Cetacis

context: L'aigua té una conductivitat tèrmica elevada, que es tradueix en una velocitat de transferència de la calor unes 24 vegades superior a la de l'aire,[64] que juntament amb la manca de pèls fa que aquests animals hagin hagut de desenvolupar mecanismes eficaços per assegurar la termoregulació. Un paper important és el de l'espessa capa de greix i teixit connectiu present sota la pell, al nivell de la hipodermis. Aquesta capa adiposa actua com a aïllant tèrmic que evita la dispersió de la calor de manera molt eficient. En alguns odontocets, com els delfínids i les marsopes, aquesta capa de greix presenta variacions estacionals en el seu gruix. Durant l'estació càlida, quan augmenta la temperatura de l'aigua, la capa perd volum, mentre que a les estacions fredes en guanya. La quantitat i el tipus de lípids presents determinen la capacitat aïllant de la capa. La protecció de la marsopa comuna es compon en un 80% de greixos, mentre que en el dofí tacat de l'Atlàntic només n'hi ha un 55%. Aquesta diferència fa que la capa adiposa de la marsopa tingui una capacitat d'aïllament quatre vegades superior a la del dofí tacat.[65]
qas: answers: text: unes 24 vegades superior a la de l'aire
question: Com és la velocitat de la calor en l'aigua?

answers: text: desenvolupar mecanismes eficaços
question: Què han de fer aquests animals per assegurar la termoregulació?

answers: text: l'espessa capa de greix i teixit connectiu
question: Què és important per assegurar la termoregulació?

answers: text: sota la pell
question: On és la capa de greix?

answers: text: com a aïllant tèrmic
question: Com actua la capa adiposa?

context: L'oïda és el sentit més desenvolupat dels cetacis, que són capaços de determinar sota l'aigua de quina direcció prové el so, una capacitat que no tenen els mamífers terrestres. Això és possible perquè els ossos de l'orella interna d'aquests animals estan ben separats de la resta del crani, que podria interferir en la recepció dels estímuls acústics. Aquesta separació encara és més evident en els odontocets que en els misticets.[37] Per aconseguir una major hidrodinàmica, els cetacis manquen de pavellons auriculars, mentre que l'orella mitjana i l'orella interna són semblants en estructura a les dels altres mamífers. En els odontocets, les ones sonores són rebudes per una substància oliosa present a la mandíbula, des d'on són transferides a l'orella mitjana, on arriben al timpà. En els misticets no s'ha demostrat la transmissió del so a través de la mandíbula i probablement la recepció es fa directament a través del conducte auditiu.[38]
qas: answers: text: L'oïda
question: Quin és el sentit més desenvolupat dels cetacis?

answers: text: de quina direcció prové el so
question: Què poden determinar els cetacis sota l'aigua?

answers: text: separats de la resta del crani
question: On son els ossos de l'orella interna dels cetacis?

answers: text: una major hidrodinàmica
question: Què els permet als cetacis no tenir pavellons auriculars?

answers: text: a les dels altres mamífers
question: A què s'assembla l'orella mitjana i l'orella interna dels cetacis?

context: La caça de cetacis, sobretot els de gran mida, té orígens molt antics. Ja al neolític, fa uns 6.000 anys, algunes poblacions del nord d'Europa caçaven i s'alimentaven d'aquests animals. Als segles XVI i XIX hi hagué un gran augment del nombre d'exemplars caçats. Entre els productes recuperats de les balenes, els més importants des d'un punt de vista comercial eren el greix, convertit en oli per les làmpades; les barbes, utilitzades per la fabricació de cotilles; o l'espermaceti del catxalot, utilitzat per elaborar perfums. Actualment, l'ús principal dels cetacis és la seva carn, molt preuada a Islàndia, Noruega i el Japó.
qas: answers: text: al neolític
question: Quan es van començar a caçar cetacis?

answers: text: del nord d'Europa
question: Quines poblacions van començar a caçar cetacis al neolític?

answers: text: Als segles XVI i XIX
question: Quan va augmentar el nombre de cetacis caçats?

answers: text: oli per les làmpades
question: Per a què feien servir el greix de les balenes?

answers: text: cotilles
question: Què fabricaven amb les barbes de les balenes?

context: Les estructures socials dels odontocets són generalment dominades per associacions entre individus del sexe femení, que s'uneixen amb els mascles en el moment de la reproducció. No són rars els combats entre mascles per conquerir femelles, com ho demostra la presència de cicatrius deixades a la pell perdents de coespecífics. Sovint, com passa amb els dofins mulars de Shark Bay a Austràlia, els mascles poden formar petites coalicions, anomenades «aliances», que combaten amb altres aliances i poden «raptar» les femelles d'un altre grup i sotmetre-les a un coit forçat.[81] Els dofins de musell llarg s'associen en grups formats per uns cent individus. Dins el grup es formen subassociacions d'uns dotze individus, que neden de manera sincronitzada en una formació en forma de V, semblant a la que s'observa en les oques en vol. Els grups de les orques són associacions matriarcals dirigides per la femella madura més vella i constituïdes per almenys un mascle, cries i altres femelles. Els mascles que neixen en el si d'un grup continuen formant-ne part quan es fan grans, però només s'aparellen amb femelles pertanyents a altres grups. Els membres del grup es comuniquen entre ells per mitjà d'un dialecte que varia d'una associació a l'altra i que és ensenyat a les noves generacions. Els catxalots formen associacions similars, anomenades «unitats», en què els mascles no romanen amb les femelles i les cries, sinó que a l'edat d'uns cinc anys emprenen un llarg viatge vers latituds més altes, on hi ha més aliment, per completar el seu desenvolupament. A partir d'aleshores, es mouen d'una unitat a l'altra per aparellar-se amb més femelles.[82]
qas: answers: text: associacions entre individus del sexe femení
question: Qui domina les estructures socials dels odotoncets?

answers: text: en el moment de la reproducció
question: Quan s'uneixen les femelles als mascles?

answers: text: per conquerir femelles
question: Per què combaten els mascles?

answers: text: raptar» les femelles d'un altre grup
question: Què poden fer els dofins que han format una aliança?

answers: text: uns cent
question: Quants individus formen els grups dels dofins de musell llarg?

context: Els misticets són capaços d'emetre sons de baixa freqüència que es poden sentir a distàncies considerables. Les iubartes emeten sons de freqüència variable, que formen autèntics «cants». Cada cant dura entre set i trenta minuts i després és repetit. No hi ha pausa entre un cant i el següent, de manera que les iubartes poden continuar cantant durant hores.[83] Cada cant està constituït per una sèrie de temes, sintagmes i sub-sintagmes (vegeu frase (música)) i hi ha diferències entre els cants de les iubertes que viuen a l'Atlàntic nord, les del Pacífic nord i les de l'hemisferi sud.[84] Els cants de les iubartes tenen un paper important en la reproducció; s'ha demostrat que només canten els mascles adults (de manera similar al que passa en els ocells), que comuniquen mitjançant els cants la seva disponibilitat per aparellar-se en les femelles i la seva posició.[85] A part de les iubartes, també poden cantar altres misticets, però amb cants molt més senzills. La balena de Groenlàndia emet cants compostos de pocs sons que es repeteixen diverses vegades.[86]
qas: answers: text: de baixa freqüència
question: Quins sons emeten els misticets?

answers: text: variable
question: Com és la freqüència del so de les iubartes?

answers: text: entre set i trenta minuts
question: Quant dura cada cant de les iubartes?

answers: text: en la reproducció
question: En què tenen un paper important el cant de les iubartes?

answers: text: els mascles adults
question: Quins individus canten?

context: Una altra possible explicació dels encallaments són els exercicis de la marina militar efectuats mitjançant l'ús de sonar a mitjana freqüència, per la detecció de submarins. El 1996, dotze zífids s'encallaren a les costes de Grècia i les anàlisis autòptiques revelaren la presència d'una patologia caracteritzada per la presència d'èmbols gasosos a l'interior dels òrgans dels animals. Una vegada els cetacis s'han encallat, aquests èmbols els provoquen la mort a causa dels greus danys causats a l'aparell circulatori. Els encallaments han estat relacionats amb exercicis militars que es dugueren a terme dos dies abans que es produïssin.[117]
qas: answers: text: dotze
question: Quants zífids s'encallaren ales costes de Grècia el 1996?

answers: text: èmbols gasosos
question: Què va trobar l'autòpsia a l'interior dels zífids encallats?

answers: text: la mort
question: Què causen aquests èmbols en els cetacis un cop s'han encallat?

answers: text: a l'aparell circulatori
question: Quins danys causen aquests èmbols en els cetacis un cop s'han encallat?