La jove nigeriana que va ser localitzada dimarts després de romandre més de dos anys segrestada pel grup jihadista Boko Haram s’ha reunit aquest dijous amb el president del país, Muhamadu Buhari, que durant els últims mesos ha promès localitzar els centenars de nenes raptades en una escola de Chibok. Amina Ali Darsha Nkeki va ser traslladada inicialment fins a la ciutat de Maiduguri, capital de l’estat de Borno. Juntament a la seva mare, Binta, i autoritats com el ministre de Defensa, ha acudit a l’oficina de Buhari a la capital del país africà, Buhari. La jove, que ara seria major d’edat, formava part del grup de 200 nenes que van ser segrestades a Chibok l’abril del 2014. Vigilants civils la van localitzar dimarts prop de Damboa, al costat d’un nadó i un “suposat terrorista de Boko Haram” –segons l’Exèrcit– que es va presentar com el marit d’Amina. El grup de pressió creat per promoure la recerca de les joves, ‘Bring Back Our Girls’, ha assegurat que les ostatges que encara continuen en mans de Boko Haram es troben al bosc de Sambisa, un bastió del grup islamista. L’asseveració afegeix més pressió a Buhari. Més de 15.000 persones han mort i més de dos milions de persones han abandonat les seves llars per la violència de Boko Haram a Nigèria, Txad, Níger i Camerun. El president ha promès combatre la insurgència, conscient que al seu predecessor, Goodluck Jonathan, se’l va criticar precisament per no fer el suficient.

Summary: El president de Nigèria es reuneix amb la jove localitzada després de dos anys en mans de Boko Haram


JxCat, Esquerra i la CUP han acordat la proposta de resolució que s’aprovarà al ple del parlament per a restituir la legitimitat de Carles Puigdemont i per a condemnar el 155. Heus ací el text acordat:

Summary: El text de reconeixement de la legitimitat de Puigdemont i condemna del 155


Els governs dels Estats Units i Rússia han acordat un alto el foc per al sud-oest de Síria que ha acabat de forjar-se a la reunió que han mantingut aquest divendres els presidents Donald Trump i Vladimir Putin a la reunió del G20 a Hamburg (Alemanya). Trump i Putin s’han vist durant dues hores i quart, en presència també dels seus respectius ministres d’Exteriors, Rex Tillerson i Sergei Lavrov. Al final de la trobada, els dos últims han comparegut per donar compte d’una cita que s’ha desenvolupat en una “atmosfera constructiva”, en paraules de Lavrov. Un dels compromisos més palpables ha estat l’aprovació d’una treva que també compta amb el beneplàcit d’altres països de la regió. Un portaveu del Govern jordà, Mohamed Momami, ha explicat que l’alto el foc s’aplicarà a partir del diumenge a la ‘línia de contacte’ acordada entre les forces lleials al règim de Bashar al-Assad i les milícies rebels, segons l’agència de notícies oficial Petra. L’objectiu, ha explicat, és contribuir a una rebaixa permanent de les tensions a la zona i al repartiment d’ajuda humanitària, de cara també a crear un context en el qual sigui factible negociar una solució política i estable a la guerra iniciada al març de 2011. Des d’Hamburg, Tillerson ha admès que encara queden per tancar detalls relatius a la seguretat, però ha destacat la importància de l’alto el foc, que confia que es faci extensible a altres parts de Síria. El cap de la diplomàcia nord-americana ha dit que tant el seu Govern com el rus comparteixen el desig d’aconseguir l’estabilitat de Síria, la qual cosa passarà en algun moment per un debat sobre Al Assad. Tillerson sosté que el dirigent sirià no té cabuda en el futur del país.

Summary: Els Estats Units i Rússia pacten un alto el foc per al sud-oest de Síria


Militants de base del PDECat han presentat una candidatura alternativa a la pactada, l’avalada per Carles Puigdemont i amb David Bonvehí i Míriam Nogueras al capdavant, amb l’únic objectiu d’intentar que l’assemblea pugui votar de forma desblocada tots els membres de l’executiva. David Torrents, president local de Badalona, encapçala la candidatura, amb Lola Mata a la vicepresidència. Mata és la reponsable dels associats a les Comarques de Barcelona. El seu objectiu és sortir elegits, dimitir de seguida i donar veu a l’assemblea plenària perquè modifiqui l’esmena que es va aprovar ahir en comissió perquè les llistes a l’executiva es votin de manera tancada i blocada. En la candidatura de Bonvehí i Nogueras, hi ha 28 membres. S’hi integra el gros de l’antiga direcció executiva de Pascal, incloent-hi Lluís Font i Meritxell Ruiz, dos noms que fonts properes a la fins ara coordinadora de Pascal asseguraven que no hi entrarien. També hi ha Ferran Bel, Montserrat Candini, Maria Senserrich o Marc Castells, entre d’altres. En canvi, Lourdes Ciuró, Francina Vila, Meritxell Budó i Carles Agustí estan alineats amb els anomenats sectors crítics, però són menys nombrosos del que es perfilava inicialment. Si els militants de base aconsegueixen que la llista es desbloqui, es mesurarà realment qui té més força amb un hipotètic vot de càstig. Puigdemont o Pascal? Una altra vegada. De fet, la llista dels militants de base actua de manera coordinada amb alguns dels crítics, segons que ha pogut saber VilaWeb. El pacte per una executiva de consens ha tornat a trontollar quan els consellers Miquel Buch i Damià Calvet han caigut de la candidatura de consens. Ha estat així perquè l’assemblea del PDECat ha rebutjat relaxar el quadre d’incompatibilitat de càrrecs institucionals i de partit i això ha fet que Buch i Calvet, que són els homes forts de Jordi Turull i Josep Rull, no puguin ser a l’executiva amb responsabilitats orgàniques. Prioritzen els seus càrrecs a la conselleria d’Interior i de Territori i Sostenibilitat. L’estructura del partit s’havia d’adaptar a l’anomenat pacte dels Lledoners, però la votació ha estat un primer revés per a la nova direcció. L’executiva de Marta Pascal defensava que es mantingués el règim tal com estava, i ahir a la nit hi va haver un intens debat en comissió amb els crítics. Aquest matí, el torcebraç s’ha traslladat al plenari, on hi poden participar tots els associats inscrits. Segons fonts presents a la votació, un 59% no ha volgut flexibilitzar el sistema. S’ha de tenir en compte que, més enllà de l’executiva, una comissió delegada serà la màxima responsable d’encaminar el partit cap a la Crida Nacional de la República i prendrà les decisions estratègiques més rellevants. La formaran Bonvehí, Nogueras, Turull, Rull, Joaquim Forn i Lluís Puig. Els presos polítics del PDECat i Puig, des de l’exili, marcaran el rumb del partit, que podria acabar dissolent-se en el moviment transversal de Puigdemont. Aquí, els dirigents pròxims a Pascal, partidaris de mantenir un partit ‘fort’, no hi tindran pes. El plenari també ha aprovat mantenir la via unilateral al preàmbul dels estatuts per aconseguir la independència. La votació ha estat molt ajustada, i s’ha imposat aquesta opció amb un 47,9% a favor, segons fonts presents. La direcció de Pascal havia proposat treure’n la referència per evitar problemes amb el registre dels estatuts al ministeri de l’Interior. Però l’esmena que advocava per mantenir l’esment ha arribat viva fins al plenari i ha prosperat. Es mantindrà com estava: treballar per assolir l’objectiu de la república ‘sense renunciar a la via unilateral.’ També s’ha rebutjat incloure, a la ponència política, la paraula ‘immediata’ per acotar el termini en què el PDECat hauria de treballar per l’objectiu de ‘fer efectiva la república.’ Durant el debat en comissió, ahir es van aprovar nombroses esmenes que, per exemple, obliguen el partit a blocar l’agenda de Pedro Sánchez al congrés espanyol si la repressió continua. Les dues ponències principals, la ideològica i l’organitzativa, han estat aprovades per una àmplia majoria. El 99,30% i el 92,89%, respectivament, hi han votat a favor.

Summary: Militants de base del PDECat volen forçar que la llista pactada es desbloqui


El pop i les lletres fantàstiques dels Antònia Font van tornat a sonar ahir de manera excepcional al Palma Arena, en el punt culminant del Concert per la Llibertat d’Expressió a Palma. L’expectació entre el seu públic més fidel fou recompensada amb alguns dels himnes més celebrats del grup –que va dissoldre’s el 2013– com ara ‘Alegria’, ‘Mecanismes’, ‘Wa yeah!, ‘Robot’ i ‘Astronauta rimador’, enmig d’un públic que va corejar-los sense defallir els vint minuts en què van tocar. Albert Pla féu de mestre de cerimònies, escalfant-los l’entrada a escena amb la cançó que ell mateix dedica, precisament, als Antònia Font. Pla, amb el seu humor habitual, va atacar amb força les forces de l’estat, la monarquia, els bancs, els jutges i els polítics. I l’última cançó la dedicà als autèntics protagonistes de la nit, els Antònia Font, que s’han retrobat després de prop de cinc anys de no trepitjar un escenari junts. La cançó ‘Antònia Font’, del disc Somiatruites d’Albert Pla, va servir perquè els cinc integrants de la banda fessin aparició a l’escenari per completar el final de la cançó. Els primers acords de ‘Alegria’ van donar pas a un breu però intens recorregut per alguns dels seus hits, davant un Palma Arena ple de gom a gom. En una entrevista a l’ACN, el cantant d’Antònia Font, Pau Debon, va explicar que la persecució a la llibertat d’expressió els havia forçat a tornar a l’escenari una nit. ‘No sé si es pot dir que corre més perill que mai, perquè no he viscut més èpoques, però en tot cas en corre moltíssim. La vulneració ha anat creixent d’una manera que esgarrifa aquests darrers anys’, va dir. Debon va lamentar que fa uns quants anys ningú no hauria imaginat que el Palma Arena seria l’escenari d’aquest concert: ‘És aberrant, molt bèstia; per això cap artista no ha tingut cap mania a unir-s’hi per dir que no anem bé.’ I, fent broma, va afegir: ‘No creiem que sigui més acceptable. Fins i tot els mallorquins, que som tranquils amb tot, no ho podem acceptar.’ Kase O i Amparanoia captiven el públic Abans Kase O i Amparo Sanchez (Amparanoia) havien escalfat els motors del concert al Palma Arena. Van fer crítiques contra l’actuació judicial a cantants i proclames a favor de la llibertat. El públic els va respondre entre aplaudiments i crits. En total, van ser més de dotze hores de música ininterrompuda amb una quarantena de grups vinguts dels Països Catalans i de l’estat espanyol, com ara, Maria del Mar Bonet & Borja Penalba, David Carabén (de Mishima), Amparo Sanchez (Amparanoia), Reincidentes i Berri Txarrak. Els rapers prenen el protagonisme de la tarda Es van instal·lar dos escenaris on els artistes van anat alternant les seves aparicions amb concerts de vint minuts entre les dotze del migdia i dos quarts de dues de la matinada. El cartell va comptar amb els tres rapers afectats per processos judicials: Pablo Hasél, Elgio i Valtònyc. Aquest darrer, a qui l’Audiència espanyola va ordenar que ingressés a la presó, és a l’exili i va fer arribar un missatge en vídeo reclamant de no afluixar. ‘Recordau que mai en la història ningú no ens ha regalat res i que tots i cada un dels drets de què gaudim avui dia han estat conquerits amb la suor de molta gent que ens ha precedit’, va dir. Durant el concert es van poder sentir els raps ‘No al Borbó’ i ‘Los Borbones son unos ladrones’ i es van cremar fotos del monarca. El concert fou el plat fort del cap de setmana, que va arrencar divendres al Teatre del Mar amb l’espectacle Teatre per la Llibertat d’Expressió i continuà dissabte amb el concert de quaranta grups illencs al centre Sa Possessió.

Summary: El retorn d’Antònia Font culmina el Concert per la Llibertat d’Expressió


Avui, a dos quarts de vuit del vespre, es presenta al Casal Pere Quart de Sabadell L’esclat que ara m’ofrenes, un volum editat per Curbet Edicions que recull l’obra poètica de Lluís Casals, advocat, polític i escriptor sabadellenc, i pare de Muriel Casals, qui va ser presidenta d’Òmnium Cultural. En l’acte, hi participaran Pep Sans i Datzira, curador de l’obra; els poetes Antoni Clapés i Feliu Formosa; Marcel Mauri, vice-president d’Òmnium Cultural, i Isabel Casals i Couturier, filla de l’autor. Advocat, polític i escriptor Lluís Casals i Garcia (Sabadell, 1912-1993) va ser un advocat, polític i escriptor d’una llarga i intensa activitat cultural i intel·lectual. Va ser amic de diversos escriptors de la Colla de Sabadell (Joan Oliver, Francesc Trabal, Armand Obiols), tot i que no ha estat mai considerat com a membre actiu de la Colla. El 1934 havia format part d’un grup d’intel·lectuals que va crear LEDA (Les Edicions d’Ara), amb Salvador Espriu, Bartomeu Rosselló-Pòrcel, Ignasi Agustí, Joan Teixidor i Tomàs Lamarca, amb el propòsit de reunir prou públic per a assegurar, per subscripció, la viabilitat d’edicions de poesia avantguardista. Durant la guerra del 1936-39, va combatre amb l’exèrcit de la república i, una vegada acabada i després d’haver passat pel camp de concentració d’Argelers, es va haver d’exiliar a la ciutat d’Avinyó set anys. Quan els nazis van envair l’estat francès, es va afegir a la Resistència, cosa que va fer que el govern francès li concedís la Legió d’Honor. En aquest context, va conèixer Augusta Couturier, professora de matemàtiques, amb qui es va acabar casant. L’any 1945 nasqué la seva primera filla, Muriel, i un any després decidiren de fer una visita ràpida a Sabadell per presentar-la a la família. Quan era a Sabadell, li van retirar el passaport i la família es va haver de quedar, forçosament, a la ciutat. Entre els anys 1985 i 1993, va col·laborar amb la revista Quadern de les Arts i de les Lletres de Sabadell escrivint sobre autors i personatges sabadellencs i sobre diversos temes culturals. També va ser vice-president de la fundació editora de la revista. El volum que es presenta ara significa la recuperació de l’extensa obra poètica, la majoria de la qual inèdita, de Lluís Casals Garcia, amb la voluntat de contribuir a rescatar de l’oblit una figura decisiva per a la vida i la cultura de la seva ciutat, Sabadell, i per a la vida cultural, literària i política del país.

Summary: Es presenta, per primera vegada, l’obra poètica de Lluís Casals


La batllessa de Barcelona, Ada Colau, ha declarat en una entrevista a la cadena Aljazeera que una victòria del sí a la independència en el referèndum ‘no vol dir que es declari la independència’. La batllessa ha assegurat que és important que la ciutadania pugui votar per ‘sortir de la situació de blocatge institucional’ entre Catalunya i Espanya. ‘Portem anys de manifestacions massives de milions de persones que de manera pacífica han sortit al carrer a favor de poder decidir democràticament quina relació ha de tenir Catalunya amb l’estat’, ha declarat. I ha dit que el referèndum ‘ha de ser efectiu’, com els que s’han fet a Escòcia o al Quebec. Heus ací la transcripció d’aquest fragment de l’entrevista: Colau: ‘Hi ha un 80% de la població de Catalunya que veu que la relació no funciona i demana de poder-ho resoldre amb una votació. El problema és que l’estat es nega completament a atendre aquesta situació, i ens trobem en una situació de blocatge. Volem que es faci aquest referèndum, i que es faci de manera efectiva, que el conjunt de la població pugui debatre democràticament, i que una qüestió política es pugui resoldre a través d’una votació, com s’ha fet a Escòcia, com s’ha fet al Quebec.’ Aljazeera: ‘És interessant que estigueu en contra de la independència…’ Colau: ‘No és que hi estigui en contra, sinó que no sóc independentista, jo, personalment. No he estat mai nacionalista ni independentista perquè penso que en un món global com el que vivim les fronteres tendeixen a desaparèixer més. I de fet, estic convençuda que les ciutats hem de tenir un paper cada vegada més important en la governança global. Però més enllà d’això, sí que sóc demòcrata. I si hi ha una majoria social que vol resoldre una qüestió com és la relació entre Catalunya i l’estat, s’ha de poder fer amb un referèndum. I amb un referèndum hi estaré sempre compromesa.’ Aljazeera: ‘I si el sí guanya en la votació del setembre? No només sereu la primera dona batllessa de Barcelona sinó la primera batllessa d’una Barcelona dins d’una Catalunya independent. Mantindreu aquesta posició o no, considerant el vostre punt de vista sobre aquest tema?’ Colau: ‘Suposant que sortís el sí a la independència, que no està clar, perquè l’última vegada que va haver eleccions a Catalunya l’independentisme va guanyar una majoria parlamentària però no va guanyar una majoria en vots, i per tant no queda clar si guanyaria la independència. Les posicions són bastant igualades. I depèn molt de quines propostes hi hagi damunt la taula. Però suposant que guanyés la independència en el referèndum, no vol dir que es declarés la independència.’

Summary: Colau diu a Aljazeera que la victòria del sí ‘no vol dir que es declari la independència’


El primer secretari del PSC, Miquel Iceta, es va pronunciar sobre l’acostament de postures entre el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, i la CUP, de cara a la moció de confiança i a la negociació dels pressupostos i també perquè es culmini el procés sobiranista aquesta legislatura. En una atenció als mitjans en el marc de la Festa Major de Bellvitge, a l’Hospitalet de Llobregat, Iceta va advertir que refermar una ‘línia independentista unilateral exprés’ és un ‘error’ que ‘la majoria dels catalans no compartim’ i que ‘ens pot situar en un problema de difícil solució’. En clau espanyola, Iceta va assegurar que veu amb bons ulls la postura del secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, de trobar una ‘alternativa’ a un govern del PP amb el suport d’Units Podem i C’s, però on tampoc es descarta el ‘diàleg’ amb ERC o el Partit Demòcrata Català. Iceta va recordar que Sánchez va ratificar en el marc de la Festa de la Rosa a Galícia que explorarà la possibilitat d’una majoria alternativa ‘amb les forces del canvi’. Una postura a la qual el líder del PSC hi dóna suport però remarcant que cal ‘discreció’ en les converses i ‘voluntat’ per part de les formacions implicades de fer efectiu aquest canvi. ‘Rajoy també va parlar amb tothom i jo en el seu moment ho vaig valorar positivament’, va dir Miquel Iceta, qui va lamentar que actualment ‘la política espanyola està mancada de diàleg’. ‘Creiem que unes terceres eleccions és la darrera de les opcions a considerar’, va assegurar. I per aquest motiu, va defensar un ‘diàleg obert i amb tothom’ però que es recondueixi per una via marcada per la ‘coherència política i ampli suport parlamentari’. De nou sobre Catalunya i el procés, també va voler deixar clara la postura socialista, especialment respecte a les reivindicacions d’Esquerra Republicana de Catalunya (ERC) i el Partit Demòcrata Català (PDC). ‘És veritat que hi ha reivindicacions que no tenen cabuda en un pacte d’aquesta natura, com un referèndum de la independència’, va assenyalar. ‘I val la pena que ho sapiguem abans de començar per no aixecar falses expectatives i no arribar a frustracions’, va afegir.

Summary: Iceta alerta a Puigdemont i la CUP: ‘La línia independentista unilateral és un error’


El primer secretari del PSC, Miquel Iceta, ha defensat que desconeixia el que passava a l’Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet quan el governava el socialista Bartomeu Muñoz i s’ha mostrat tranquil perquè ‘no hi ha cap element de finançament irregular’ del PSC sobre la taula en els fets que es jutgen aquests dies dins del ‘cas Pretòria’. En declaracions a TV3, Iceta ha expressat la ‘tristor’ i la ‘sorpresa’ que li està suposant conèixer el que va passar i ha dit que té ‘ganes que la justícia faci net’, tot i afirmar que no està seguint gaire el judici perquè no s’hi sent part implicada. Ha afirmat que no tenia cap sospita sobre els fets perquè si s’hagués tingut ‘s’haurien corregit’. En tot cas, ha dit que els dirigents socialistes van ser ‘apartats’ de la formació quan va esclatar el cas. D’altra banda, ha posat la ‘mà al foc’ per l’ex-ministre socialista Narcís Serra i s’ha mostrat convençut que ‘no s’ha endut un euro a casa’, en al·lusió a la investigació per la seva gestió com a president de Catalunya Caixa. Insisteix que hi ha diàleg entre la Generalitat i Madrid Iceta ha insistit que ‘hi ha diàleg’ entre els governs català i espanyol però ha lamentat que ‘no es posen d’acord’. Ha afegit que desconeix qui són els interlocutors però ha asseverat que sap que existeixen aquests contactes. ‘Sé que estan parlant, però qui ho fa i en quins termes no’, ha declarat. El socialista ha confiat que ‘sempre hi ha temps de parlar moltes coses’ i ha apel·lat a ‘restablir la confiança mútua’, cosa que veu difícil si el govern insisteix en el referèndum i l’estat se centra exclusivament en el compliment de la llei. D’altra banda, i en clau de partit, no ha descartat un nou vot diferenciat del PSC amb la resta de companys del grup parlamentari del PSOE, tot i que ha insistit que l’objectiu és l’acord mutu.

Summary: Iceta diu que desconeixia el cas Pretòria i assegura que el PSC no s’ha finançat il·legalment


El govern espanyol espera que el sol compliment de la disposició addicional tercera de l’estatut a que s’ha compromès el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, sigui ‘un element suficientment atractiu’ perquè el PDECat i ERC li aprovin el pressupost al congrés. Aquesta disposició addicional estipula que les inversions de l’estat a Catalunya siguin proporcionals al pes del seu PIB a l’economia espanyola, que és d’aproximadament el 18%. Així s’ha expressat la ministra d’Hisenda espanyola, María Jesús Montero, en la presentació del projecte de llei del pressupost després de la reunió del consell de ministres d’avui. Montero ha declarat que els comptes incorporen partides ‘molt importants per a Catalunya’, i que això hauria de portar els grups parlamentaris a pensar ‘en el benestar dels catalans’. Una proposta que es contraposa al no de l’executiu espanyol a intercedir davant la fiscalia en favor dels presos polítics: ‘Estem parlant de pressupostos, de millores, de números, d’inversions i de blindatge de l’estat del benestar, drets i llibertats, i el govern no entrarà per a res en qüestions que corresponen al poder judicial’, ha dit la portaveu del govern espanyol, Isabel Celaá. És aquesta justament la condició que posen els partits independentistes per a donar suport al pressupost de Sánchez, a més del fet que s’avanci en el reconeixement i l’exercici del dret d’autodeterminació de Catalunya. Anàlisi: Què pot fer caure Pedro Sánchez? Cinc respostes a la incògnita del pressupost

Summary: La Moncloa es desentén dels presos i es limita a complir un compromís de l’estatut de fa tretze anys


El Tribunal Suprem espanyol no es pronunciarà fins al setembre sobre les recusacions contra els magistrats que jutjaran la causa contra el primer d’octubre i la declaració d’independència. Tanmateix, el tribunal ja ha deixat molt clara la seva posició. El magistrat instructor de les recusacions és Vicente Magro Servet (Alacant, 1960), qui va ser senador del PP entre el març del 1996 i el setembre del 1997. De fet, no tan sols va ocupar un escó, sinó que també va ser secretari primer de la comissió de Justícia. L’ex-senador s’encarregarà ara de recopilar tota la informació sobre les recusacions: els incidents presentats per les defenses i les al·legacions fetes per la fiscalia i pels mateixos magistrats recusats. El ministeri públic ja s’ha oposat a l’admissió de les recusacions. Magro, que ha passat per les Audiències d’Alacant i Madrid, va ser ascendit enguany a la sala segona del Suprem. El seu passat polític, molt criticat per l’associació progressista Jutges per la Democràcia, no va comportar cap obstacle perquè el ple del Consell del Poder Judicial espanyol l’escollís. Entre els magistrats que li van donar el seu vot, hi havia l’actual ministre de Justícia espanyol, Fernando Grande-Marlaska. El dia del seu nomenament, el Suprem en va publicar el currículum. Repassa tota la biografia de Magro i n’explica les peripècies d’ençà que va entrar a la carrera judicial el 1987. El seu primer destí va ser Cartagena. Sobre el seu pas pel senat, ni una paraula. Magro, el senador invisible. Cal recordar que el GRECO –Grup d’Estats contra la corrupció del Consell d’Europa–, retreu a l’estat espanyol des de fa anys, que els nomenaments a la cúpula judicial no es fan segons meritocràcia, sinó per voluntat política. De totes maneres, els vincles polítics no són l’única ombra que acompanya la trajectòria de Magro. El 2017, va ser notícia perquè va admetre a tràmit una denúncia de l’associació franquista Defensa del Valle de los Caídos contra el Gran Wyoming i Dani Mateo, presentadors del programa ‘El Intermedio’. Els humoristes van fer un acudit sobre la creu del mausoleu que el jutge va considerar que contenia expressions ‘greument despectives’. Per això, els va obrir una investigació per un possible delicte d’odi. Mesos després, un altre jutge va arxivar la causa.

Summary: L’instructor de la recusació dels presos polítics contra els jutges del Suprem va ser senador del PP


Enmig del debat obert arran del conflicte pel desallotjament del Banc Expropiat a Gràcia, avui a la xarxa ha corregut la brama que la CUP defensava l’ocupació de segones residències, en segons quins casos. Això ha passat arran de l’entrevista que aquest matí ha fet Jordi Basté a la diputada de la CUP Eulàlia Reguant, a RAC-1. Quan parlaven dels arguments i la justificació d’ocupar un immoble que té un propietari, Basté li ha demanat si la CUP aplaudia l’ocupació de segones residències. Reguant no ha volgut respondre d’una manera taxativa, i ha dit: ‘És molt més complex. No és un sí o un no. Hi ha molts elements a valorar. Les coses no són binàries. Seria un debat molt més extens.’ A propòsit d’aquestes declaracions, La Vanguardia ha fet el titular: ‘La CUP veu ocupables les segones residències: dependria del cas.’ I això ha encès la xarxa, sobretot Twitter. Reguant mateix ha fet un piulet dient que s’havia creat una ‘bola innecessària i irreal’. A vegades cal contextualitzar abans de generar boles innecessàries i irreals. https://t.co/aepGJbsd2B — Eulàlia Reguant Cura (@aramateix) May 31, 2016 El context que reclamava Reguant l’ha exposat ella durant l’entrevista. S’ha preguntat: ‘Un pis buit amb milers de persones sense casa, quin sentit té?’ Més tard, li han demanat què pensava d’algú que havia heretat un pis i no trobava llogater, i al cap d’uns quants mesos l’hi ocupaven: ‘Hi ha l’ocupació d’espais com el Banc Expropiat; Can Vies i infinitat de cases ocupades a Barcelona que tenien una vocació social, política i de reivindicació. Això és una cosa. I també hi ha la gent que acaba ocupant pisos –buits de fa mesos– per necessitat, perquè no tenen accés a l’habitatge. Aquesta és una de les coses que hem d’abordar. No és l’ocupa per l’ocupa. Analitzem per què la gent acaba ocupant i viu en les condicions en què viu, perquè perdem de vista la complexitat dels problemes.’

Summary: Què en diu la CUP, de l’ocupació de segones residències?


Arriba el mes de desembre i el país s’omple de fires i mercats nadalencs. N’hi ha molts i de tota mena: d’històrics, de molt concorreguts, de famosos perquè es fan en entorns especialment bells… Un bon reguitzell es fan pels volts de Santa Llúcia i molts se centren en alguna especialitat nadalenca, com ara pessebres, neules i torrons, artesania, tions… Què podem fer aquest cap de setmana: deu propostes Fira de Santa Llúcia a Barcelona Tradicionalment, la diada de Santa Llúcia, el 13 de desembre, marcava el començament dels preparatius de Nadal. Actualment, els prolegòmens comencen molt abans, però aquesta data ha romàs en l’imaginari popular. Per això encara es mantenen tantes fires dedicades a la patrona de la vista, tot i que la majoria es fan el cap de setmana següent. La més coneguda és la que es fa a Barcelona, a la plaça de la Catedral. Enguany començarà el 29 de novembre i s’allargarà fins al 23 de desembre. Mercat de Nadal a Perpinyà Fins el 5 de gener Perpinyà celebra el mercat de Nadal a la riba de la Bassa, Artesans, productors i comerciants hi ofereixen regals i productes gastronòmics en petites casetes de fusta, creant un ambient màgic a la vora del riu. Una de les activitats més esperades del mercat és la gran roda que cada any es posa a la plaça de la Victòria, just davant el Castellet, que durant aquesta època és tot il·luminat amb garlandes de Nadal. A més, al Castellet, s’hi pot visitar una exposició de pessebres. Fira de l’Avet d’Espinelves S’acosta Nadal i arriba una de les fires més emblemàtiques de Catalunya. Aquest cap de setmana comença la fira de l’Avet d’Espinelves, que s’allargarà fins el 8 de desembre. Aquesta petita vila, que conserva l’essència de la Catalunya romànica, es transforma per acollir milers de visitants que hi van a cercar un arbre de Nadal. Es preveu que les nou parades especialitzades en la venda d’avets despatxaran uns 4.000 arbres durant els deu dies de fira. Més de 200 llibres per regalar aquest Nadal Fira de Nadal i Reis de Palma Fins el 6 de gener, més de dues-centes parades inunden el centre de Palma d’esperit nadalenc. És una fira de grans dimensions on es barregen productes molt diferents: artesania, joieria, tèxtil i objectes de decoració. Però el gran reclam són les tradicionals parades de figuretes que es posen totes juntes a la plaça Major. I a la via Roma s’hi poden trobar parades de menjar, amb xurros, castanyes, dolços, mel o formatge. Fira del Tió d’Arbúcies Al Principat, el ritual del tió és tan arrelat i estimat que fins i tot ha creat un subgènere de fira, especialitzada en la venda d’aquest tronc màgic que caga presents per Nadal. És un fenomen força recent, però com més va més fires d’aquesta mena hi ha. Una de les més destacades serà a Arbúcies, el cap de setmana del 7 i 8 de desembre. A més de comprar-hi el tió, hom també tindrà opcions més originals, com ara fer-se un tió propi o bé anar-lo a cercar al bosc. I els qui ja en tinguin podran anar-hi a veure espectacles o fer tallers pensats per als més petits. També podran visitar una exposició de tions singulars o fer-ne cagar un de grans dimensions. Totes les fires de tions. Mercat de Nadal de la Ciutat de les Arts de València Del 13 de desembre al 5 de gener, la Ciutat de les Arts de València es transforma per allotjar un mercat d’artesania, on podreu trobar tota mena de regals per a aquestes festes. Si hi ha res que es destaca d’aquest mercat és l’ampli programa d’activitats nadalenques que s’hi fa durant el mes de desembre. Hi ha tallers, actuacions musicals i titelles, a més d’una gran oferta gastronòmica. El Pessebre Vivent de Corbera de Llobregat s’endinsa a Nadal Fira de Nadal de Caldes de Montbui Aquest cap de setmana, Caldes de Montbui celebra la Fira de Nadal. És coneguda perquè s’hi fan més de tres mil litres de brou de Nadal amb carn d’olla. El brou, que es fa amb l’olla més gran de Catalunya, el podran tastar tots els visitants. La fira es fa a la plaça de la Font del Lleó i als carrers del centre històric. A part les típiques parades, els més petits hi podran fer cagar el tió o veure espectacles infantils. Deu obres de teatre per a veure o regalar aquest Nadal Fira de Nadal de Xixona Neules, torrons, escudella, derivats del porc… Per Nadal la gastronomia és molt important i per això abunden les fires especialitzades en les menges més tradicionals. Entre les més destacades, hi ha la Fira de Nadal de Xixona, que es farà del 5 al 8 de desembre. Els torrons de Xixona no falten a cap casa per Nadal, i per això són un gran reclam d’aquesta fira, on se’n poden trobar varietats diverses. A més, hi trobareu tota mena de dolços tradicionals i regals nadalencs i podreu participar en degustacions o tallers sobre el torró. També hi haurà activitats pensades per a la mainada. Fira del Gall de Vilafranca del Penedès Entre les fires nadalenques, les dedicades a l’aviram mereixen un punt i a part perquè són molt especialitzades: s’hi venen pollastres, galls, capons, ànecs, pintades, indiots… Tradicionalment, s’hi venien els animals vius, però el costum es va perdent. A Vilafranca del Penedès es fa la Fira del Gall el 21 i 22 de desembre, amb tot d’activitats relacionades amb la criança i la degustació d’aviram. Aquest mercat, que té l’origen a l’edat mitjana, és una ocasió excel·lent per a comprar i degustar el reconegut gall del Penedès, una varietat autòctona molt apreciada per la vistositat i per la carn. La gastronomia i els vins són també una part essencial de la Fira del Gall, que presenta receptes d’aviram, de les més tradicionals a les més noves, acompanyades pels vins de la Denominació d’Origen Penedès. Totes les fires d’Aviram El Festivalet a Barcelona Per Nadal, Barcelona s’omple d’un gran nombre de mercats dedicats a l’art. Un dels més destacats és el Festivalet, que es fa al Museu Marítim de Barcelona el cap de setmana del 14 i 15 de desembre. És la fira d’artesans i dissenyadors independents de Barcelona, ideal per a trobar-hi regals originals per a aquestes festes. Tots els productes que s’hi poden comprar són produïts èticament i a petita escala. HoHoHo! mercat de Nadal Un any més, al Mercat de la Tapineria de València es fa el HoHoHo!, la fira especialitzada en regals originals. Començarà el 19 de desembre i durarà fins el 5 de gener. Hi trobareu de peces de decoració a obres d’art, passant per llibres o productes de moda. Allò que fa especial aquest mercat és que defensa el comerç local i el talent més jove de la ciutat. Fira de Nadal a Ciutadella L’Ajuntament de Ciutadella organitza els dies 13, 14 i 15 de desembre la tradicional Fira de Nadal, a la plaça de la Catedral. Hi ha una desena de parades, carregades d’objectes de regal, articles d’artesania, de decoració nadalenca i també de floristeria. Mercat Medieval de Vic Del 6 al 9 de desembre els carrers del centre històric de Vic tornen a l’època medieval. El nucli antic de la ciutat s’omple d’expositors amb una oferta ben variada: articles de decoració, joieria, cremes, herbes medicinals, complements de roba, embotits, formatges, pastisseria, conserves, xocolata… També hi ha nombrosos llocs per a menjar i tavernes. En l’oferta cultural, la representació de L’Assalt de l’Altarriba ens endinsa en uns fets que van passar a Vic al segle XV; no hi falta l’amor, ni l’odi, ni la traïció ni la sang. A més, com cada any, hi ha la recreació dels oficis medievals, amb parades i demostracions de mestres artesans. Fira del Pessebre d’Olot De figures i objectes per a fer el pessebre, només se’n troben una vegada l’any, pels volts de Nadal. Per això és en aquesta època quan proliferen les fires especialitzades. Nadal a Olot va estretament lligat al pessebre, perquè s’hi celebra una de les mostres de pessebres més importants del país. A més, del 6 al 9 de desembre s’hi fa la Fira del Pessebre: és al centre de la ciutat, amb una setantena de parades. Del carrer Major a la plaça del Carme, hi ha el Mercat d’Artesania; davant de Sant Esteve, l’espai dedicat als Pessebres; a la plaça Major, productes de km 0. L’oferta es completa amb el Mercat de Nadal, a la plaça de la Pia Almoina i als carrers adjacents. Una de les activitats més esperades serà un pessebre comunitari, on els infants poden dur la seva figureta. També podran crear el paisatge d’aquest pessebre amb elements naturals que trobaran a l’espai. Aquest pessebre passarà a formar part de la Mostra de Pessebre d’Olot a partir del dia 10 de desembre. Fira de Reis de la Gran Via a Barcelona La Fira de Reis de la Gran Via és una de les fires de Nadal més tradicionals de Barcelona. Un any més, la trobareu a partir del 19 desembre a l’avinguda, entre els carrers de Rocafort i Muntaner. Hi ha més de dues-centes parades, amb productes d’artesania, idees per a regals i joguines. A Barcelona és tradició d’anar-hi el primer de gener per comprar xurros amb xocolata o bé treure-hi el cap el 5 de gener, acabada la cavalcada de Reis, per fer-hi les darreres compres.

Summary: Mercats de Nadal 2019: les quinze fires que no podeu deixar perdre


El jutjat contenciós administratiu número 4 de Barcelona ha anul·lat l’adhesió de Castelldefels a l’AMI que es va acordar el 23 de juny de 2015 en un ple municipal. La sentència, acceptant el recurs interposat per Societat Civil Catalana, considera que la clàusula genèrica competencial relativa als ajuntaments ‘queda acotada a satisfer les necessitats i aspiracions de la comunitat veïnal’ i subratlla que les administracions ‘han de servir amb objectivitat els interessos públics’. En el que no s’ha pronunciat la sentència és sobre l’anul·lació de les quotes abonades a l’entitat municipalista perquè el consistori no va arribar a fer cap pagament a l’AMI. Poc després de fer-se pública la sentència, l’exalcalde de Castelldefels i portaveu del PP, Manu Reyes, ha proposat al PSC i a Cs la celebració d’un ple extraordinari per acatar la sentència i no recórrer la decisió judicial. Reyes destaca que les forces unionistes tenen 14 dels 25 regidors del consistori i confia que tant el PSC com Cs donin suport al PP en aquesta demanda.

Summary: La justícia anul·la l’adhesió de Castelldefels a l’AMI


El ministeri fiscal ha presentat al Jutjat d’Instrucció número 21 de València el seu escrit de qualificacions per l’accident de la Línia 1 de Metrovalència, que el 3 de juliol de 2006 va causar la mort a 43 persones i emn va ferir 47 més. Demana tres anys i set mesos de presó tant per a qui era el gerent de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) en el moment del sinistre, Marisa Gracia, com per a cadascun dels set ex-directius amb responsabilitats en aquesta data. Fiscalia considera que els vuit acusats, des dels seus llocs de responsabilitat, coneixien o havien de conèixer deficiències que detalla en el seu escrit i que posaven de manifest defectes ‘molt greus’ de seguretat en la L1. Aquestes deficiències les resumeix en falta d’implementació de mesures tecnològiques de control de la velocitat en la línia; del material mòbil rodant; de la formació i selecció del personal per a la tasca de maquinista i la inexistència d’un pla de prevenció de riscos laborals en aquesta activitat de transport, que ‘neutralitzés’ els riscos de ‘velocitat, descarrilament i bolcada’ dels trens per la L1. Per això considera que els fets serien constitutius de 43 delictes d’homicidi, per imprudència greu professional; de 37 delictes de lesions, per imprudència greu professional, i d’un delicte contra els drets dels treballadors, en la modalitat de seguretat i higiene en el treball. A tots ells els demana a més inhabilitació especial, en el cas de Gracia per a l’exercici de càrrec directiu en empresa pública o privada durant cinc anys i sis mesos, i el mateix període per als altres set ex-directius. A més de Marisa Gracia, els altres acusats són Manuel Sansano, encarregat de la Direcció per a l’Auditoria de la Seguretat en la Circulació; Juan José Gimeno, director d’Auditoria per a la Seguretat i Circulació; Luis Miguel Domingo Alepuz, cap de Taller, encarregat de la planificació i execució dels manteniments del material mòbil; Sebastián Argente, cap de la Línia 1; el director de l’Explotació, càrrec que exercia Contreras Bornez; Francisco García, director de l’Oficina Tècnica i Francisco Orts, cap d’Estudis i Projectes. ‘Tots ells eren conscients que tals deficiències detectades en una activitat de transport de persones comportava un risc molt greu per a la seguretat dels treballadors i per a les persones, com així va ocórrer a les 13.02 hores del 3 de juliol de 2006, entre les estacions de Plaça d’Espanya i de Jesús en la xarxa metropolitana de la ciutat de València’, assenyala l’escrit de la fiscal. Aquest punt va ser on el tren, a una velocitat de 80,89 km/h, va descarrilar. Successius arxivaments La jutgessa d’Instrucció número 21 de València, Nieves Molina, va donar recentment per conclosa la investigació sobre l’accident de la Línia 1 de Metrovalència i va processar Marisa Gracia i els altres set directius, després de l’orde de l’Audiència Provincial de reobrir la causa, que la mateixa jutgessa instructora havia arxivat en diverses ocasions. El fiscal subratlla en el seu escrit que la causa va ser arxivada el desembre de 2007 ‘sense que cap persona haguera declarat com a investigat’ i que la Fiscalia Provincial va sol·licitar la seva obertura el 22 de juliol de 2013, encara que no es va acordar fins a gener de 2014, amb la pràctica de noves diligències. En aquestes circumstàncies entén aplicables dilacions indegudes per la complexitat de la causa, el comportament de l’interessat i l’actuació de les autoritats competents.

Summary: La fiscalia demana tres anys i set mesos de presó per als vui acusats de l’accident del metro de València


La portaveu del grup municipal popular en l’Ajuntament de Castelló, Begoña Carrasco, ha anunciat la interposició d’un recurs contenciós-administratiu davant el Tribunal Superior de Justícia del País Valencià contra la ‘decisió política’ del consell i del govern municipal de PSOE i Compromís de la denominació única en català de Castelló de la Plana. Esgotant el termini que acabava avui el PP ha optat per la via judicial per a dur a terme el seu ‘compromís’ de recuperar la doble cooficialitat en la denominació i nom de la ciutat i que es pugui ‘tornar a dir Castellón de la Plana i Castelló de la Plana, indistintament’, ha assenyalat Carrasco. La portaveu justifica aquest recurs contenciós-administratiu argumentant la necessitat de retornar la normalitat a la ciutat de Castelló. ‘El temps de les imposicions, del sectarisme, de generar polèmica on no n’hi havia per a acabar enfrontant la societat castellonenca ha de quedar arrere, posar-li fi aquest pròxim diumenge 26 de maig en les urnes i no perllongar-se durant quatre anys més’, ha manifestat. En aquesta línia, ha apuntat que amb PSOE i Compromís la ciutat de Castelló i els castellonencs han ‘patit una pèrdua de llibertats’ que el PP va a ‘retornar a tota la ciutadania’, i ha afegit que és hora de ‘retornar la llibertat als castellonencs i que en qüestions com l’educació, la cultura o la llengua tornen a poder triar per ells mateixos, sense veure coartats els seus drets per un govern bipartit que no mira per l’interès general i ha estat governant d’esquena a la majoria social’.

Summary: El PP recorre davant el TSJ contra la denominació exclusiva en català de Castelló


Aquest és el tercer Nadal consecutiu que Oriol Junqueras, Jordi Sànchez, Joaquim Forn i Jordi Cuixart passaran a la presó. Per a Dolors Bassa, Carme Forcadell, Raül Romeva, Josep Rull i Jordi Turull, serà el segon. Aquesta reclusió pren dimensió perquè a començament de mes les juntes de tractament de les presons dels Lledoners, el Mas d’Enric i el Puig de les Basses van classificar els presos polítics en un segon grau, el règim penitenciari més comú i que implica les mateixes condicions de reclusió que han tingut durant aquests dos darrers anys de presó preventiva. Els primers a entrar a la presó van ser Jordi Sánchez i Jordi Cuixart. Hi van entrar el 16 d’octubre del 2017 i avui fa exactament 800 dies que són tancats. Junqueras i Forn, per la seva banda, hi van entrar uns dies més tard, el 2 de novembre, i avui ja compten 783 dies en reclusió. El fet de no ser classificats en tercer grau ha abocat els presos a passar aquestes festes per tercera vegada a la presó, però hi ha un fil d’esperança per a començament d’any. Anant a pams. L’aplicació del segon grau encara ha de ser validada per la secretaria de mesures penals del Departament de Justícia, que ho ha de fer abans de dos mesos. Això vol dir que té temps fins al mes de febrer, encara que no s’acostuma a esgotar el termini. Habitualment, el departament sempre fa cas de la junta de tractament, però ahir la portaveu del govern, Meritxell Budó, va obrir la porta que hi pogués haver ‘algun canvi’ en la classificació penitenciària d’Oriol Junqueras. Quan la junta de tractament va proposar-ne el segon grau, encara no s’havia fet pública la sentència del Tribunal de Justícia de la Unió Europea. En aquest sentit, diumenge, Jordi Turull ja va dir que seria ‘incomprensible i dolorós’ que la Generalitat no els donés el tercer grau, especialment després del pronunciament del TJUE sobre la immunitat d’Oriol Junqueras. ‘Algú entendria que fos la Generalitat qui digués que ha d’estar tancat a la presó, si a Europa li diuen que té immunitat? Que ho fes la Generalitat, costaria d’entendre’, va dir. El quart de pena Si la Generalitat valida el segon grau proposat per la junta de tractament, s’obrirà una nova etapa. En aquesta situació, els presos que hagin superat el quart de la pena podran accedir a una sèrie de beneficis. Concretament, podran demanar de sortir de permís 36 dies l’any, i si tenen feina fora de la presó, podran tenir un règim força obert. Ara bé, cal tenir en compte que això no és pas un automatisme: són requisits mínims, i no obliguen pas l’administració penitenciària a concedir els permisos. Són els funcionaris de la junta de tractament de cada presó que han de decidir si concedeixen el permís. Aquest requisit el complirien Jordi Sànchez i Jordi Cuixart a partir del 16 de gener. Aquell dia farà dos anys i tres mesos que són tancats a la presó, és a dir, hauran complert un quart de la pena de nou anys imposada pel Tribunal Suprem. Per la seva banda, Joaquim Forn, condemnat a deu anys i sis mesos de presó, podria accedir a aquest benefici a partir dels dos anys i set mesos. Això situa l’horitzó de l’ex-conseller el juny de l’any que ve. Junqueras, que va rebre la màxima pena de tretze anys, no compliria aquest requisit fins que no hagués passat tres anys i tres mesos a la presó i, per tant, no podria sortir fins al 2021. Pel que fa a la resta de sentenciats, Forcadell, Bassa, Romeva, Rull i Turull, cal tenir en compte que van passar uns mesos en llibertat entre la primera i la segona vegada que Pablo Llarena va decretar-ne la llibertat. Tenint en compte les condemnes respectives, el primer a complir el quart de condemna seria Josep Rull, el setembre del 2020. Després, vindria Forcadell, el gener del 2021, i un mes més tard, Romeva, Turull i Bassa. Hi ha encara una altra via per a obtenir els permisos, una via extraordinària que no pot ser impugnada al Tribunal Suprem espanyol perquè no té a veure amb la qualificació penitenciària sinó amb les condicions de vida dels reclusos. És l’article 100.2 del reglament penitenciari, que pot aplicar l’administració competent, en aquest cas, la Generalitat mitjançant la Direcció General de Serveis Penitenciaris. Aquest article introdueix flexibilitat en el sistema de classificació dels presos penats, de manera que es poden aplicar condicions pròpies del tercer grau a presos que tenen la qualificació d’un segon grau, ‘sempre que aquesta mesura es fonamenti en un programa específic de tractament’. Això permetria als presos de fer sortides esporàdiques. Actes de Nadal a les presons Com s’ha fet els anys anteriors, s’han organitzat actes de solidaritat amb els presos a l’exterior de les presons. Al pla dels Lledoners, a partir de les 20.00, la primera a actuar serà Trenkaband, que tocarà ‘Com cada nit’. Després, Sílvia Montells i Joan Antonell interpretaran la ‘Nadala Bonanit’. A les 20.35, Joan Bonanit donarà la bona nit als presos polítics, com fa cada nit d’ençà que són a la presó. Al Mas d’Enric, a les 19.00, hi haurà un brindis per Carme Forcadell i la resta de presoners polítics i exiliats. A les 19.15 s’hi tocarà ‘El cant dels ocells’, com cada dia.

Summary: Cuixart, Sànchez, Junqueras i Forn, un Nadal més a la presó però amb la mirada al 2020


L’intent de Francisco Camps de polititzar el judici sobre l’organització dels grans premis de F1 a València ha estat tallat en sec per la vice-presidenta del Consell, Mònica Oltra. L’ex-president valencià ha explicat que la investigació judicial té un orígen polític que ha atribuït a Compromís, perquè ‘és un partit catalanista que vol que hi hagi Fórmula 1 a Barcelona i no a València’. La resposta d’aquest intent de polititzar el cas no s’ha fet esperar i Oltra li ha recordat que la Fórmula 1 va ser ‘un capritx d’un govern irresponsable’ i que és investigat perquè el seu únic objectiu va ser beneficiar ‘els seus amics de l’ànima’. La vice-presidenta ha recordat que l’inici de la investigació judicial no va ser motivada per les nombroses denúncies que no sols va interposar el seu partit, el PSPV i Esquerra Unida, sinó perquè els tribunals tenen ‘sospites serioses’ que hi havia muntat ‘un xiringuito de saqueig de les arques públiques’.

Summary: Oltra recorda a Camps que la investigació de la F1 no és política sinó per corrupció


L’ex-president de la Generalitat Artur Mas, l’ex-vice-presidenta Joana Ortega i l’ex-consellera Irene Rigau han pagat les multes de la condemna pel 9-N, segons que ha informat el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC). Mas ha abonat 36.000 euros, Ortega ha pagat 30.000 i Rigau, 24.000. Tots tres compleixen penes d’inhabilitació, que van començar a comptar el 23 de gener, tot i que les defenses van demanar que es fixés com a inici la data de la primera sentència i no la decisió ferma del Suprem. Mas estarà inhabilitat fins al 21 de febrer del 2020, Ortega ho estarà fins al 19 d’octubre del d’enguany, i Rigau acabarà la pena el 19 de juliol.

Summary: Mas, Ortega i Rigau paguen les multes de la condemna pel 9-N


El batlle de València, Joan Ribó, i la batllessa de Barcelona, Ada Colau, han signat avui una declaració conjunta per a reclamar el corredor mediterrani al Ministeri de Foment espanyol. Totes dues ciutats demanen, en el Manifest de Barcelona i València per l’Eix Mediterrani: ‘No acceptarem la persistència de la discriminació. Barcelona i València no volen ser més que ningú, però tampoc menys.’ El document recull la necessitat de substituir la via única entre Vandellòs i Tarragona per la variant que es troba en construcció i la disponibilitat d’ample internacional des d’Alacant i València fins a Barcelona per a fer possible el pas directe de mercaderies cap al centre d’Europa i de viatgers en temps i serveis competitius de nivell europeu. A més, es farà un seguiment dels passos que emprengui Foment per a accelerar les obres del corredor mediterrani. Ribó ha defensat que el corredor mediterrani era clau per a les economies catalana i valenciana i per a la sostenibilitat de València i Barcelona. El batlle s’ha compromès a millorar l’estació València Nord perquè millori la integració del ferrocarril a tota la ciutat. Per la seva banda, Colau ha afegit que la Sagrera era un projecte clau per a la integració urbana del ferrocarril a Barcelona. Ribó i Colau també han signat un protocol de col·laboració dirigit a aconseguir un intercanvi de bones pràctiques i de gestió eficaç entre tots dos ajuntaments. Es basa en la defensa de la ciutadania i la millora del benestar social i econòmic.

Summary: Ribó i Colau signen un manifest conjunt pel corredor mediterrani


L’Organització Mundial de la Salut (OMS) ja considera una pandèmia la malaltia pel coronavirus 2019 (Covid-19). Així ho ha anunciat en una conferència de premsa per a actualitzar les dades sobre el coronavirus el director general de l’OMS, Tedros Adhanom Ghebreyesus. Segons que ha dit, ‘“pandèmia” no és una paraula que es pugui fer servir a la lleugera’. ‘És una paraula que, si es fa servir malament, pot causar una por irracional, o una acceptació injustificada que la lluita s’ha acabat, rendint-se al patiment i la mort innecessaris’, ha afegit. Amb tot, ha deixat clar que descriure la situació com una pandèmia ‘no canvia la valoració de l’OMS sobre l’amenaça que suposa aquest coronavirus’, ni tampoc canvia què fa l’OMS o què han de fer els països. El pas de l’epidèmia a la pandèmia és un fet quan es declara que una malaltia ha afectat estats d’arreu del món i hi ha un nombre elevat d’infectats. A més, perquè una malaltia pugui titllar-se de pandèmia, com la Covid-19, ha de tenir un grau alt d’infecció i una facilitat per a expandir-se geogràficament. 🚨 BREAKING 🚨 "We have therefore made the assessment that #COVID19 can be characterized as a pandemic"-@DrTedros #coronavirus pic.twitter.com/JqdsM2051A — World Health Organization (WHO) (@WHO) March 11, 2020

Summary: L’OMS declara que la Covid-19 ja és una pandèmia


Té de temps fins el 2 de maig, dia en què es dissoldran les corts espanyoles. Fins aleshores, i en veient que Felipe V no ha encarregat a Mariano Rajoy que provi de formar govern, el líder del PSOE, Pedro Sánchez, té camp per a córrer. Ha fracassat en els dos primers intents d’investidura, però maniobra per guanyar en el tercer. Com que necessita Podem, els socialistes han activat una estratègia que consisteix a erosionar els seus marges. El País Valencià i Catalunya són les bigues mestres d’aquesta estratègia. La setmana passada Sánchez va ser a València i a Barcelona, i s’entrevistà amb Mónica Oltra i Carles Puigdemont. De la segona reunió, no en va sortir pas res concret, però el canvi de to entre tots dos interlocutors és evident. Ahir, en una entrevista a El Periódico, Puigdemont deixava albirar possibilitats i deia que si Sánchez s’atrevia a parlar d’un referèndum comptaria amb el suport clar dels diputats independentistes a Madrid. A València el pas endavant de Sánchez va ser més clar, encara. En una reunió a l’Ajuntament de València amb Ximo Puig, Joan Ribó, Joan Baldoví i, sobretot, Mónica Oltra, Pedro Sánchez va aconseguir que la vice-presidenta valenciana es comprometés a mirar de convèncer Pablo Iglesias de la necessitat de negociar i arribar a acords amb els socialistes. El canvi de posició de Compromís va ser ratificat encara per Joan Baldoví, quan va dir que no veia cap problema a comptar amb Ciutadans dins un govern de canvi. Que Mónica Oltra s’hagi decantat cap al costat de l’acord amb el PSOE és un gran canvi en favor de Sánchez. Pablo Iglesias ha insistit sempre a assenyalar Manuela Carmena, Ada Colau i Mónica Oltra com les altres cares de la renovació política. Carmena ja va fer una declaració en favor del pacte amb els socialistes, per bé que va ser envoltada de polèmica. Oltra ara pren posició a favor d’aquest pacte també i els rumors indiquen que Sánchez cerca la manera d’incloure Colau en aquesta actitud favorable. Al final, l’objectiu és acorralar Pablo Iglesias, que a més és víctima d’una crisi sense precedents al seu partit. Sánchez ja té al seu costat Ciutadans i Compromís i ha obert una via de diàleg amb els independentistes catalans. Aquests no cal ni que el votin, perquè potser no hi haurà cap més votació. Només que l’assenyalin com algú dialogant, el líder del PSOE ja en té prou. Amb això, al congrés espanyol el PP està cada vegada més aïllat. Però també Podem. Si Sánchez aconsegueix el miracle de deixar-los sols en el no, especialment si és capaç d’acostar una part del món Podem a la seva candidatura, la pressió sobre Pablo Iglesias serà monumental. Perquè signi un acord d’investidura o per amagar-li una nova campanya electoral, en què el relat seria claríssim: fins i tot els aliats d’Iglesias entenien que calia un govern de canvi, al qual s’afegia Ciutadans i només l’obstinació del qüestionat líder de Podem el va fer impossible.

Summary: Sánchez malda per acorralar Podem, fent servir d’ariets Compromís i els independentistes catalans


Del ‘Catalunya, nou estat d’Europa’ de l’any passat, a ‘Objectiu independència‘ del 2019. Aquest serà el lema de la manifestació de la Diada del pròxim Onze de Setembre, que tindrà com a idea força la unitat estratègica dels partits i les entitats independentistes. Serà a la plaça d’Espanya de Barcelona. ‘Hem buscat una plaça gran on conflueixin carrers grans, perquè volem representar que, des de camins diferents, hi ha un punt de trobada que és la independència’, ha dit la presidenta de l’ANC, Elisenda Pluzie, que ha donat els detalls de la manifestació en un acte al peu del MNAC, sota un sol de justícia i des d’on s’albira el pròxim objectiu de la Diada. Aquest emplaçament serà el punt de confluència de sis carrers, que es preveu que també s’omplin de gent. Són el carrer de la Creu Coberta, el carrer de Tarragona, l’avinguda del Paral·lel, l’avinguda de Maria Cristina i la Gran Via de les Corts Catalanes. ‘Volem mostrar el dibuix d’unió cap a un centre, que serà la plaça d’Espanya’, ha detallat Carla Soler, de la Comissió de Mobilització de l’Assemblea, que ha afegit que la distribució dels trams no se sabria fins que no s’obrissin les inscripcions. Paluzie també ha explicat que, si bé l’any passat van fer servir la metàfora de la muntanya, en què el cim era la independència i no es va aconseguir, ara no calia apartar-se d’aquest objectiu, però que l’havien volgut reforçar amb la reivindicació de la unitat estratègica. ‘No és una condició suficient, però és imprescindible. Unitat estratègica significa intercanvi d’idees i projectes per a acabar definint una estratègia que, aquest cop, sigui guanyadora. Que ens permeti superar els obstacles i ens porti a l’objectiu polític compartit. La independència.’ En aquest sentit, s’ha referit al xoc entre ERC i Junts per Catalunya ahir al parlament, arran de la Iniciativa Legislativa Popular (ILP) que va refusar la mesa i que instava la cambra a declarar unilateralment la independència. ‘El que va passar ahir al parlament no ens agrada, com no ens agraden determinats pactes en alguns ajuntaments. Però ho interpretem com un símptoma d’allò que passa quan no treballem en unitat’. Com és habitual, l’ANC ha estat acompanyada d’altres entitats que col·laboren en la mobilització. Josep Maria Cervera, president de l’Associació de Municipis per la Independència, ha emplaçat els batlles i regidors a tenir ‘molt present que cal compromís clar amb la República catalana’. Montse Ortiz, vocal de la junta electoral d’Òmnium Cultural ha parafrasejat les paraules de Jordi Cuixart: ‘Ho tornarem a fer! I el pròxim Onze de Setembre, ho tornarem a fer, de manera cívica i pacífica, com sempre.’ ⬛⬜🔴 Presentada la samarreta de la manifestació de l'11-S 2019. 👉 #ObjectiuIndependència🧭 pic.twitter.com/UevKLE4z8d — Assemblea Nacional 🧭 (@assemblea) June 26, 2019 A l’acte també s’ha presentat la samarreta d’enguany i que serveix a l’entitat per a finançar l’organització de la Diada. Serà de color blau turquesa i lluirà un estel al pit, que simbolitza l’objectiu de la independència.

Summary: La manifestació de la Diada confluirà a la plaça d’Espanya de Barcelona


Almenys 26.000 menors no acompanyats han estat detinguts des de començament del 2016 a la frontera dels Estats Units amb Mèxic, segons ha denunciat el Fons de les Nacions Unides per a la Infància (Unicef), que ha alertat que milers de nens i nenes de Centreamèrica corren contínuament el risc de ser segrestats, violats o assassinats en el seu intent per arribar al país nord-americà. Més de 44.500 menors no acompanyats van ser detinguts el 2014 a la frontera, una xifra que va disminuir el 2015 però que ha tornat a augmentar el 2016, segons l’informe de l’Unicef ‘Somnis trencats: El perillós viatge dels nens centreamericans als Estats Units’. L’agència ha assenyalat, a més, que els menors no acompanyats que no tenen representació legal tenen més probabilitats de ser deportats que aquells que sí que disposen d’advocat. Aquest any, el 40% dels nens no representats han estat deportats, respecte del 3% dels nens amb representació. ‘És esgarrifós pensar en aquests nens fent un viatge esgotador i extremadament perillós a la recerca de seguretat i una vida millor’, ha asseverat el director executiu adjunt de l’Unicef, Justin Forsyth. ‘El flux de joves refugiats i migrants posa de manifest la importància d’abordar la violència i les condicions socioeconòmiques que imperen en els seus països d’origen’, ha afegit. La majoria dels menors prové de països com Hondures, Guatemala i El Salvador, i moltes ni tan sols arriben a la frontera perquè són víctimes de segrestos i assassinats.

Summary: Unicef denuncia que 26.000 nens de Centreamèrica han estat detinguts el 2016 a la frontera dels EUA


Forces iraquianes recolzades per l’aviació de combat de la coalició liderada pels Estats Units van atacar ahir les posicions de l’autoanomenat Estat Islàmic a la zona oriental de Mossul, l’endemà dels primers enfrontaments en aquesta ciutat del nord de l’Irac. Des del bastió est dels milicians islamistes s’ha observat una densa columna de fum i s’ha pogut escoltar el foc d’artilleria, segons que ha explicat un reporter de Reuters prop de la població de Bazwaia, situada a uns cinc quilòmetres a l’est de Mossul. També s’han pogut escoltar explosions més a l’est. ‘Actualment estem lluitant a l’est de Mossul’, ha assenyalat el tinent general Abdul Wahab al-Saidi, membre del Servei de Contraterrorisme (CTS), una unitat militar d’elit. ‘Hi ha pressió de tots els costats de la ciutat per facilitar l’ingrés al centre’, ha sostingut. Dues setmanes després del començament de la seva campanya per recuperar Mossul de mans d’Estat Islàmic, les forces iraquianes i la coalició aliada han desallotjat desenes de pobles i ciutats de la regió de Nínive, a l’est de la ciutat, i estan avançant al costat del riu Tigris des del sud. Els enfrontaments dins de la ciutat, l’últim gran bastió d’Estat Islàmic a l’Iraq i on encara viuen 1,5 milions de persones, podrien prolongar-se durant mesos. L’ofensiva, que involucra a forces regulars de l’exèrcit, la unitat antiterrorista d’elit, la policia federal, combatents kurds i milícies xiïtes, és la més complexa posada en marxa a l’Irac des de la invasió liderada pels Estats Units en 2003 per enderrocar Saddam Hussein. A més de recórrer a atacs suïcides, foc de morters i a franctiradors, Estat Islàmic també ha forçat a milers de civils a sortir de les aldees veïnes per a reubicar-los a l’interior de Mossul, i així usar-los com escuts humans, segons que confirma l’ONU. El mateix organisme internacional denuncia que el grup terrorista va matar dissabte a 40 ex-membres de les forces de seguretat de l’Irac i va llançar els seus cossos al riu Tigris. A més, els militants van intentar transportar a uns 25.000 civils des de la població de Hammam al-Alil fins a Mossul, probablement per utilitzar-los com a escuts humans.

Summary: Forces iraquianes ataquen les posicions d’Estat Islàmic a l’est de Mossul


L’adrogueria Boter de Badalona ha desmentit públicament que un dels presos independentistes del 23-S, Jordi Ros, adquirís a l’establiment precursors d’explosius, concretament àcid nítric al 65% i nitrat de potassi al 99,8%, tal com han publicat alguns mitjans que han filtrat part d’un informe de la Guàrdia Civil que forma part del sumari de la causa. En un comunicat al qual ha tingut accés VilaWeb, l’empresa explica que una persona es va interessar per telèfon pels productes en qüestió i un treballador de l’adrogueria el va advertir que eren precursors d’explosius i que la venda era habilitada únicament a professionals del sector. Segons Boter, el treballador també va informar l’interessat que no sabia si tenien els productes en la puresa sol·licitada, fet pel qual el tornaria a trucar. Boter explica que el treballador va trucar més tard a la mateixa persona per informar-la que disposaven de cinc ampolles dels productes sol·licitats. Tanmateix, desmenteix de manera taxativa que es fes cap transacció. ‘La compra no es va arribar a fer mai. Drogueria Boter, S.L. afirma tenir aquestes cinc ampolles encara en estoc i no haver fet cap venda d’aquest producte el 2019’, diu el text. D’altra banda, l’empresa diu que no pot corroborar si més tard Ros va entrar o no a l’adrogueria, però reitera que si va visitar l’establiment, no va comprar cap precursor d’explosiu. Arran de les filtracions en diversos mitjans, Boter ressalta que s’ha perjudicat la imatge pública de l’empresa i per això exigeix una rectificació immediata. En cas contrari, estudiarà emprendre mesures legals.

Summary: Una adrogueria de Badalona desmenteix una filtració del sumari contra els presos del 23-S


La presidenta del Parlament de Catalunya, Carme Forcadell, i la secretària primera de la mesa, Anna Simó, han comparegut després d’haver declarat al TSJC per haver permès el debat sobre el referèndum per dir que continuaran ‘afavorint el debat parlamentari’. Forcadell ha declarat: ’Continuarem alçats amb la tranquil·litat de complir les nostres funcions. Parlar, debatre i votar no són un delicte. No ens doblegarem a la voluntat censora d’aquells que volen coartar un debat democràtic.’ I ha afegit: ‘Avui un tribunal que hauria d’emparar els nostres drets ens ha citat a declarar novament. No ens hem doblegat a la censura que ens volen imposar. Són incapaços d’afrontar políticament els problemes polítics.’ També ha dit que el TSJC ‘hauria de garantir la inviolabilitat de la cambra i l’acció lliure de coaccions i ingerències.’ ‘Només el fet que la presidenta i quatre membre de la mesa del parlament anem a declarar en un procediment penal per opinions i vots expressats en aquest parlament ja vulnera els nostres drets i indirectament els de la ciutadania, la inviolabilitat parlamentàia que ens empara i la llibertat de votació i participacó dels diputats.’

Summary: Forcadell avisa: ‘El parlament no es doblegarà a la censura que ens volen imposar’


‘Són uns maleducats i uns covards’, ha començat dient el conseller Jordi Turull al torn de rèplica, en la compareixença a la comissió d’investigació del 155 al parlament. Han estat vuit minuts d’una gran duresa del conseller empresonat envers els representants de Ciutadans, Lorena Roldán i Carlos Carrizosa, que havien assistit al començament de la compareixença d’Oriol Junqueras però se n’han anat abans de poder sentir què responien els presos a les seves acusacions i insults. Turull s’hi ha referit, amb frases d’aquesta contundència: ‘Aquesta gent, que ens poden dir el que sigui, a fora amb una càmera són molt valents. I amb les coses que han arribat a dir us puc assegurar que a la presó hi ha molta més humanitat que la que desprenen aquestes persones.’ ‘Per què no em diu a la cara la senyora Roldán els privilegis que tinc a la presó? Només voldria un privilegi, com a pres, com tots els presos: que quan una filla necessita parlar amb el seu pare ho pugui fer. I aquest no el tenim.’ Vegeu sencer aquest fragment:

Summary: Duríssim discurs de Turull contra Ciutadans: ‘A la presó hi ha més humanitat que la que desprenen ells’


El ministre d’Exteriors del govern espanyol, Josep Borrell, va ser escridassat anit a Terrassa (Vallès Occidental). Hi va anar a presentar Alfredo Vega com a candidat a revalidar-ne la batllia al Teatre Principal. Prop de dues-centes persones es van concentrar a primera hora de la tarda a l’exterior del teatre per a refusar-ne la presència. Els manifestants van proferir càntics a favor de la independència i van dir-li ‘feixista’ i ‘ministre del 155’. Va arribar una hora i mitja més tard que no era previst en un vehicle custodiat per la policia. En lloc d’aturar-se a la porta de l’edifici, va accedir a l’interior de l’aparcament, motiu pel qual no hi va haver una trobada cara a cara entre Borrell i els manifestants. Protesta davant del Teatre Principal de Terrassa, on s'ha realitzat un acte del PSC-PSOE amb Miquel Iceta i Josep Borrell, els cotxes dels quals han entrat a tota velocitat pels estrets carrers del centre. Crits de "Feixista Borrell, fora de Terrassa!"pic.twitter.com/5d2kiRb0qP — Llibertat.cat (@Llibertatcat) March 1, 2019

Summary: Escridassada a Borrell en una visita a Terrassa


El País Valencià té més de tres-centes places a punt a través de la seva xarxa pública d’albergs per atendre una eventual arribada de refugiats. A més, la setmana vinent començarà a dissenyar amb altres administracions i entitats socials una xarxa més gran d’acolliment que pugui atendre els 1.500 refugiats que ahir va dir la vice-presidenta del govern valencià, Mónica Oltra, que podria arribar a acollir. Oltra ha informat avui que compten amb un pressupost inicial de més de 620.000 euros per a l’atenció a refugiats i que els albergs disponibles són els d’Alboraig, Benicàssim, Piles, la Florida, Benicarló, Jaume I de Castelló i Xera. El consell també ha aprovat avui una declaració institucional de suport a refugiats i exiliats avançada ja ahir.

Summary: El País Valencià pot acollir més de tres-cents refugiats des d’avui


La Via Lliure a la República Catalana, que pretén omplir l’avinguda de la Meridiana l’Onze de Setembre vinent, ja ha superat els 170.000 inscrits, quan manquen vint-i-cinc dies per a la Diada. El ritme d’inscrits és bo per a omplir tota la Meridiana, n’hi ha més que l’any passat amb la V de la Diagonal i la Gran Via: fa exactament un any n’hi havia 150.000. Però els organitzadors, l’ANC i Òmnium, que han fet una conferència de premsa avui al matí per presentar les novetats sobre la mobilització, avisen que no n’hi ha prou, que ‘no podem relaxar-nos’. L’ANC ha publicat aquesta gràfica que compara l’evolució de les inscripcions entre l’any passat i enguany: Ja som 170.000 inscrits a la #ViaLliure11S. Anem bé, però no podem relaxar-nos. Ara arriba l’hora de la veritat! pic.twitter.com/ea010G58u5 — Assemblea Nacional (@assemblea) August 18, 2015 Ara per ara hi ha una trentena de trams plens, però encara n’hi ha vuitanta-un que tenen una ocupació baixa o molt baixa: ‘resten tres quilòmetres de la Meridiana per a omplir’, avisa Josep Sabaté, coordinador de mobilització de l’ANC. Tanmateix, ja hi ha 1.275 autocars plens i es preveu que se superin els 2.000. D’aquesta manera se superarien les xifres de l’any passat, quan la V de l’Onze de Setembre va mobilitzar 1.500 autocars. Una de les alternatives a l’autocar per a desplaçar-se fins a Barcelona era el tren, però la vaga de RENFE programada per aquell dia ho impedeix. Jordi Sánchez, president de l’ANC, no creu que això resti assistents a la Via Lliure i que cercaran vies alternatives. ‘La vaga de trens no evitarà que tothom pugui anar a la Meridiana’, ha assegurat Sánchez. Vegeu ací l’ocupació de la Meridiana ara mateix: La Via Lliure no solament es viurà a la Meridiana, sinó que en uns altres punts del planeta és programat de repetir l’acció. L’ANC té programades quaranta rèpliques a tot el món a ciutats tan importants com ara París, Sidney, Dubai, Oslo o Amsterdam. Els Estats Units és el país que n’acollirà més, un total de disset.

Summary: L’ANC demana de ‘no relaxar-se’ malgrat l’augment d’inscrits a la Via Lliure


1- Perquè creieu que el periodisme rigorós i de qualitat de VilaWeb ha de continuar existint i ser més fort Aquest és un moment complicat per als mitjans. La crisi generalitzada per la qual han passat ha fet que molts hagin optat pel sensacionalisme, maldant per aconseguir tants clics com fos possible. VilaWeb sempre ha refusat aquesta opció. A VilaWeb no trobareu notícies tretes de context, de mal gust, que graten en la morbositat o que intenten enganyar-vos per aconseguir que hi entreu. I això fa molts anys que ho fem. VilaWeb, ja el 2004, va decidir de començar el seu projecte de subscripcions, convençut que el suport dels lectors era necessari per a garantir la qualitat del mitjà. I el temps ens dóna la raó. Ja som més de 15.000, però hem d’arribar a 20.000, pel cap baix, per ser més forts i incidir més en la nostra societat. Feu-vos subscriptor de VilaWeb, clicant ací Nosaltres creiem en la necessitat de mitjans forts que practiquin el periodisme de qualitat i independent, un periodisme que no pot ser un luxe per a minories i ha d’apel·lar a la majoria de la població. I això ho hem plasmat en aquesta declaració pública dels nostres principis: «VilaWeb existeix per a donar veu a la gent dels Països Catalans, amb la voluntat de servir d’instrument de control del poder, des de la defensa dels valors progressistes, lluitant pel bé comú, per la llengua catalana, per la llibertat i la cultura. Els nostres principis són l’honestedat periodística, la integritat, la independència editorial, el pluralisme en les opinions, el coratge per a plantar cara a l’autoritarisme i a qualsevol intent de censura o opressió, la responsabilitat social i el respecte als lectors, que considerem que tenen el dret de rebre, amb la màxima qualitat i elegància, la millor versió que es pugui obtenir de tot allò que passa al país i al món. I tot això ho volem fer amb passió, sense sectarisme i defugint sempre el sensacionalisme i la banalitat.» 2- Perquè enteneu que el periodisme és un combat, en el qual periodistes i lectors hi som junts VilaWeb va néixer el 1995, precisament de la incomoditat amb el model de periodisme que es practica al nostre país i amb la voluntat d’obrir un nou camí, aprofitant allò que aleshores era una tecnologia incipient: internet. Tots aquests anys heu vist una vegada i una altra que VilaWeb donava la cara en tot moment. Ho fem perquè entenem que el periodisme és un combat, com ens van ensenyar els grans noms que són la nostra referència tant als Països Catalans com al món. El periodisme ha de servir perquè la societat entengui els problemes que té i reflexioni sobre com resoldre’ls. 3- Perquè VilaWeb és un diari valent que planta cara Per això VilaWeb és un diari valent que sempre ha plantat cara, que ha assumit els riscs necessaris quan calia assumir-los. Per això va ser el primer mitjà a qüestionar l’autoria d’ETA dels atemptats de l’11-M a Madrid, en un moment de pressió informativa com no s’havia vist mai abans. I per això va publicar els anuncis del referèndum d’autodeterminació del Primer d’Octubre, quan alguns altres mitjans no s’hi van atrevir. Per això va resistir durant anys la pressió de l’Ajuntament de Barcelona, que demanava dos anys de presó per al seu director, arran de les informacions del cas Vilaró. Per això VilaWeb posa damunt la taula, sempre que cal, debats incòmodes, com el del paper dels indults en l’estratègia de la política catalana, i no dubta a l’hora d’obrir les seves pàgines absolutament a tothom. I per això mateix, per aquest compromís amb la informació, VilaWeb sempre ha posat el rigor informatiu per davant de cap altre valor i, quan ha calgut, ha desmentit informacions errònies o mentides que aparentment anaven en favor dels ideals que comparteix amb bona part de la població. Com va passar amb les mentides sobre el finançament de Ciutadans per la Comissió Europea o amb les informacions falses sobre els atemptats del 17-A. 4- Perquè VilaWeb és un mitjà nacionalment autocentrat VilaWeb és un mitjà que esguarda la realitat del punt de vista dels seus lectors, amb la mirada oberta al món que sempre es té des dels Països Catalans. I això ho practiquem cada dia. Per a VilaWeb els Països Catalans són una unitat informativa, cohesionada, on ningú no és per sota de ningú. L’únic criteri de VilaWeb a l’hora de categoritzar un fet és la importància de la notícia, independentment del lloc on passi i de si és gran o petit. Tant hi fa que sigui a Gandia, a Perpinyà, a Ciutadella, a Vall-de-roures o Amposta. Barcelona o València són les nostres grans ciutats, però el nostre món no gira solament al voltant d’aquestes capitals. Per a VilaWeb les fronteres estatals i autonòmiques que esquerden el nostre país no són res. No representen res. Perquè mirem la realitat amb els ulls dels nostres lectors, que ens poden llegir a qualsevol part del món però conscients que representem i donem veu a una cultura i a una nació, a les persones que en volen formar part i les fan seves. 5- Perquè creieu que cal una veu progressista i independent, també als mitjans Els mitjans tenim un paper important a l’hora de configurar el debat públic. La informació és una matèria essencial per a exercir la democràcia i per això el poder aboca tants recursos per a controlar-la i dirigir-la en el sentit que li interessa. Per això calen veus que defensin, des de la independència editorial i política, posicions progressistes en suport dels interessos de la col·lectivitat, veus crítiques amb el poder i disposades a pagar qualsevol preu per fer bé la seva feina, per denunciar els abusos. VilaWeb forma part d’aquestes veus d’ençà del començament i mira el món amb aquesta mirada. Defugint de manera expressa el sectarisme que encega i optant sempre per les explicacions complexes, en vist d’una situació que és extraordinàriament complexa i que no es pot resoldre amb eslògans i prou. 6- Perquè us agrada que us fem pensar, amb una secció d’opinió única A VilaWeb hem bastit una secció d’opinió molt especial, feta amb gent que no trobareu als altres mitjans i que gaudeix escrivint bé, fent pensar als lectors i elevant el nivell del debat públic. Cada dia la nostra secció d’opinió és el reflex de la pluralitat de veus que volem representar, de Marta Rojals a Andreu Barnils, de Tina Vallès a Joan Ramon Resina, de Mercè Ibarz o Joan Minguet a Jordi Goula. Cerquem gent com Núria Cadenes o Biel Mesquida, com Gemma Pasqual, Bel Zaballa o Julià de Jodar, com Anna Zaera o Pau Vidal o Oriol Izquierdo, entre més. Cerquem gent que no diu obvietats ni escriu de qualsevol manera, gent amb una mirada profunda al seu entorn, amb condicionants personals ben diversos, geogràfics, ideològics, de gènere o d’estil. I ho acompanyem amb la feina diària dels redactors, amb les anàlisis del cap de redacció, Josep Casulleras; amb l’editorial diari de Vicent Partal cada matí; el repàs nocturn de l’actualitat als Països Catalans, l’Última, a càrrec de Pere Martí, i amb les anàlisis i els reportatges de col·laboradors del nivell de Roger Cassany, Joe Brew o Xavier Montanyà. 7- Perquè sabeu que quan us diem que una cosa ha passat és que ha passat A VilaWeb volem ser els primers i els més ràpids a explicar-vos què passa. Però no a qualsevol preu. I, sobretot, no ho volem ser si el preu és equivocar-nos i desinformar. Vivim en una època en què massa mitjans digitals han caigut en la trampa del sensacionalisme i el clic fàcil. I això és una desgràcia per al periodisme. Per això a VilaWeb ens ho mirem tot una vegada i una altra i ho comprovem tot una vegada i una altra, tan de pressa com podem i amb l’ambició d’informar de la manera més completa i immediata possible. Però sempre amb el rigor com a aspiració màxima. A VilaWeb, quan diem que una cosa ha passat és perquè ha passat. Així és, en definitiva, com hauria de ser sempre el periodisme. 8- Perquè us agrada que demanem la subscripció voluntària però que alhora informem tothom, tant si pot pagar com si no Un diari ha de guanyar diners per poder funcionar com cal, però no pot ser un negoci i prou. El 2004, quan ningú no en parlava, a VilaWeb vàrem començar a demanar-vos ajut i ja ho vàrem fer d’una manera diferent. Els nostres continguts són oberts a tothom, per a aquest gran nombre de lectors que ens fa líders d’audiència. Treballem per a tots perquè considerem que la nostra responsabilitat social és donar-los la millor informació possible. I per això no posem murs de pagament. A la inversa: ens agrada que difongueu la nostra feina tant com sigui possible i per tants canals com sigui possible. I, simplement, demanem a aquells que pugueu i vulgueu pagar que ens ajudeu. Per a consolidar aquest gran mitjà que és VilaWeb necessitem vint mil subscriptors i ja hem superat els quinze mil. Som, doncs, en el camí que ens vàrem marcar el 2004, ensenyant que un model de diari independent, fonamentat en el rigor i la qualitat del producte, pot ser també un negoci sòlid, radicalment independent dels poders econòmics i polítics. 9- Perquè els serveis que acompanyen la subscripció us són útils i us fan gaudir de la comunitat de lectors de VilaWeb I perquè quan ets subscriptors tens al teu abast aquests serveis que fan que l’experiència de pertànyer a la comunitat de VilaWeb sigui encara molt millor. Serveis que comparteixen els adherits i els col·laboradors: 1. El diari de demà. Tots els membres de +VilaWeb poden llegir cada dia, a les deu del vespre, el contingut del diari que la resta de lectors no llegiran fins l’endemà. El trobareu a la portada del diari en format web, en una placa titulada ‘El diari de demà’. 2. Llegir el diari sense anuncis. Identificant-vos com a subscriptor, podreu llegir el diari sense publicitat. Podeu iniciar sessió introduint el correu electrònic i la contrasenya que heu escrit en el formulari d’alta. 3. Correu de la Nit i VilaWeb Paper. Cada dia a les deu del vespre (tret del dissabte) rebreu el Correu de la Nit. Aquest correu inclou els articles que es publicaran l’endemà i que vosaltres ja podeu llegir, a més de l’edició de VilaWeb Paper en format pdf, pensada per a ser impresa a casa o per a ser llegida en tauletes, mòbils o ordinadors. Aquesta edició no surt el dissabte ni durant el mes d’agost. Podeu decidir si voleu rebre el Correu de la Nit o no. Us recomanem de rebre’l, perquè també és el canal pel qual ens comuniquem prioritàriament amb vosaltres. Si per alguna raó no el rebeu i el voleu rebre poseu-vos en contacte amb suport@vilaweb.cat. 4. Xarxa VW. Podreu participar voluntàriament en aquesta xarxa social interna, on només hi ha subscriptors de VilaWeb. Funciona d’una manera semblant a Facebook, però no és pública ni accessible a ningú que no sigui subscriptor. Hi podeu escriure comentaris, crear grups, enviar missatges, participar en xats i, en general, relacionar-vos lliurement amb la resta de subscriptors del diari. Per participar en la Xarxa VW, primer heu d’activar el vostre usuari. La primera vegada que hi entreu, un botó us demanarà d’activar-lo i ja restarà activat sempre que ho vulgueu. 5. Comentaris a l’editorial i a les notícies. Podreu afegir comentaris propis a totes les notícies i articles. Tanmateix, aquests comentaris només els podran llegir els subscriptors i el públic general no els veurà, tret dels que es facin a l’editorial. En el cas d’aquests comentaris a l’editorial, que pot llegir tothom, el director del diari pot decidir de no publicar-ne algun, especialment si falta al respecte a algú o bé tracta de temes que no hi tenen relació. Es poden entrar durant les vint-i-quatre hores posteriors a la publicació. 6. Eina de favorits. Us permet de desar en un espai personal a la web els articles que trobeu interessants per recuperar-los quan vulgueu d’una manera senzilla. 7. Possibilitat d’obrir un bloc personal. Tots els subscriptors poden obrir un bloc personal, per a publicar-hi allò que considerin convenient. La responsabilitat sobre els apunts del bloc és de cada autor. Ací podeu veure els blocs actuals i una guia per a saber com funciona. 8. Podreu participar en actes exclusius per als subscriptors del diari, tant a la redacció com en espais públics. Els anunciem per correu i també al diari. Generalment els transmetem en directe en vídeo, al qual tenen accés els subscriptors i prou. 9. Podreu obtenir descomptes a la botiga de VilaWeb. 10. Esteu convidat a participar en les assemblees anuals de lectors de VilaWeb. Les assemblees són reunions de la redacció amb els lectors que es fan en diverses ciutats dels Països Catalans durant la primavera. Serveis exclusius per a col·laboradors. A més d’aquests serveis que són comuns als adherits i als col·laboradors, els col·laboradors tenen dos serveis exclusius més: 11. Contacte per Whatsapp amb el director del diari. Aquest contacte es pot sol·licitar en el moment de donar-se d’alta com a subscriptor o després escrivint un correu a suport@vilaweb.cat. 12. Vincular dos comptes més a la subscripció. Els col·laboradors poden vincular dues persones al seu compte. Aquestes dues persones tindran tots els drets dels subscriptors mentre la persona que els regala el servei ho sigui. Aquests comptes vinculats tindran el seu nom i contrasenya i funcionaran de manera independent, a tots els efectes. 10- Perquè us agrada VilaWeb, simplement I això, al final, ho resumeix tot. Fes-vos subscriptor de VilaWeb, clicant ací

Summary: Les deu raons per les quals heu de fer-vos subscriptor de VilaWeb


No hi ha hagut acord entre la fiscalia, l’acusació i la defensa dels quatre membres de la PAHC Bages acusats de pertinença a grup criminal per haver pintat vuit caixers de l’entitat bancària BBVA. El jutjat penal número 1 de Manresa ha citat avui les parts a una compareixença, en què els acusats han rebutjat qualsevol rebaixa de la pena i s’ha confirmat la celebració del judici el 22 de juny a les deu del matí. Els fets van tenir lloc durant la nit i matinada del 19 i el 20 de març del 2014. Segons l’escrit del fiscal, els quatre acusats van tapar-se parcialment amb caputxes i bufandes i van ocasionar pintades i desperfectes a vuit caixers de la comarca ‘de manera conjunta i coordinada, en companyia d’altres persones no identificades i en nom del col·lectiu’. En concret, a les oficines de BBVA a Sant Vicenç de Castellet, Manresa, Navarcles i Artés. Per aquests fets, la fiscalia els acusa d’un delicte de danys i d’un altre de pertinença a grup criminal i els hi demana nou mesos de presó i multes elevades. ‘No hem acceptat cap acord per dues senzilles raons: perquè la demanda s’ha fet de manera aleatòria a través de noms que consten als fitxers policials, i perquè no som una organització criminal’. Així ha justificat un dels acusats, el Miquel Coma, els motius pels quals no han acceptat cap proposta d’acord de la fiscalia. En la roda de premsa convocada aquest matí per la PAHC Bages, Coma ha declarat que ‘els criminals són els polítics i les elits capitalistes que governen i que no vetllen pel benestar de la gent treballadora, a qui no els importa que perdem la casa o no en tinguem’. Abans de la celebració del judici el 22 de juny, la PAHC Bages té previst engegar una campanya de suport als encausats. ‘Estem orgullosos de l’acció, ho tornaríem a fer les vegades que fes falta i considerem gravíssim l’intent de criminalitzar el grup’, ha explicat Reme Hernández en representació de la PAHC Bages. De fet, segons han explicat, aquest és el primer cop que la fiscalia qualifica la PAHC d’organització criminal. Un testimoni policial determinant Després de les pintades aparegudes a diverses oficines del BBVA la nit i matinada del 19 i 20 de març de 2014, l’entitat bancària va interposar una denúncia per danys que el jutge d’instrucció va arxivar després de determinar que no existien ‘motius lògics suficients per atribuir la seva perpetració a cap persona determinada’. La decisió va ser recorreguda pel banc. Segons ha informat La Directa, l’acusació va reclamar introduir la declaració de dos mossos d’esquadra i un policia local que a l’informe policial afirmaven haver reconegut els activistes. Així, el policia local hauria determinat que un dels acusats que havia vist en una manifestació a Manresa era la mateixa que apareixia en un dels caixers per tenir ‘la mateixa indumentària i aspecte’. Les declaracions policials van ser suficients perquè la Fiscalia incorporés la petició de presó per un delicte de pertinença a grup criminal i s’obrís judici oral. Ara, la fiscalia acusa els quatre membres de la PAHC Bages d’un delicte de danys i d’un altre de pertinença a grup criminal i els hi demana nou mesos de presó i el pagament de multes elevades.

Summary: Quatre membres de la PAH, acusats de ‘pertinença a grup criminal’ per haver pintat caixers del BBVA


La irrupció de la CUP a la política espanyola no comportarà que dues de les cares més conegudes, Anna Gabriel i David Fernàndez, tornin a la primera línia. Carles Riera, diputat de la formació al parlament, ha explicat en una entrevista a Ràdio 4 que en cap cas encapçalaran la llista per les eleccions del 10-N. Les llistes electorals s’han de presentar el 7 d’octubre, per això la CUP definirà els seus candidats pròximament. Riera ha dit que Fernàndez prefereix prioritzar ara el seu compromís amb els moviments socials i independentistes. En el cas de Gabriel, ha puntualitzat que es vol focalitzar en l’acció internacional des de l’exili. Un paper que, segons que ha afegit, ‘està jugant amb molta força’. De totes maneres, Riera no ha descartat que Gabriel ocupi algun lloc simbòlic a la llista. Carles Riera: "Ni David Fernàndez ni Anna Gabriel seran els cap de llista de la @cupnacional a les eleccions del #10N"@cupnacional @carlesral #GemmaNiergaRadio4 #carlesriera pic.twitter.com/ZqCTqTQ9GQ — radio4_rne (@radio4_rne) October 3, 2019 D’altra banda, Riera ha assegurat que no era partidari de presentar-se a les eleccions espanyoles. ‘Són institucions de l’adversari polític, formen part del problema’, ha dit. Segons el diputat, el govern que surti de les urnes ‘estarà més a la dreta’ que l’actual, però que cal ‘forçar l’estat, a través del conflicte democràtic, amb mobilitzacions, amb desobediència civil, generant inestabilitat’. ‘A ningú li a il·lusió anar al congrés’ En una entrevista a VilaWeb, Eulàlia Reguant, membre del secretariat nacional de la CUP, ha expressat també el seu recel a les eleccions del 10-N. ‘Anar al congrés dels diputats no és l’objectiu polític de cap militant de la CUP i no és que a ningú li faci il·lusió ni tingui ganes d’anar-hi’, ha dit. Eulàlia Reguant: ‘No pot ser que acceptem que els Mossos reprimeixen’ Sobre els possibles candidats, l’ex-diputada no ha volgut esmentar noms i ha assegurat que la formació es troba en un procés intern de debat per confegir les llistes. ‘Moltes de les persones que en algun moment hem tingut responsabilitats o hem estat cares visibles de la CUP estem al servei del que s’acabi decidint o proposant’, ha afegit.

Summary: Anna Gabriel i David Fernàndez no seran caps de llista de la CUP el 10-N


ACORD PER A LA CREACIÓ D’UNA TAULA ENTRE EL GOVERN D’ESPANYA I EL GOVERN DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA PER A LA RESOLUCIÓ DEL CONFLICTE POLÍTIC Les parts signants d’aquest acord constatem que tenim davant l’oportunitat de desblocar i canalitzar el conflicte polític sobre el futur de Catalunya i establir les bases per a resoldre’l, perquè hi ha voluntat de diàleg per a arribar a un acord que ens permeti de superar la situació actual. El reconeixement d’aquesta oportunitat, i la voluntat i la fermesa política expressada per ambdues parts, permeten d’explorar i abordar l’obertura d’una nova etapa basada en el diàleg efectiu, obert i sincer i apostar pel reconeixement i entesa institucional. Per tot això, d’acord amb els principis de lleialtat institucional i bilateralitat que regeixen el marc polític de relació entre el Govern d’Espanya i el Govern de la Generalitat de Catalunya, acordem: El reconeixement del conflicte polític i l’activació de la via política per a resoldre’l. Partim del reconeixement que hi ha un conflicte de naturalesa política en relació amb el futur polític de Catalunya. Com qualsevol conflicte d’aquesta mena, només es pot resoldre per vies democràtiques, mitjançant el diàleg, la negociació i l’acord, superant-ne la judicialització. Creació d’una TAULA BILATERAL DE DIÀLEG, NEGOCIACIÓ I ACORD PER A LA RESOLUCIÓ DEL CONFLICTE POLÍTIC. Per això, prenem el compromís de crear una Taula de diàleg, negociació i acord entre governs, que partirà del reconeixement i legitimitat de totes les parts i propostes i que actuarà sense més límits que el respecte als instruments i als principis que regeixen l’ordenament jurídic democràtic. Aquesta Taula, com a instrument polític, se sustenta en els principis següents: 1) Composició: el Govern d’Espanya i el Govern de la Generalitat de Catalunya. Se n’establiran les delegacions paritàriament i amb els membres que decideixin totes dues parts. 2) Contingut: diàleg obert sobre totes les propostes presentades. Les parts aportaran amb llibertat de continguts les seves propostes detallades sobre el futur de Catalunya. I es valoraran, debatran i argumentaran les posicions respecte de cada proposta. 3) Calendari transparent: la Taula començarà a treballar en el termini de quinze dies a partir de la formació de Govern d’Espanya i establirà terminis concrets per a les reunions i per a presentar les conclusions. 4) Seguiment i garanties de compliment: la Taula establirà mecanismes per a garantir el començament i el manteniment de la seva activitat i el compliment dels acords. En aquest espai caldrà cercar acords que tinguin un suport ampli de la societat catalana. Ambdues parts es comprometen a impulsar l’efectivitat dels acords que s’adoptin mitjançant els procediments oportuns. Les mesures en què es materialitzin els acords seran sotmeses en el seu cas a validació democràtica en una consulta a la ciutadania de Catalunya, d’acord amb els mecanismes prevists o que es puguin preveure en el marc del sistema jurídico-polític. Aquesta Taula es coordinarà amb més espais de diàleg institucionals i parlamentaris existents, que hauran potenciar-se, com ara la Comissió Bilateral Generalitat-Estat recollida a l’Estatut d’Autonomia de Catalunya i la Taula de Partits que hi ha al Parlament de Catalunya. PSOE-PSC Esquerra Republicana

Summary: Llegiu l’acord entre el PSOE i ERC, íntegre


El dirigent de Podem, Pablo Iglesias, fa un pas enrere i renuncia a estar al govern espanyol per facilitar una coalició amb el PSOE. Ho ha anunciat en un vídeo publicat a la xarxa: ‘No he de ser l’excusa del PSOE perquè no hi hagi un govern de coalició d’esquerres. Estar en el consell de ministres o no no serà un problema sempre que no hi hagi més vets i la presència d’Unides Podem al Govern sigui proporcional als vots. I la proposta, lògicament, la farà Unides Podem’, ha dit. Iglesias ho ha fet saber a Pedro Sánchez i ha demanat a Pablo Echenique que traslladi al PSOE la voluntat de negociar immediatament un govern de coalició d’esquerres. Un acord integral –programa i equips– per a tirar endavant la investidura la setmana vinent. No debo ser la excusa del PSOE para que no haya un gobierno de coalición de izquierdas. Estar o no en el Consejo de Ministros no será un problema siempre y cuando no haya más vetos y la presencia de Unidas Podemos en el Gobierno sea proporcional a los votos pic.twitter.com/UcBoukAj7H — Pablo Iglesias (@Pablo_Iglesias_) July 19, 2019 El president del govern espanyol, Pedro Sánchez, va dir ahir en una entrevista a La Sexta que l’exigència d’Iglesias de ser present a l’executiu s’havia convertit en l’impediment d’arribar a un acord. Sánchez es va referir al fet que Iglesias parli de presos polítics com un dels motius de pes: ‘No es donen les condicions perquè el senyor Iglesias sigui membre d’aquest govern. Hi ha un motiu polític. Tenim coincidències en polítiques socials, però n’hi ha moltes més en què no estem d’acord. Hi ha polítiques d’estat que no són per a demà-passat, sinó per a demà, per exemple la sentència del procés per part del Tribunal Suprem, que treu a la llum les principals divergències que tenim amb Unides Podem. Parlant amb Pablo Iglesias, en privat i en públic, l’he sentit dir que a Espanya hi ha presos polítics.’

Summary: Iglesias renuncia a estar al govern espanyol per facilitar la coalició amb el PSOE


Les plataformes que ofereixen sèries i films en línia, un negoci com més va més a l’alça, van esdevenint unes grans competidores en el món cinematogràfic. Veient el gran èxit aconseguit per Netflix i HBO, que han fet una gran inversió de promoció especialment a l’estat espanyol, ara YouTube i Disney han decidit d’afegir-se a aquest nou model de negoci emergent, amb produccions pròpies en temps real. Així, asseguren que obren moltes més possibilitats al panorama digital, capten nova audiència i es dirigeixen de manera directa als espectadors. The Walt Disney Company trenca amb Netflix Aquesta setmana, The Walt Disney Company, propietari de Marvel, Lucasfilm i Pixar, ha posat fi al seu acord de distribució amb Netflix. Disney ha fet públic que invertirà ‘milers de milions de dòlars’ en un nou servei d’emissió contínua que l’any que ve començarà a emetre deu mil esdeveniments esportius d’arreu d’Estats Units, en el marc de la programació esportiva d’ESPN. L’any 2019, s’hi afegirà l’emissió de sèries del canal Disney Channel i els films de Pixar, Marvel i Lucasfilm. També invertirà en la producció de noves sèries i films. D’aquesta manera, Disney mira de créixer en el sector i, alhora, deixa enrere el model de televisió tradicional i opta pel públic digital, ja que darrerament havia tingut pèrdues d’ingressos en l’àmbit de la televisió per cable. Robert Iger, president i conseller delegat de Disney, ha explicat que ‘els mitjans cada vegada es defineixen més per la relació directa entre els creadors de continguts i els consumidors’. YouTube, més de quaranta sèries en temps real de franc YouTube també ha decidit d’afegir-se a aquesta tendència, i oferirà quaranta sèries de producció pròpia en temps real de manera gratuïta. Alguns dels protagonistes que apareixeran en les noves sèries seran Demi Lovato, Katy Perry i Kevin Hart. Els continguts, que s’assemblaran als que ja ofereix Youtube RED, es podran mirar sense publicitat. Amazon, una plataforma amb poc èxit Amazon és una altra de les plataformes que va decidir fa temps d’oferir també aquest servei, però mai no ha aconseguit igualar l’èxit de Netflix o HBO. Amazon té una oferta més reduïda de continguts que les altres plataformes, i tot i creure que la presència d’actors coneguts en el repartiment els ajudaria a prosperar, no ha aconseguit millorar la posició en el mercat.

Summary: Disney i YouTube volen afegir-se al mercat de les sèries en línia


El CDR del Barcelonès ha convocat una protesta per a demà a la prefectura de la Policia espanyola de la via Laietana a les 19.30. Diuen que volen ‘tornar totes les pilotes que ens van disparar’. 🔴 CONVOCATÒRIA 🔴 📣 QUÈ? Tornem totes les pilotes que ens van disparar 📣 ON? Via Laietana, Prefectura PN 📣 QUAN? Dissabte a les 19.30h 👉🏻 Escriu un missatge a la pilota, fes un vídeo curt, piula’l i menciona’ns 👉🏻 Porta les pilotes de casa#QueSenVagin#RevoltaPopular pic.twitter.com/hxmDTOSfZh — CDR_Barcelonès (@CDR_Barcelones) October 24, 2019 A la convocatòria demanen als participants que escriguin ‘un missatge a la pilota’, que l’enregistrin i que després el pengin a les xarxes socials. Durant els incidents d’aquests darrers dies quatre persones han perdut la visió d’un ull per l’impacte d’un projectil. Manifestació del 26 d’octubre: Òmnium i ANC organitzen una gran mobilització contra la repressió

Summary: Els CDR convoquen una manifestació a la via Laietana per a ‘tornar les pilotes que ens van disparar’