Revolució islàmica

context: Per ajudar a aprovar la Constitució, suprimir els moderats i, a més, radicalitzar la revolució islàmica, es va convertir 52 diplomàtics americans en ostatges durant un any. A finals d'octubre del 1979, Mohammad Reza Pahlavi, exiliat i moribund, era admès als Estats Units per rebre un tractament contra el càncer. A l'Iran es va alçar immediatament la protesta, i tant Khomeini com els grups esquerrans van exigir el retorn de l'exXa a l'Iran per ser jutjat i executat. El 4 de novembre del 1979, un grup de joves islamistes, autoanomenats "Estudiants Musulmans Seguidors de la Línia de l'Imam", van ocupar el complex de l'Ambaixada i hi van retenir tot el personal. Els revolucionaris van recordar com 26 anys abans el Xa havia fugit a l'estranger mentre la CIA americana, amb base a l'Ambaixada, i la intel·ligència britànica organitzaven un cop d'estat per enderrocar el seu adversari nacionalista.
qas: answers: text: un any
question: Durant quant de temps es van convertir en ostatges els diplomàtics americans?

answers: text: 52
question: Quants diplomàtics americans es van convertir en ostatges?

answers: text: Mohammad Reza Pahlavi
question: Qui va ser admès als Estats Units per rebre un tractament contra el càncer?

answers: text: 4 de novembre del 1979
question: Quan van ocupar uns joves islamistes l'Ambaixada?

answers: text: "Estudiants Musulmans Seguidors de la Línia de l'Imam"
question: Com es deia el grup de joves islamistes que van ocupar l'Ambaixada?

context: Alhora, antics aliats revolucionaris de Khomeini, les guerrilles islamistes modernistes dels Mujaidins del Poble (MEK), estaven sent anul·lades per les organitzacions revolucionàries khomeinistes. Khomeini va atacar el MEK titllant-los de monafeqin (hipòcrites) i kafir (infidels).[164] Activistes de Hezbol·là atacaven llocs de reunió, llibreries i quioscs de premsa dels Mujaidins i d'altres grups d'esquerres,[165] portant-los a la clandestinitat. Les Universitats es van tancar per depurar-les d'adversaris del govern teocràtic com a part de la "revolució cultural iraniana", i 20.000 professors i gairebé 8.000 oficials de l'exèrcit considerats massa "occidentalitzats" foren acomiadats.[166]
qas: answers: text: el MEK
question: A qui va atacar Khomeini?

answers: text: llocs de reunió, llibreries i quioscs de premsa dels Mujaidins i d'altres grups d'esquerres
question: Què atacaven els activistes de Hezbol·là?

answers: text: 20.000
question: Quants professors van ser acomiadats de les Universitats?

answers: text: massa "occidentalitzats"
question: Com van ser considerats 8.000 oficials de l'exèrcit?

answers: text: de monafeqin (hipòcrites) i kafir (infidels)
question: De què va titllar Khomeini el MEK?

context: A finals d'agost fou nomenat un nou primer ministre, Jafar Sharif-Emami, que va revertir algunes de les polítiques del Xa. Els casinos foren tancats, el calendari imperial abolit, l'activitat dels partits polítics autoritzada... Tot fou debades. Cap al setembre, el país s'estava desestabilitzant ràpidament, i les grans protestes s'estaven convertint en un esdeveniment habitual. El Xa va promulgar la llei marcial i va prohibir totes les manifestacions, però el 8 de setembre milers de manifestants es van reunir a Teheran. Les forces de seguretat van disparar i en van matar unes quantes dotzenes en el qual es va conèixer com el "Divendres Negre", tal com es pot veure en aquesta successió de fotografies: 
qas: answers: text: Jafar Sharif-Emami
question: Qui va ser nomenat primer ministre?

answers: text: A finals d'agost
question: Quan va ser nomenat Jafar Sharif-Emami primer ministre?

answers: text: les polítiques del Xa
question: Què va revertir Jafar Sharif-Emami?

answers: text: la llei marcial
question: Què va promulgar el Xa?

answers: text: milers
question: Quants manifestants es van reunir a Teheran?

context: L'economia de l'Iran no ha prosperat des de la revolució. La dependència de les exportacions del petroli encara és molt forta.[230] Els ingressos per càpita fluctuen segons el preu del petroli (que hauria caigut entre 1/4 de punt i un punt del que era abans de la revolució)[231][232] i encara no han assolit els nivells anteriors a la revolució. La desocupació entre la joventut iraniana ha augmentat constantment, a causa de les sancions econòmiques i de la corrupció interna del règim.[233][234]
qas: answers: text: molt forta
question: Com és la dependència de les exportacions de petroli per a l'economia?

answers: text: segons el preu del petroli
question: Per què fluctuen els ingressos per càpita?

answers: text: La desocupació
question: Què ha augmentat constantment entre la joventut iraniana?

answers: text: a causa de les sancions econòmiques i de la corrupció interna del règim
question: Per què ha augmentat la desocupació entre la joventut iraniana?

answers: text: entre 1/4 de punt i un punt
question: Quant hauria caigut el petroli en relació al preu d'abans de la revolució?

context: Ara bé, aquest conflicte duraria només uns quants mesos. El govern provisional va caure de seguida, quan fou ocupada l'Ambaixada dels Estats Units amb tot el personal diplomàtic dins, el 4 de novembre del 1979, en l'esclat de la Crisi dels ostatges. Khomeini no va posar cap pega a la dimissió de Bazargan, i va comentar que "El senyor Bazargan... estava una mica cansat i ha preferit quedar-se al marge algun temps". Khomeini, més tard, va definir la seva designació de Bazargan com un "error".[130] El cert és que Bazargan va defensar la democràcia i els drets civils malgrat que la revolució islàmica no n'era gens partidària. També es va oposar a la revolució cultural iraniana i a l'ocupació de l'ambaixada americana, que fou finalment el detonant de la seva caiguda.
qas: answers: text: uns quants mesos
question: Quant va durar el conflicte?

answers: text: quan fou ocupada l'Ambaixada dels Estats Units
question: Quan va caure el govern provisional?

answers: text: tot el personal diplomàtic
question: Qui estava dins de l'Ambaixada dels Estats Units?

answers: text: a la revolució cultural iraniana i a l'ocupació de l'ambaixada americana
question: A què es va oposar Bazargan?

answers: text: la democràcia i els drets civils
question: Què va defensar Bazargan?

context: Els revolucionaris islàmics iranians animaven els pobles de la zona a derrocar les seves monarquies i a substituir-les per repúbliques islàmiques, causant l'alarma dels petits governs àrabs sunnites veïns: Iraq, Aràbia Saudita, Kuwait i els altres estats del Golf Pèrsic, la majoria dels quals eren monarquies, i tots ells tenien poblacions xiïtes poc o molt importants. La Guerra Iran-Iraq (en la qual van morir centenars de milers de persones i que va dominar la vida a la República Islàmica durant els vuit anys següents) es va fer contra un d'aquests règims. Encara que l'Iraq va envair l'Iran, la major part de la guerra es va desenvolupar després que l'Iran hagués recobrat gran part del seu territori i després que el règim iraquià hagués ofert una treva. Khomeini va rebutjar la treva, anunciant que l'única condició per a la pau era que "el règim de Bagdad ha de caure i s'ha de canviar per una República Islàmica,"[197] però al final la guerra va acabar sense cap revolució islàmica a l'Iraq i amb un balanç de danys considerable a la banda iraniana.
qas: answers: text: els pobles de la zona
question: A qui animaven els revolucionaris islàmics iranians a derrocar les seves monarquies?

answers: text: per repúbliques islàmiques
question: Per què volien els revolucionaris substituir les monarquies?

answers: text: centenars de milers
question: Quantes persones van morir en la Guerra Iran-Iraq?

answers: text: Khomeini
question: Qui va rebutjar la treva?

answers: text: amb un balanç de danys considerable
question: Com va acabar la guerra a la banda iraniana?