Mosè in Egitto

context: Els conjunts i les escenes de la trama bíblica eren d'importància cabdal per a Rossini. L'interès que els hi dedica es reflecteix en el fet que no va exercir cap esforç particular per a les tres àries solistes, sinó que va recórrer a la música apropiada que ja havia compost anteriorment o en encomanar la composició als seus ajudants. Així, l'ària d'Amaltea (La pace mia smarrita) la va agafar del seu altre «oratori» Ciro in Babilonia, cantat originalment de forma virtuosa per Amira durant el primer acte com Vorrei veder lo sposo. Rossini també va acceptar una ària menor de Mosè feta per un col·laborador desconegut, Tu di ceppi m'aggravi la mano, a la qual l'heroi epònim tenia dret, sobretot per respecte a la convenció; també va actuar com un contrapès a l'ària del primer acte de Faraone.[3]
qas: answers: text: Ciro in Babilonia
question: De quin altre dels seus oratoris va agafar Rossini l'ària d'Amaltea?

answers: text: Amira
question: Qui va cantar originalment l'oratori Ciro in Babilonia?

answers: text: un col·laborador desconegut
question: Qui va fer un ària menor de Mosè?

context: També hi ha reminiscències de Haydn. Mosè parla directament a Déu mitjançant l'informal «tu» i Stendhal va detectar que la seva invocació Eterno, immenso, incomprensibil Dio recorda al més sublim Haydn: hi ha de fet una invocació gairebé idèntica a Les estacions en les paraules «Déu de la vida! Déu d'amor! Déu Infinit!» en el final de la Primavera. Rossini ja havia dirigit a Bolonya en la seva joventut l'oratori de Haydn, i en la vellesa, va comentar al seu amic Hiller que tenia una gran admiració per La Creació.[3]
qas: answers: text: a Déu
question: A qui parla Mosé directament?

answers: text: Les estacions
question: En quina obra apareixen les paraules «Déu de la vida! Déu d'amor! Déu Infinit!»?

answers: text: Hiller
question: Qui era l'amic de Rossini?

answers: text: Bolonya
question: On havia dirigit Rossini en la seva joventut l'oratori de Haydn?

context: La intrusió dels temes sagrats en el teatre té els seus orígens en la funció social del teatre a Itàlia, on la vida social era molt important cada nit als teatres d'òpera després i també durant la Quaresma -el període de dejuni després de carnaval-. Com que el públic no volia prescindir d'aquesta institució, l'església, o per ser més precisos, els reglaments oficials en línia amb les seves ordenances, van prohibir l'exercici de l'òpera durant la Quaresma, però van permetre la seva realització si els temes eren bíblics.[3] Aquesta tradició va començar a Nàpols des dels últims vint anys del segle XVIII, i va ser una concessió de la sobirana als empresaris, artistes i públic.[4]
qas: answers: text: en la funció social del teatre a Itàlia
question: On té els seus orígens la intrusió dels temes sagrats en el teatre?

answers: text: l'òpera
question: Què es va prohibir durant la Quaresma?

answers: text: bíblics
question: Quins temes havia de tractar l'òpera per a poder ser realitzada durant la Quaresma?

answers: text: Nàpols
question: En quina ciutat va començar la tradició?

context: La invocació que fa Mosè a Déu per la restauració de la llum del dia pot ser citat com un exemple dels esforços de Rossini cap a un estil d'oratori. El text que Tottola va adoptar, en alguns llocs sense canvis respecte a Ringhieri, fou orquestrat en gran manera per Rossini amb un acompanyament homofònic en què els instruments de futa i metall (fagots, trombons, serpentons, trompes, oboès, clarinets i ocasionalment el flautí) donen a la música un «halo diví», per utilitzar el terme de Leopold Kantner, que els compositors barrocs ja havien utilitzat per als oracles, les veus misterioses i similars. El problema de Rossini radicava en trobar el color i to apropiat dels instruments disponibles i dotar-les d'una harmonia majestuosa, que Paolo Isotta va descriure com a visió de futur i que ja s'aproxima a la de Wagner.[3]
qas: answers: text: La invocació que fa Mosè a Déu per la restauració de la llum del dia
question: Quin exemple es pot citar dels esforços de Rossini cap a un estil d'oratori?

answers: text: fagots, trombons, serpentons, trompes, oboès, clarinets i ocasionalment el flautí
question: Quins instruments donen a la música un «halo diví»?

answers: text: en trobar el color i to apropiat dels instruments disponibles i dotar-les d'una harmonia majestuosa
question: En què radicava el problema de Rossini?