Claude Lorrain

context: Generalment realitzava de quatre a vuit dibuixos preliminars, on dissenyava la composició de la pintura. A vegades emprava un quadriculat per a regular l'exactitud de les proporcions. Un cop en el quadre, calculava cada línia i establia els límits de les formes i volums, així com la posició de les figures i altres elements de l'obra, tot segons proporcions geomètriques —especialment mitjançant la utilització de la secció àuria—, sovint subdividint l'amplada i l'alçada en terços i quarts.[67] En general, en les seves composicions establia en primer lloc la línia de l'horitzó, que solia situar a dos cinquens d'altura del llenç.[68] La disposició solia ser ortogonal, amb el punt de fuga a l'horitzó, on generalment se situa el sol, que sovint és l'eix de la composició, ja que la difracció dels seus raigs defineix l'espai i assenyala els distints plans en què es divideix l'obra. Aquesta alternança de plans, marcant simètricament la composició per etapes, recorda el mètode utilitzat per Poussin; tot i així, els seus mètodes compositius eren distints: així com Poussin componia els seus quadres a partir d'un espai cúbic buit, amb objectes que van retrocedint per etapes ben delimitades, Claude recreava un espai més lliure i dinàmic, procurant dirigir la mirada de l'espectador cap a l'infinit, on situava un horitzó d'ampla traça.[69]
qas: answers: text: de quatre a vuit
question: Quants dibuixos preliminars realitzava?

answers: text: un quadriculat
question: Què feia servir per regular les proporcions?

answers: text: la línia de l'horitzó
question: Què situava en primer lloc a les seves composicions?

answers: text: a dos cinquens d'altura del llenç
question: A quina alçada col·locava la línia de l'horitzó?

answers: text: el sol
question: Què és sovint l'eix de la composició?

context: El seu quadre prototípic semblava un escenari on l'artista hagués disposat amb cura tots els elements indispensables per una representació dramàtica: les bambalines situades a ambdós costats del quadre introdueixen a l'espectador per un escenari on, malgrat el complement narratiu format per les figures que es mouen per l'escenari, destaca especialment l'alba o el capvespre, que es tornen en els diferents actes de la representació teatral. Com un escenògraf, la seva feina consistia a canviar els decorats i la situació de les figures. La seva composició solia incloure una coulisse als laterals, generalment de to més fosc, que projectava una ombra sobre la part davantera del quadre, un pla mitjà on situava el motiu principal i, al fons, dos plans consecutius, on el segon li servia per a situar el fons lumínic que seria tan característic de la seva obra.[66]
qas: answers: text: bambalines
question: Què hi ha a ambdós costats del quadre?

answers: text: una coulisse als laterals
question: Què solia incloure la seva composició?

answers: text: una ombra
question: Què projectava la coulisse als laterals?

answers: text: el fons lumínic
question: Què situava en el segon pla del fons?

context: En la seva joventut, seguint les empremtes de Tassi, els seus paisatges van ser agradables i dinàmics, de gènere pastoral, rics en detalls —especialment personatges i animals del món rural. Les obres de major mida les realitzava amb tocs ràpids, mentre que les més petites —generalment en coure— eren més fines d'execució i de caràcter més íntim. En diverses obres es poden reconèixer paratges i localitats existents, el que fa pensar en possibles encàrrecs; en altres, les ruïnes, l'arquitectura, són recreacions fantasioses en un paisatge imaginari.[41] Als seus paisatges, les ruïnes assenyalen la fugacitat del temps, pel que es pot considerar que són un element equiparable al gènere de la vanitas, un record d'allò transitori de la vida, i són un antecedent de l'«estètica de la ruïna» que va florejar durant el romanticisme.[42]
qas: answers: text: de Tassi
question: Quines empremtes va seguir a la seva joventut?

answers: text: agradables i dinàmics
question: Com eren el seus paisatges?

answers: text: pastoral
question: De quin gènere eren el seus paisatges?

answers: text: amb tocs ràpids
question: Com realitzava les grans obres?

answers: text: la fugacitat del temps
question: Què assenyalen les ruïnes en els seus paisatges?

context: La tècnica de Claude Lorrain es basa en l'observació directa de la natura: es llevava a primera hora del matí i s'anava al camp, on romania a vegades fins a l'arribada de la nit. Allí prenia apunts, esbossos a llapis, i de tornada al taller passava les seves troballes al quadre. La tècnica més emprada per Lorrain és el dibuix a ploma o a l'aiguada, sovint sobre un ràpid esbós realitzat a la pedra negra. Per als seus dibuixos utilitzava sovint papers entintats, sobretot en color blau. Claude era un dibuixant de traç espontani, al qui agradaven els efectes immediats del pinzell sobre el paper. Treballava amb tota mena de tècnica: ploma i tinta diluïda, aiguada, carbonet, sanguina, generalment sobre paper blanc, blau o vermell.[57] Un cop consolidada la seva carrera, l'èxit de la seva producció li va permetre treballar amb materials valiosos, com el blau ultramar extret del lapislàtzuli, no disponible per a qualsevol artista.[63]
qas: answers: text: en l'observació directa de la natura
question: En què es basa la tècnica de Claude Lorrain?

answers: text: al camp
question: On prenia apunts Claude Lorrain?

answers: text: el dibuix a ploma o a l'aiguada
question: Quina és la tècnica més emprada per Lorrain?

answers: text: papers entintats
question: Què utilitzava Lorrain per als seus dibuixos?

answers: text: del lapislàtzuli
question: D'on s'extreia el blau ultramar?

context: Claude va portar al seu punt més àlgid l'estudi de la llum i l'atmosfera com a vehicles d'expressió compositiva. La seva fórmula va tenir un èxit immediat,[nota 11] constatat pel fet que ja en vida va tenir imitadors i, tot i que tan sols tingué un deixeble, Angeluccio,[22] el seu estil va crear escola dins del classicisme francès i va influir a artistes com Gaspard Dughet, Jean Lemaire, Francisque Millet, Étienne Allegrain, Jacques Rousseau o Pierre Patel. Fora de l'ambient classicista, els paisatges de Lorrain van ser molt admirats a Flandes i als Països Baixos, i van inspirar a artistes com Jan van Goyen, Jacob Van Ruysdael, Jan Frans van Bloemen, Adriaen Frans Boudewyns i Pieter Nicolaes Spierinckx. A Espanya, els quadres per al Buen Retiro van influir en Juan Bautista Martínez del Mazo i Benito Manuel Agüero i, més endavant, en Antonio Palomino, Jerónimo Ezquerra i els germans Bayeu (Francisco, Manuel i Ramón).[73]
qas: answers: text: al seu punt més àlgid
question: On va portar Claude l'estudi de la llum i l'atmosfera?

answers: text: com a vehicles d'expressió compositiva
question: Com utilitzava Claude l'estudi de la llum i l'atmosfera?

answers: text: imitadors
question: Què va tenir Claude en vida?

answers: text: Angeluccio
question: Qui va ser deixeble de Claude?

answers: text: a Flandes i als Països Baixos
question: On van ser admirats els paisatges de Lorrain?

context: En els quadres de Lorrain el principal protagonista és la llum, a la que atorga tot el protagonisme, condicionant fins i tot la composició de l'obra que, igual que en Poussin, prové d'una profunda meditació i està concebuda sota uns paràmetres racionalistes.[55] En nombroses ocasions utilitza la línia de l'horitzó com a punt de fuga, i disposa en aquest lloc un focus de claredat que atrau l'espectador, per tal com aquesta lluminositat quasi cegadora actua d'element focalitzador que apropa el fons al primer pla.[56] La llum es difon des del fons del quadre i a l'expandir-se basta per si sola per crear sensació de profunditat, difuminant els contorns i degradant els colors per crear l'espai del quadre. Generalment, Lorrain disposava la composició en plans successius, on gradualment s'anaven difuminant els contorns, fins a perdre's en la lluminositat ambiental, produint una sensació de distància quasi infinita on, en darrera instància, es perd la mirada. Solia introduir el disc solar en marines, en les seves típiques escenes situades en ports, que servien de pretext per a donar acció a la temàtica figurativa; en canvi, els paisatges situats en el camp tenen una llum més difusa, que prové dels costats del quadre i banya l'escena amb suavitat, no tan directament com en els ports.[57]
qas: answers: text: la composició de l'obra
question: Què condiciona la llum en els quadres de Lorrain?

answers: text: com a punt de fuga
question: Com sol utilitzar la línia de l'horitzó Lorrain?

answers: text: des del fons del quadre
question: Des d'on es difon la llum en els quadres de Lorrain?

answers: text: sensació de profunditat
question: Què crea la llum a l'expandir-se en els quadres de Lorrain?