Méthode de Nomenclature Chimique

context: Poc temps després, el 1813, Jöns Jacob Berzelius simplificà més la simbologia del Méthode i de Dalton eliminant els cercles i les figures, i anomenant sempre els elements químics amb una primera lletra en majúscula i una segona en minúscula, si calia, per diferenciar dos elements amb la mateixa inicial del nom en llatí.[17] Donà preferència als no metalls a l'hora d'emprar només una lletra. Així donà els símbols S de sulphur, Si de silicium, St de stibium (antimoni), Sn de stannum (estany). Amb aquesta darrera simplificació i alguns canvis posteriors s'ha arribat als símbols químics emprats en l'actualitat.[2]
qas: answers: text: amb una primera lletra en majúscula i una segona en minúscula
question: Com anomena Jöns Jacob Berzelius els elements químics?

answers: text: Jöns Jacob Berzelius
question: Qui va simplificar la simbologia del Méthode i de Dalton?

answers: text: els cercles i les figures
question: Què elimina Jöns Jacob Berzelius?

answers: text: 1813
question: Quan simplificà Jöns Jacob Berzelius la simbologia del Méthode i de Dalton?

context: Hi hagué una segona i darrera edició amb el nou títol Nomenclature Chimique, ou Synonymie ancienne et moderne, pour servir a l'Intelligence des Autheurs, Nouvelle Édition, à laquelle on a joint differents Mémoires et Rapports de MM. Lavoisier, Fourcroy, Morveau, Cadet, Baumé, d'Arcet et Sage, sur la Necessite de réformer et de perfectionner la Nomenclature, publicada el 1789. Conté el mateixos textos, però es retiraren les memòries de Hassenfrantz i Adet,[13] probablement per evitar una polèmica i facilitar l'adopció de les idees de Lavoisier.[3]
qas: answers: text: 1789
question: Quan es va publicar la segona i darrera edició?

answers: text: el mateixos
question: Quins textos conté la segona i darrera edició?

answers: text: les memòries de Hassenfrantz i Adet
question: Què es va retirar en la segona i darrera edició?

answers: text: per evitar una polèmica i facilitar l'adopció de les idees de Lavoisier
question: Per què es pensa que es van retirar en la segona i darrera edició les memòries de Hassenfrantz i Adet?

context:  A continuació de la memòria de Lavoisier hi ha una memòria de Guyton de Morveau, que s'inicia a la pàg. 26. El títol és Sobre el desenvolupament dels principis de la nomenclatura metòdica. Correspon a l'aplicació pràctica de les idees desenvolupades per Lavoisier. Les substàncies simples s'anomenen primer amb un nom únic, sense donar massa importància al criteri per elegir el nom. N'hi ha que són els mateixos que els emprats pels alquimistes, com mercuri; d'altres s'anomenen a partir del mineral on se'ls ha descobert, com el tungstè; i d'altres són de nova creació, com oxigen que prové del mots grecs ὀξύς (oxys), "àcid", del gust dels àcids, i -γενής (-genēs), "productor", literalment "engendrador"; o hidrogen del grec ὕδωρ (hydro), "aigua" i -γενής (-genēs), "engendrador".[3]
qas: answers: text: Guyton de Morveau
question: De qui és la memòria que hi ha a continuació de la memòria de Lavoisier?

answers: text: Sobre el desenvolupament dels principis de la nomenclatura metòdica
question: Quin és el títol de la memòria de Guyton de Morveau?

answers: text: amb un nom únic
question: Com s'anomenen primer les substàncies simples?

answers: text: del mots grecs ὀξύς (oxys)
question: D'on prové el nom de l'oxigen?

answers: text: 26
question: En quina pàgina s'inicia la memòria de Guyton de Morveau?

context: El primer intent de reforma de la nomenclatura el realitzà Louis Bernard Guyton de Morveau el 1782,[4] però no aconseguí que fos acceptat per la comunitat científica. El sistema plantejat per Guyton de Morveau és un sistema de nom binomial comparable a l'emprat per Carl von Linné (1707-1778) pels ésser vius i amb l'objectiu que el nom del composts indicàs la seva composició.[2] Guyton viatjà des de Dijon a París per explicar el seu mètode a l'Académie des Sciences i Fourcroy i Berthollet el varen convèncer perquè completàs el seu treball en equip, dirigit per Lavoisier.[5]
qas: answers: text: Louis Bernard Guyton de Morveau
question: Qui va realitzar el primer intent per reformar la nomenclatura?

answers: text: 1782
question: Quan es va realitzar el primer intent per reformar la nomenclatura?

answers: text: de nom binomial
question: Com és el sistema plantejat per Guyton de Morveau?

answers: text: París
question: A quina ciutat va viatjar Guyton per explicar el seu mètode?

answers: text: l'Académie des Sciences
question: On va explicar Guyton el seu mètode a París?

context: En aquesta memòria Lavoisier explica les aportacions a la nomenclatura que havien fet Macquer, Antoine Baumé (1728-1804) i Guyton de Morveau. Lavoisier introdueix dos canvis importants en el projecte inicial de Guyton. Per una banda, la nomenclatura ha d'adaptar-se a la seva teoria, i per una altra, la nomenclatura no és només una qüestió convencional sinó que ha de reflectir la naturalesa de les substàncies. Lavoisier assenyala que els noms antics no són sistemàtics, molts són ridículs, i entorpeixen l'avanç del progrés químic.[5] Es basà en les idees del filòsof francès Étienne Bonnot de Condillac (1715-1780) que proposava que les substàncies més simples eren les que s'havien d'anomenar primer, amb noms que recordassin les sensacions que proporcionaven els objectes.[6]
qas: answers: text: dos
question: Quants canvis introdueix Lavoisier en el projecte inicial de Guyton?

answers: text: la naturalesa de les substàncies
question: Què ha de reflectir la nomenclatura?

answers: text: Étienne Bonnot de Condillac
question: En les idees de quin filòsof francès es basà Lavoisier?

answers: text: les substàncies més simples
question: Quines substàncies segons Étienne Bonnot de Condillac s'havien d'anomenar primer?

answers: text: a la seva teoria
question: A què ha d'adaptar-se la nomenclatura segons Lavoisier?