L'àtom radioactiu de l'oganessó és molt inestable i, des del 2005, només s'han detectat tres àtoms (possiblement quatre) del seu isòtop 294Og en els experiments duts a terme per tal de sintetitzar-lo.[12] Tot i que això només ha permès una determinació experimental molt escassa de les seves propietats i els possibles compostos que forma, els càlculs teòrics han ofert moltes prediccions, incloent-n'hi algunes de molt inesperades. Per exemple, tot i que l'oganessó és un membre del grup 18, probablement no és un gas noble, com ho són tots els altres elements d'aquest grup.[13] Anteriorment es creia que era un gas, però actualment es preveu que sigui un sòlid en condicions normals.[13]
qas: answers: text: L'oganessó
question: Quin és actualment l'únic membre sintètic del grup 18?

answers: text: Ununocti
question: Com s'anomena temporalment l'oganessó?

answers: text: molt inestable
question: Com es comporta l'àtom radioactiu de l'oganessó?

answers: text: tres àtoms (possiblement quatre)
question: Quants àtoms s'han detectat de l'isòtop 294Og des del 2005?

context: Per consegüent, alguns s'esperen que l'oganessó tingui propietats físiques i químiques semblants a les dels altres membres del seu grup, sent especialment similar al gas noble que té a sobre a la taula periòdica, el radó.[49] Seguint la tendència periòdica, caldria esperar-se que l'oganessó fos un xic més reactiu que el radó. Tanmateix, els càlculs teòrics han indicat que seria bastant reactiu, de manera que probablement no se'l pot considerar un gas noble.[5] A més de ser molt més reactiu que el radó, l'oganessó pot ser encara més reactiu que els elements 114 i 112.[48] El motiu de l'increment aparent de l'activitat química de l'element 118 en comparació amb el radó és una desestabilització energètica i una expansió radial de l'última subcapa 7p ocupada.[13] Més concretament, les considerables interaccions espín-òrbita entre els electrons 7p amb els electrons 7s2 interns porten efectivament a una segona capa de valència que es tanca a l'element 114, i una reducció significativa de l'estabilització de la capa tancada de l'element 118.[13] També s'ha calculat que l'oganessó, a diferència dels altres gasos nobles, s'uneix a un electró, alliberant energia; en altres paraules, té una afinitat electrònica positiva.[50][51][52]
qas: answers: text: que l'oganessó fos un xic més reactiu que el radó
question: Què es podria esperar de l'oganessó seguint la tendència de la taula periòdica?

answers: text: una desestabilització energètica i una expansió radial de l'última subcapa 7p ocupada
question: Quin podria ser en comparació amb el radó el motiu de l'increment aparent de l'activitat química de l'element 118?

answers: text: 114 i 112
question: De quins elements pot ser molt més reactiu l'oganessó?

answers: text: positiva
question: Com és l'afinitat electrònica de l'oganessó?

context: En els experiments, s'observà la desintegració alfa de tres àtoms d'oganessó. També es proposà una quarta desintegració per fissió espontània directa. Es calculà una semivida de 0,89 ms: el 294Og es converteix en 290Lv per desintegració alfa. Com que només hi havia tres nuclis, aquesta aproximació té una gran incertesa, de 0,89+1,07−0,31 ms.[9]
qas: answers: text: la desintegració alfa de tres àtoms d'oganessó
question: Què s'observa en els experiments?

answers: text: per fissió espontània directa
question: Com es proposà en els experiments una quarta desintegració alfa?

answers: text: 0,89 ms
question: En quant es calcula la semivida?

answers: text: 290Lv
question: En què es converteix el 294Og per desintegració alfa?