El govern de la Generalitat de Catalunya ha aprovat avui el decret llei que permet la limitació dels preus de lloguer als barris o les ciutats on es pugui acreditar una manca d’habitatge assequible. El decret obliga a declarar una ciutat o barri zona amb mercat d’habitatge tens com a pas previ per a imposar la contenció de preus. Com a norma general, el cost del lloguer en aquestes zones només podrà superar d’un 10% l’índex de referència de preus de lloguer, ampliable fins a un 5% addicional en els casos en què es puguin justificar vistes excepcionals o característiques especials com piscines comunitàries o jardins. Els pisos de nova construcció o totalment rehabilitats tindran una moratòria de tres anys en l’aplicació del límit, i podran oferir-se un 20% per sobre de l’índex els primers cinc anys a partir de la sortida al mercat. En casos justificats, la declaració d’àrea amb mercat d’habitatge tens també podrà excloure de la limitació els habitatges amb una superfície útil superior a 150 metres quadrats. La consellera de Justícia, Ester Capella, ha dit: ‘El govern pot actuar per acció, a favor dels interessos col·lectius, o per omissió, deixant camí lliure als fons voltor’. I ha afegit ‘Ens preocupa de protegir les víctimes d’abusos del mercat de l’habitatge.’ Ha insistit que la contenció dels preus del lloguer aprovada pel govern era pionera a l’estat espanyol, però ha destacat que era una realitat a tot Europa. El codi civil alemany, per exemple, regula les rendes des de fa uns trenta anys, i a Itàlia s’aplica d’ençà del 1998. Països com Portugal, Àustria i Suïssa també tenen fórmules per a limitar el preu de l’habitatge, i a París s’aplica la mesura des d’enguany. Als EUA, també actua en la mateixa línia l’estat d’Oregon. Capella ha reiterat que la limitació de preus era un compromís del govern. Segons ella, l’aprovació del decret ‘subratlla l’ànima social del govern’. ‘Fem allò que vam dir que faríem.’ La consellera ha defensat que Catalunya reivindicava les competències del país amb la normativa que es promou en habitatge, que es basa en el codi civil català. ‘No renunciarem mai a les nostres competències’, ha afegit. Tant ella com el conseller de Territori, Damià Calvet, han assenyalat que confien que el govern espanyol no porti la mesura al Tribunal Constitucional, i han reiterat que és plenament legal. Amb el decret aprovat, el pas següent és que el parlament el validi en un termini màxim de 30 dies hàbils. Els detalls del decret El decret llei aprovat permet al ple de l’Ajuntament de Barcelona o a la conselleria competent en habitatge, actualment la de Territori i Sostenibilitat, declarar una zona com a mercat d’habitatge tens, una condició indispensable per a imposar la limitació dels preus. Els municipis, a iniciativa pròpia, també poden demanar al govern de ser declarats mercat d’habitatge tens, presentant una memòria justificativa. Per aconseguir-ho, s’ha de constatar un augment sostingut del preu del lloguer i un cost per a les famílies clarament superior a la mitjana de Catalunya, que hi hagi una desproporció entre l’augment de la població i els habitatges de lloguer disponibles, o que el preu pugi molt per sobre de l’IPC de la zona en qüestió. La declaració de mercat d’habitatge tens no pot excedir un termini de cinc anys, segons el decret, i es pot revisar, per escurçar-ne la durada o deixar-la sense efecte, si canvien les circumstàncies mentre és vigent. L’índex de referència: l’eina principal El conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha explicat que l’índex de referència de preus de lloguer, que va crear el 2017 el Departament de Governació, amb Meritxell Borràs, és un instrument imprescindible i ara s’ha convertit en la base del decret llei. ‘L’índex passa de ser un mecanisme informatiu de transparència a ser l’eina principal per contenir preus de mercat i evitar l’augment desproporcionat dels preus de lloguer’, ha dit Calvet. Actualment, l’índex cobreix 27 municipis catalans i el 56% de la població. Ben aviat s’ampliarà fins a 57 municipis i al 67% de la població. Calvet ha explicat que l’índex de referència s’elabora amb 370.000 dades d’arreu de Catalunya que procedeixen del registre de fiances i contractes, una xifra molt elevada en comparació amb sistemes semblants d’uns altres països. Els habitatges ja llogats mantenen les condicions El nou decret del govern no afecta els habitatges ja llogats abans de l’entrada en vigor de la limitació dels preus, per garantir la seguretat jurídica de llogaters i arrendataris. La mesura també s’aplica a les renovacions dels contractes. En els casos de nous contractes de lloguer, signats amb el decret en vigor, si un propietari cobra per sobre del límit establert, el llogater podrà exigir el retorn de la diferència amb interessos. Aquest dret es podrà exigir per via judicial, però el govern, per mitjà del Departament de Justícia, impulsarà la mediació per resoldre conflictes eventuals. Avantprojecte de llei d’arrendaments A més del decret llei d’urgència, el govern també ha aprovat la memòria preliminar de l’avantprojecte de llei d’arrendament de finques urbanes. S’hi incorpora la limitació de preus aprovada pel decret llei, i s’hi amplien les mesures amb aspectes com ara l’allargament de la durada mínima dels contractes, que serà de sis a deu anys. La memòria preveu que en el cas de lloguers entre particulars, la durada sigui menor que en pisos o cases que pertanyin a societats immobiliàries. Una altra mesura prevista és la reducció de les mensualitats que s’exigeixen per fer un contracte de lloguer, i que ara és de tres. El govern considera que és excessiu. D’altra banda, la futura llei catalana suprimirà la possibilitat que els llogaters renunciïn al dret de compra del seu habitatge de lloguer, per deixar sense efecte clàusules de renúncia que inclouen alguns contractes. La llei també obligarà a documentar amb fotografies o vídeos l’estat d’un pis o casa abans de llogar-lo, per tramitar més fàcilment la devolució de les fiances o evitar reclamacions per danys que no hagin fet els llogaters. A més, els propietaris també podran constatar possibles danys, si és el cas, i rescabalar-ne el valor. Amb la mesura, el govern confia que es resolguin les disputes actuals. El preu del lloguer a Barcelona augmenta d’un 38 % en cinc anys A Catalunya, el preu mitjà del lloguer ha crescut d’un 29% aquests últims cinc anys. Ja ha arribat a 698 euros, de manera que ha superat els nivells previs a la crisi. L’augment general és especialment alt a Barcelona, on el preu mitjà d’un pis de lloguer de 72 metres quadrats és actualment de 949 euros, segons l’Incasòl, prop d’un 40% més que cinc anys enrere. És a dir, un augment mitjà de prop de 270 euros per pis. A l’àmbit metropolità es repeteix la situació, amb creixements significatius entre el 2017 i el 2018 a Santa Coloma de Gramenet (+9,9%), Sant Andreu de la Barca (+11%), Ripollet (+12,7%), el Papiol (+22%) i Sant Just Desvern (+39%).

Summary: El govern aprova la limitació del preu del lloguer


El centre Smithsonian, una de les institucions culturals més potents dels Estats Units, finançada en gran part pel govern nord-americà, visita aquesta setmana Barcelona. Demà i demà passat, un equip de nord-americans es reuniran amb experts de tot Europa en llengües en perill. El seminari ‘Vitalitat Lingüística en el context social’ és organitzat juntament amb el Grup d’Estudi de Llengües Amenaçades (GELA), que encapçala la lingüista Carme Junyent, i es farà a la Universitat de Barcelona (UB). És el primer pas d’un projecte que s’acabarà l’any vinent, quan, segons que informa la Smithsonian, es donarà ajut econòmic i tècnic a set llengües europees amenaçades. O més ben dit: suport a set projectes lingüístics pensats per a revitalitzar una llengua europea. S’atorgarien 50.000 euros a cada llengua. Entre les llengües que la Smisthsonian podria ajudar, n’hi ha de molt més fràgils que no pas el català: l’aranès, l’asturià, el sami, el gal·ló, el gal·lès, el cors, el sòrab, el caixubi i el friülès. Abans de Nadal la institució nord-americana obrirà un concurs per tal que els equips interessats puguin presentar-s’hi. Els guanyadors se sabran cap a la primavera que ve. Michael Mason i Mary S. Linn, de la Smithsonian Institution (fotografia: ABC) La Smithsonian, nascuda el 1846, té seu a Washington i un pressupost anual d’una mica més de 1.000 milions d’euros. Té vuit centres d’investigació cultural i una xarxa de dinou museus repartits per tot el país. Entre els centres d’investigació, hi ha el Center for Folklife and Cultural Heritage, dedicat a les llengües. El director d’aquest centre, Michael Mason, serà un dels ponents del seminari, juntament amb la lingüista Mary Linn. ‘Nosaltres estem interessats en llengües, en drets lingüístics i en vitalitat cultural –diu Linn–. I ara hem rebut finançament per a donar uns premis i fer investigacions exhaustives. Cerquem programes lingüístics que faci anys que funcionen per veure quins van bé i quins no. Sabem que la música ajuda a revitalitzar, però no sabem exactament com. Sabem que la implicació dels pares és clau. Però perquè en uns llocs els pares s’impliquen i en uns altres no? Volem saber preguntar correctament i cerquem equips interdisciplinaris: economistes, lingüistes, educadors. En el seminari volem crear un model, un mètode que serveixi per a revitalitzar llengües. Que no funcioni únicament per a una. Volem veure quina informació ens falta per a acabar de bastir un model de revitalització lingüística. I, més endavant, i amb aquesta informació a la mà, decidir-nos per sis llengües europees que treballin per la revitalització’ afirma la lingüista Linn. ‘Una llengua podria ser l’aranès, efectivament, i podríem estudiar-ne l’impacte que hi han tingut les polítiques culturals a banda i banda de la frontera. Restem molt oberts a escoltar tots els projectes que es presentin’ diu Linn. La cultura catalana, convidada a Washington l’any 2018 Per una altra banda, la Smithsonian Institution té tractes amb el govern català per a organitzar el Folklife Festival a la ciutat de Washington l’any 2018. En aquest festival, la institució fa de plataforma als Estats Units per tal que el públic conegui una cultura. Durant dues setmanes, hi ha música, gastronomia, expressions culturals, conferències, debats i dansa de la cultura convidada. Es fa des de l’any 1967 amb una assistència multitudinària, que pot arribar a centenars de milers d’espectadors, amb entrada gratuïta. La Xina, el Perú, Colòmbia i el País Basc han estat les darreres nacions convidades.

Summary: La Smithsonian Institution dels EUA, interessada per l’aranès


La presidenta de Catalunya En Comú Podem (CatECP), Jéssica Albiach, ha admès els ‘bons avanços’ en la negociació del pressupost pel 2020 però ha avisat al vice-president, Pere Aragonès, que queda ‘molta feina per fer’ abans de tancar un acord definitiu. Albiach ho ha dit en una atenció als mitjans durant la manifestació de la plantilla de Continental a Rubí, en la qual s’ha mostrat satisfeta pels passos donats en la rebaixa de les taxes universitàries i en la reforma fiscal que servirà per a ‘blindar els serveis públics’ i ‘lluitar contra l’emergència climàtica’. Alhora, ha explicat que els propers punts sobre la taula de negociació seran el finançament de les escoles bressols i el pla nacional de la indústria. Sobre aquest darrer punt, ha anunciat que la propera setmana al parlament aprofitaran per demanar explicacions a la consellera d’Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, sobre el ‘desmantellament de la indústria catalana’ i ha recordat el cas dels 760 treballadors a Continental ‘amenaçats’ per un possible procés de venda de la planta de Rubí.

Summary: Albiach admet els ‘bons avenços’ en la negociació del pressupost però avisa Aragonès que ‘resta molta feina per a fer’


Bloc i País, el corrent més sobiranista del Bloc Nacionalista Valencià, ha criticat avui la integració de Compromís en el grup d’Esquerra Confederal al senat espanyol, i que aquesta adscripció ‘no s’hagi decidit de manera democràtica’. Bloc i País ha lamentat en un comunicat que Compromís s’hagi adscrit al senat al grup integrat per Més Madrid, la formació que encapçala Íñigo Errejón, així com confluències de Podem, com En Comú Podem o Endavant Andalusia. El portaveu del corrent, Vicent Fernàndez, ha indicat que la militància de Compromís s’ha assabentat d’aquesta decisió ‘per la premsa, quan la decisió ja estava presa, un modus operandi que cada vegada és més comú’ en aquesta formació, ‘lamentablement’. En la seva opinió, aquesta decisió pot ‘amagar’ una ‘maniobra per a un pacte amb Podem 2.0′, ja hi ha veus que afirmen que, si es repeteixen les eleccions, Compromís anirà en coalició amb la formació d’Errejón, i ha recordat que el primer pacte amb Podem es va aprovar ‘d’una manera antidemocràtica, amb el vot de més de dos terços del que formem Compromís en contra’. Fernández s’ha preguntat si ‘aquest procediment obscurantista’ obeeix al fet que la direcció els vol portar per un camí que ‘la gran majoria de les bases no comparteix’, ja que consideren que si es donés veu i vot sobre aquesta qüestió a les bases, tornarien a expressar que ‘som una formació d’estricta obediència valenciana i que volem continuar construint una ferramenta d’apoderament del poble valencià’. Bloc i País demana de repensar el funcionament de Compromís

Summary: Bloc i País critica la integració de Compromís al grup de l’Esquerra Confederal del senat espanyol


El ple Tribunal Constitucional (TC) ha avalat la presó preventiva que va dictar el Tribunal Suprem contra el conseller Raül Romeva. La sentència feta pública aquest dimarts considera que la mesura cautelar responia a ‘finalitats constitucionalment legítimes” com són evitar el ‘risc de fuga’ i el de ‘reiteració delictiva’. A més, consideren que les resolucions recorregudes per Romeva, ‘expliquen quin és el supòsit pel qual s’acorda la presó provisional, a saber, els indicis racionals de la intervenció del demandant en uns fets presumptament constitutius de delictes greus’. El TC, de nou a l’ull de l’huracà per les maniobres contra l’independentisme Tres magistrats han discrepat i argumenten en un vot particular conjunt que s’hauria hagut de valorar l’adopció d’una cautelar menys lesiva. El vot particular discrepant el signen Juan Antonio Xiol, Fernando Valdés-Dal-Ré i María Luisa Balaguer Callejón que també van discrepar de l’aval de la presó preventiva d’Oriol Junqueras. Afirmen que hauria estat procedent estimar el recurs d’empara i anul·lar les resolucions impugnades per Romeva. Creuen que hauria calgut valorar una mesura menys lesiva pels interessos constitucionals vinculats al dret de representació de Romeva i valorar el context, és a dir, que s’estava aplicant l’article 155 a Catalunya.

Summary: Un TC dividit avala la presó preventiva de Romeva dictada pel Suprem


Agents de la Guàrdia Civil s’han presentat aquest matí al Parlament de Catalunya i han requerit documentació relacionada amb el 3%. Vuit agents, acompanyats del fiscal anticorrupció José Grinda, han entrat al departament informàtic de la cambra per accedir als arxius del correu electrònic de l’ex-conseller de Justícia Germà Gordó, que és investigat pel TSJC. Els agents han abandonat la cambra amb un portàtil i sense escorcollar el despatx de Gordó, que no era al parlament avui, però ha escrit aquest piulet: Sense comentaris. Cel serè @nv_convergencia @2020 @PD_JX @tempsdecireres pic.twitter.com/xAf5yJJrHH — Germà Gordó (@germa_gordo) July 20, 2017 La Guàrdia Civil també ha entrat a requerir documentació al Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) de la Generalitat i la Conselleria de Justícia, d’on els agents s’han emportat l’agenda pública de l’ex-conseller. La Guàrdia Civil també volien el registre de visites que rebia Gordó, però el departament no té cap document d’aquesta mena. A més, sis agents de paisà —quatre homes i dues dones— s’han presentat al Palau de la Generalitat. Però el conseller de presidència, Jordi Turull, els ha fet fora de l’entrada. Segons fonts de presidència, els agents cercaven dues coses relacionades amb l’etapa de Gordó com a secretari del govern (2011-2013): un llibre de visites i la relació del suport administratiu que tenia. Les mateixes fonts asseguren que es donarà tota la informació que requereixen i compten que, una vegada la tinguin, els agents se n’aniran. Mentrestant, els agents s’esperen en una dependència de les cotxeres del palau. El fiscal Grinda s’espera en la mateixa dependència. Aquesta setmana, s’ha fet públic que Gordó haurà de declarar dilluns al TSJC com a investigat per la seva relació amb la trama de presumpte finançament irregular de CDC. També ha estat citat com a testimoni l’ex-tresorer del partit Andreu Viloca. Tanmateix, declararà tutelat pel seu advocat, perquè és investigat per la peça del cas 3% que s’instrueix des del jutjat del Vendrell.

Summary: Turull impedeix l’entrada a palau de cinc guàrdies civils que demanaven informació sobre Germà Gordó


El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha desestimat la demanda de mesures cautelars sol·licitades per Acciona respecte a la resolució de la conselleria de Territori del 20 de desembre del 2018, que declarava la liquidació del contracte de gestió de l’empresa pública ATLL. La societat ATLL Concessionària de la Generalitat, liderada per Acciona, va interposar un recurs contenciós administratiu davant el TSJC per evitar haver de lliurar a la Generalitat la gestió d’ATLL abans que s’efectuï la liquidació del contracte de gestió del servei. La concessionària va sol·licitar que s’adoptés la mesura cautelar de suspensió de l’acte impugnat, amb caràcter urgent i sense audiència de la contrapart, a l’empara de l’article 135.1 de la Llei Jurisdiccional. La Generalitat, de la seva banda, es va oposar a l’adopció de la mesura cautelar i va sol·licitar la inadmissibilitat del recurs. En la seva resolució, amb data de 6 de febrer de 2019, el tribunal indica que ATLL Concessionària no pot acollir-se a raonaments relatius a l’impacte econòmic-pressupostari de la liquidació del contracte sobre la Hisenda de la Generalitat per impugnar l’acord de la conselleria, ja que ‘l’actora no es troba legitimada per assumir la defensa dels interessos generals, el que excedeix del seu àmbit d’actuació’. El tribunal recorda també que una sentència prèvia va anul·lar l’acte d’adjudicació del contracte, el que comporta la invalidesa del propi contracte i, per tant, que les instal·lacions afectes al servei hagin de retornar a l’administració titular. En qualsevol cas, afegeix el TSJC, ‘no poden compartir-se les al·legacions de l’actora que van encaminades a equiparar l’executivitat de l’acte impugnat amb una expropiació en sentit material, i molt menys amb una confiscació del preu del contracte’. Subratlla, en aquest sentit, que ‘no hi ha cap similitud entre la privació de la propietat privada mitjançant l’institut expropiatori i la reversió de les instal·lacions a l’administració titular del servei, una vegada extingit el contracte’. D’una altra banda, afegeix el TSJC, la recurrent percebrà al seu moment les quantitats resultants de la liquidació contractual. En definitiva, conclou el tribunal, els perjudicis que pugui patir la concessionària per la decisió de la Generalitat ‘són d’índole merament econòmica i, per tant, reparables, de manera que no poden justificar l’adopció de la mesura cautelar sol·licitada’. És per això que el TSJC desestima la demanda d’Acciona i determina que no pertoca a suspendre l’efectivitat de la resolució impugnada.

Summary: El TSJC tomba la cautelar sol·licitada per Acciona sobre la liquidació d’ATLL


El fiscal del Cas Palau i del judici a l’ex-president de la Generalitat Artur Mas i les ex-conselleres Irene Rigau i Joana Ortega pel 9-N, Emilio Jesús Sánchez Ulled, ha estat designat com a conseller de justícia en la representació permanent de l’estat espanyol davant de la Unió Europea (UE). Així ho recull el nomenament del BOE publicat avui. La convocatòria per a aspirar a aquesta plaça es va obrir a finals de febrer, però no ha estat fins avui que el ministeri de justícia espanyol ha fet públic que Ulled seria l’elegit. Es tracta de la resolució d’una convocatòria de lliure designació per a un lloc dins de la direcció general de Cooperació Jurídica Internacional i Relacions amb les Confessions de l’estat espanyol. Aquest organisme té entre les seves funcions gestionar la participació del ministeri de justícia espanyol en els organismes internacionals. Podria continuar amb el Cas Palau Sánchez Ulled podria continuar sent el fiscal del Cas Palau fins a tres mesos. El decret que regula els ingressos i ascensos del personal públic estableix un període de tres dies per al seu cessament, però conté una excepció per ‘exigències del normal funcionament dels serveis’. Així doncs, si els seus superiors actuals ho consideren oportú, el cessament de Sánchez Ulled com a fiscal podria retrassar-se vint dies i, excepcionalment, fins a tres mesos. És previst que el Cas Palau, que ja es troba en la fase de conclusions, finalitzi a finals del mes de juny.

Summary: Rajoy envia a Bèlgica el fiscal del 9-N i del cas Palau


L’Audiència de Palma ha ajornat aquest divendres la declaració com a testimoni al ‘cas Nóos’ de la regidora de Compromís a l’Ajuntament de València Consol Castillo a causa del seu dret a intervenir en català. Castillo ha iniciat la seva declaració per videoconferència i en intervenir en la seva llengua la jutgessa que presideix el tribunal li ha indicat que tenia dret a fer-ho però que ho hauria d’haver previst amb antelació per buscar un traductor, atès que no tots els membres de la sala la podien entendre. La regidora ha pogut declarar finalment després que l’audiència de Palma trobés un intèrpret. La declaració ha durat pocs minuts i ha tractat sobre l’escrit que el grup municipal Compromís va remetre a la Fiscalia sobre la celebració de les cimeres València Summit, organitzades per l’Ajuntament de València amb l’Institut Nóos. Castillo ha estat preguntada si va ser testimoni de les actuacions i ha remarcat que va presentar una moció per demanar una comissió d’investigació sobre els contractes.

Summary: Consol Castillo, regidora de Compromís, es nega a declarar en castellà en el cas Nóos


La consellera balear de Salut, Patricia Gómez, ha advertit que hi ha 489 pots de mongetes blanques amb toxina botulínica en mans de consumidors de les Balears, per la qual cosa ha fet una crida urgent a la població perquè s’abstinguin de consumir-los i tornin l’envàs a l’establiment on el van adquirir. Segons ha informat en una roda de premsa, tot i que la setmana passada es van retirar 7.056 pots dels supermercats, encara n’existeixen 238 a Eivissa i 251 entre Mallorca i Menorca que no s’han localitzat en mans de consumidors. El Centre Nacional d’Alimentació de l’Agència Espanyola de Consum, Seguretat Alimentària i Nutrició ha confirmat la presència de toxina botulínica en el lot L-146-16 de mongetes blanques cuites de la marca Bonpreu, envasat per Hermanos Cuevas, S.A., en pot de vidre de 400 grams, amb data de consum preferent 31-12-2021, i distribuït a Balears sota la marca IFA Eliges. El Govern ha recomanat que, si ja s’ha consumit aquest aliment i presenten manifestacions digestives, oculars o fatiga, han d’acudir als serveis d’urgències, ja que cal recordar que dos bombers han estat hospitalitzats a Girona després de compartir un àpat en què estava present aquest producte. El botulisme és una intoxicació poc freqüent però greu, que s’associa amb la producció d’una toxina en alguns aliments en què s’han desenvolupat determinats bacteris del gènere ‘Clostridium’. S’associa normalment amb aliments en conserva esterilitzats de manera incorrecta i amb altres tipus d’aliments en els quals no es respecten les condicions de conservació en refrigeració i es mengen sense cuinar. Els signes d’intoxicació poden aparèixer entre 12 i 36 hores després de la ingesta de l’aliment contaminat, tot i que existeixen casos descrits a les dues hores i fins i tot als vuit dies.

Summary: El govern balear avisa que hi ha mig miler de pots de mongetes contaminades a mans de consumidors


La Sala Civil i Penal del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha rebut la causa del Tribunal Suprem contra els cinc membres de la Mesa del Parlament i l’ex-diputada de la CUP Mireia Boya per un delicte de desobediència pel procés després d’acceptar-se la declinatòria de la jurisdicció. Segons ha informat avui el TSJC, el dimecres 6 de febrer es va rebre la causa procedent de la Sala Segona, i s’ha notificat a la fiscalia avui mateix. Així, el TSJC ha rebut la causa per la qual jutjarà els exmembres de la Mesa Lluís Corominas, Lluís Guinó, Ramona Barrufet, Anna Simó, Joan Josep Nuet i l’exdiputada de la CUP Mireia Boya pels presumptes delictes de desobediència continuada per les seves actuacions des del Parlament de Catalunya. Segons la diligència d’ordenació del lletrat de l’Administració de Justícia, recollida per Europa Press, l’alt tribunal català ha rebut el disc dur amb totes les actuacions de la Causa Especial 20902/2017 fruit de l’admissió de la declinatòria de jurisdicció que van sol·licitar les defenses dels sis processats. El lletrat ha acordat, com a conseqüència, començar el corresponent procediment penal i ha designat el tribunal d’enjudiciament, d’acord amb els acords de composició i funcionament de la Sala Civil i Penal, que estarà format pel president del TSJC, Jesús María Barrientos, i els magistrats Mercedes Armas – que serà la ponent – i Carlos Ramos. El president de la Sala Segona del Suprem, Manuel Marchena, va justificar traslladar la causa contra aquests sis processats al TSJC davant de ‘la previsible durada de la causa especial, la continuada presència dels processats durant les sessions del judici oral i, finalment, el desplaçament obligatori de qui només respondrà pel delicte de desobediència’.

Summary: El TSJC designa els magistrats que jutjaran la causa contra la Mesa del Parlament i Mireia Boya


El grup de poesia Reversos enceta aquest dimarts a les set del vespre les sessions d’enguany amb un convidat de luxe, el poeta Rodolfo del Hoyo (Barcelona, 1953) a l’Espai VilaWeb. Del Hoyo ha escrit narrativa, literatura infantil i juvenil i poesia. Els membres de Reversos el defineixen com un gran conversador i conviden tohom a assistir a l’acte perquè ‘tindrem el plaer de compartir amb ell una bona estona; xerrarem dels seus llibres de poesia, els darrers escrits en català (Els dits de l’intèrpret, 2003; El caminant a la deriva, 2007), i especialment de l’obra publicada recentment, Reconstruccions (Pont del Petroli, 2017)’. L’acte acabarà amb la lectura d’una bona colla de poemes del convidat.

Summary: Conversa amb Rodolfo del Hoyo, a l’Espai VilaWeb


L’Ajuntament de Barcelona i el Barça ja no apareixen a la pàgina web d’España Global, on figuraven a l’apartat de ‘Qui som’. Les dues institucions es van queixar fa uns dies de l’ús dels seus logotips sense permís, especialment després de la nova campanya de l’entitat vinculada al Ministeri d’Exteriors, que porta per títol ‘This is the real Spain’. #ThisIsTheRealSpain: radiografia del fracàs a la xarxa de la campanya del govern espanyol ‘És inacceptable fer servir el logo de l’Ajuntament sense autorització i per a campanyes alienes a la imatge que volem projectar al món’, va apuntar a través de Twitter el primer tinent batlle, Gerardo Pisarello, que va remarcar que havien demanat a la direcció d’España Global que el retiressin i també que s’abstinguessin ‘de fer-ne ús en iniciatives amb un biaix tan evident’. És inacceptable fer servir el logo de l’Ajuntament de BCN sense autorització i per campanyes alienes a la imatge q volem projectar al món. Ja hem demanat a la Direcció de España Global q es retiri d’immediat i q s’abstinguin de fer-ne ús en iniciatives amb un biaix tan evident. pic.twitter.com/ocyIRg4Q7s — Gerardo Pisarello (@G_Pisarello) February 4, 2019

Summary: España Global deixa de fer servir il·lícitament el nom del Barça i l’Ajuntament de Barcelona


Vicent Flor (València, 1971) és un jove sociòleg i assagista. Enguany ha publicat l’assaig ‘Societat Anònima. Els valencians, els diners i la política‘ (Editorial Afers). Hi fa un retrat demolidor dels efectes de la crisi al País Valencià i hi aborda el mal finançament de les institucions valencianes. També hi apunta, d’esquitllada, els efectes que tindria la independència de Catalunya sobre el país. El llibre no és pensat per a convençuts, sinó per a gent per convèncer. De fet, Flor va militar a Unió Valenciana, el partit blaver, quan era jove, perquè ho havia mamat a casa. Des d’aleshores ha anat evolucionant políticament fins al nacionalisme. ‘Societat Anònima’ és el seu segon llibre. El primer, ‘Noves glòries a Espanya, anticatalanisme i identitat valenciana‘ (Editorial Afers) analitzava el blaverisme a València. A la ultradreta no li va agradar. El senyor Flor atén VilaWeb telefònicament, des de València. —El vostre llibre retrata cruament els efectes de la crisi al País Valencià. Per exemple, hi ha hagut empresaris que s’han venut la fàbrica per poder fer més diners amb el terreny. Espectacular. —D’això se’n diu ‘avui pa –molt de pa per a alguns– i demà fam’. Una part de la classe dirigent valenciana ha pensat que els beneficis es doblaven en dos anys i que serien per sempre més. Deien que no fer aquestes inversions era ser idiota. La rajola i el turisme és un model de dependència. Pròpia de països en via de desenvolupament. Simplificant, converteix els valencians en els cambrers i paletes dels europeus. I ara ho paguem. —Una altra: per primera vegada a la història, l’any 2013, els excedents empresarials han superat les rendes del treball. —Això implica que la desigualtat al País Valencià creix. A la classe dirigent valenciana li ha anat molt bé, aquests últims anys, però a la majoria de valencians, no. Parlem d’un 33% de pobres. Un milió i mig de persones. No a tots els ha anat igual de bé, no. La reducció de rendes del treball és un fenomen que no es dóna només al País Valencià, sinó a tot l’estat, però al País Valencià és especialment significatiu. —Dieu: ‘Les empreses de l’Íbex 35 han tingut 25.000 milions de benefici. I, a la vegada, han fet fora 120.000 treballadors.’ —Aquestes són les dades que no circulen molt per determinats mitjans de comunicació. Són escandaloses. En general a l’estat espanyol la desigualtat de renda ha crescut. És un dels estats on més ha crescut. És un escàndol que en un context de crisi les empreses de l’Íbex 35 vagen tan bé, i això entén l’aliança política entre el PP i els dirigents de l’Íbex 35. Una aliança que té conseqüències al País Valencià però també a Catalunya, amb el procés independentista, on defensen els seus interessos. —Al País Valencià ‘som més pobres perquè ens sobren cases’. —Sembla paradoxal. Però compara, per exemple, el País Valencià i Navarra. A Navarra, on hi ha molta més riquesa, hi ha menys possessió de cases, i menys cases buides. Al País Valencià tenim moltes cases i un gran endeutament. I l’endeutament en cases és no productiu. Genera un deute que no s’ha destinat al nivell educatiu, que després pot donar rendiments. Som una societat amb moltes segones residències. I això, paradoxalment, ens ha empobrit. Això que passa al País Valencià és el que feien els països colonialistes: espoliar els pobres —País Valencià i Navarra. Per què aquesta comparativa? —Per dues qüestions. Navarra i el País Valencià tenen un element comú. Una minoria important de la seua població ha lluitat contra el nacionalisme basc i català, respectivament. Utilitzant-los. I dic que l’espanyolisme a Navarra, sense voler justificar-lo, té una certa base econòmica. A Navarra viuen molt bé. Tenen un nivell de benestar molt avançat. En canvi a València… els qui defensen oferir noves glòries a Espanya, com diu l’himne oficial, que s’ho facen mirar. Les xifres diuen que l’estat espanyol ens tracta molt malament. M’encantaria equivocar-me, però les dades oficials mostren l’evidència. El govern foral de Navarra triplica pràcticament la inversió per habitant al del País Valencià. Això hauria de portar a alguna mena de reflexió a la societat valenciana. Trobe jo. —A un de fora li expliques que els catalans paguen més perquè són més rics i encara compraria la idea. Però és que els valencians paguen més… i són més pobres! —És la demostració que és fals que Espanya siga una nació solidària. Es presenta com a tal, però és fals. Recomane als ciutadans de Catalunya que utilitzen el cas valencià per a demostrar que això és fals. Un país com el valencià, que s’ha empobrit, i que ara està per sota, al 90%, de la renda mitjana espanyola, rep un finançament inferior a la mitjana! I ens castiguen amb els peatges. Germà Bel, en el seu llibre, diu que és molt paregut a una extracció colonial de rendes. Ho diu literalment. I jo hi estic d’acord. Això que passa al País Valencià és el que feien els països colonialistes: espoliar els pobres. Al País Valencià s’espolia, o es tracta malament, un país que dissortadament és pobre. —Varufakis també va parlar de colònia. No és habitual. —Jo dic que s’assembla a l’extracció colonial de rendes. No hi ha un procés militar directament, però en l’aspecte econòmic sí que s’assembla als processos colonials. Cosa que és impresentable, perquè teòricament els ciutadans valencians són iguals que els de la resta de l’estat. I això no és així. —La pregunta surt al llibre: ha estat beneficiós continuar oferint noves glòries a Espanya? —Oferir noves glòries a Espanya és un mal negoci. Oferir noves glòries a un estat que et tracta malament, en psicologia té un terme: masoquisme. I políticament sembla, en el millor dels casos, poc intel·ligent. Com que la Generalitat Valenciana està endeutada fins al coll, la classe dirigent valenciana ja no té la part del que li corresponia. I ara són més conscients de la nefasta situació fiscal —Al vostre llibre he après que el comte duc d’Olivares va dir que els valencians ‘tenémosles por más muelles‘ . —Això va dir, sí. És la idea històrica que Catalunya ha plantat més cara al centre i el País Valencià no tanta. No és veritat que no s’haja plantat cara. Ara, també és cert que no és un procés majoritari i hegemònic com ho és al Principat. Però som ací. I el llibre, jo no ho negue, té eixa pretensió: explicar als valencians la realitat objectiva de les dades i que ells en traguen conclusions. Jo ja n’he tretes: és mal negoci. —També hi he après que l’empresari valencià Vicente Boluda, ex-president del Real Madrid de futbol, va dir que volia pacte fiscal. —Com que la Generalitat Valenciana està endeutada fins al coll, la classe dirigent valenciana ja no té la part del que li corresponia. I ara són més conscients de la nefasta situació fiscal. Benvinguts siguen. Però no passem per alt que han estat col·laboradors necessaris d’aquest model. Ell, com a dirigent de l’Asociación Valenciana de Empresarios (AVE), va publicar un llibre l’any 2007 que es deia ‘La gran ocasión’, on explicava que València era pràcticament un territori perfecte. Un paradís, segons les cites del president Camps que utilitzen. No és veritat. Abans de la crisi el País Valencià perdia renda i competitivitat. I ells, com a dirigents empresarials, ho sabien. Són dades públiques. —És curiós que gent així ara reclami Pacte Fiscal. —Sí, és curiós. I també és curiós que diguen això, i després diguen que la solució siga Ciudadanos. Paradoxal, perquè Ciudadanos ha dit que del pacte fiscal no hi ha res a parlar. Una paradoxa o contradicció més de la classe dirigent valenciana. Ara, a mi m’agradaria que anassen en aquesta direcció. Serien benvinguts i s’establiria un diàleg amb ells. Però permet-me que siga escèptic, atenent-me a la seua trajectòria. —José Vicente González, de la patronal Cierval, va dir que n’estava fart, d’oferir noves glòries a Espanya. —Probablement aquest és un altre cas. És un industrial, ell, i sí que ha estat conscient de les limitacions del model. Les declaracions en què denigrava l’anticatalanisme i es manifestava contrari a la idea d’oferir noves glòries a Espanya, eren esperançadors. Però sóc cautelós. Preferisc veure actes i no quedar-me amb les declaracions . Portada del llibre del sociòleg Vicent Flor. —Com pot afectar els valencians el procés català cap a la independència? —Jo valore molt positivament el procés independentista per una qüestió bàsica: crec que els pobles tenen el dret de decidir el seu futur. I punt. I al llibre dic que pareix obvi que, en cas d’una hipotètica independència de Catalunya, com a valencians, hauríem de reflexionar en quina situació quedarem. Jo crec que, probablement, estaríem encara més mal tractats dins l’estat espanyol. Crec que hi hauria un tomb neocentralista encara més fort. I es podria veure en el terreny cultural, econòmic i polític. Com reaccionarien els valencians si això fos així? És una incògnita. Però això és una reflexió. I evidentment que el respecte a la lliure voluntat dels catalans la mantinc. Només faltaria. —Vam perdre la llibertat a trossos: País Valencià, Catalunya, i les Illes. Tres-cents anys després, potser la recuperarem també a trossos, i no de cop. —Pot ser. Sóc molt refractari a parlar de futur, perquè no hi ha res escrit. És possible. A mi m’agradaria que la societat civil valenciana fos conscient que l’estat on ens ha tocat viure no ens tracta bé. I per tant és lògic de pensar en una modificació o una ruptura. Enfront de la idea d’alguns que l’estat és una creació de Déu inamovible, una ciutadania democràtica considera que un estat és una estructura política que ha d’estar al servici del benestar dels ciutadans. I si l’estat no està al servici del benestar dels valencians caldrà preguntar-se si és útil. —Com valoreu el nou govern valencià? —És prompte, no tenen un camí fàcil i no m’agradaria ser a la seua pell. La caixa buida, un endeutament brutal i un munt de demandes desateses pel PP. La situació no és fàcil. D’entrada hi ha indicis esperançadors. El canvi de cultura política. Més oberta, més transparent i més honesta. Això no és poca cosa. Iniciatives de molt bona traça: escolarització infantil gratuïta de 0 a 3 anys o la recuperació dels drets sanitaris per als immigrants, que era una qüestió de justícia. El govern té tres mesos. Ara és prompte. Més endavant veurem si han aconseguit els objectius.

Summary: Vicent Flor: ‘Oferir noves glòries a un estat que et tracta malament, és masoquisme’


El president de la Generalitat, Quim Torra, ha respost a la batllessa de Barcelona, Ada Colau, que ha qüestionat que calgui un mediador internacional en la taula de negociació entre la Generalitat i la Moncloa. Torra ha dit que ell s’até a les decisions del pel del Parlament de Catalunya i ha recordat que la majoria absoluta independentista va votar-ho. Ho va votar per majoria absoluta el Parlament de Catalunya amb els vots de JxC, ERC i la CUP. Com a President del país, jo m’atenc a allò que el meu Parlament, en el Ple, decideix. https://t.co/tnjzYZSMLW — Quim Torra i Pla (@QuimTorraiPla) February 8, 2020 Colau, en una entrevista a Catalunya Ràdio, ha comentat que el debat sobre aquesta figura va sorgir ‘en els moments més tensos del conflicte’, quan ‘l’estat no volia parlar’ i ‘tothom buscava formes imaginatives per a que el diàleg es produís’. Malgrat reconèixer que Torra té ‘tota la llibertat i legitimitat per a considerar totes les mesures’, ha dit que ara ‘estem en un context radicalment diferent’ perquè ja s’ha acordat la taula de negociació. Torra va insistir ahir en la necessitat del mediador, un cop ja s’havia trobat amb Pedro Sánchez i el president espanyol l’havia rebutjat, tot recordant que el parlament va aprovar dijous una resolució que reclama un mediador internacional a la taula de diàleg entre Generalitat i Moncloa. Colau ha reiterat que el que s’ha de fer primer és ‘seure i començar a parlar’ i ha dit desconèixer si Pablo Iglesias tindrà algun paper en aquest espai. Tot i això, ha dit que els comuns seran ‘útils’ amb l’ajuda ‘informal i discreta’ que puguin fer fora de la taula del negociació. La reforma del codi penal espanyol Sobre els presos polítics, Colau ha recordat la proposta dels comuns de modificació del delicte de sedició que pugui acabar amb la seva llibertat, i ha revelat que també va parlar-ne amb Sánchez durant la seva reunió ahir. La Moncloa ja va avançar fa uns dies que s’obria a modificar la sedició i a incloure’n la revisió a la reforma del codi penal que durà al congrés espanyol. Durant la reunió amb Colau, Sánchez es va mostrar obert a parlar d’aquestes propostes, que venen directes de la mà del portaveu dels comuns a Madrid, Jaume Asens. ‘És positiu perquè permetria que sortissin de la presó’, ha valorat Colau, que situa la llibertat dels presos polítics com un element clau perquè hi hagi normalitat i diàleg, tot i que ha admès que no serà fàcil. Finalment, amb els comuns a punt d’iniciar el procés de primàries de cara a les eleccions catalanes, encara sense data, Colau ha evidenciat el seu suport a Jéssica Albiach, que ja s’hi ha presentat. Segons la batllessa, ningú ha plantejat la figura d’un tripartit d’esquerres ni en públic ni en privat però ha admès que és partidària d’un acord progressista amb forces d’esquerra

Summary: Torra recorda a Colau que el parlament va votar a favor d’un mediador en el diàleg amb Madrid


El conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir el Homrani, ha explicat a Twitter que té el coronavirus 2019 i que està aïllat des de dimecres per no encomanar-lo. Segons que ha dit, no va ser fins ahir que li va arribar el diagnòstic del positiu del coronavirus. ‘He de treballar des de casa i mantenir el confinament per responsabilitat. Tot l’equip de la conselleria seguim al peu del canó per protegir els més vulnerables de l’epidèmia’, ha afegit. Dimecres passat vaig decidir confinar-me. Ahir vaig donar positiu en coronavirus. He de treballar desde casa i mantenir el confinament per responsabilitat. Tot l’equip de la conselleria seguim al peu del canó per protegir els més vulnerables de l’epidèmia. #JoActuo #QuedatACasa — Chakir el Homrani 🎗 (@ChakirelHomrani) March 25, 2020 El Homrani és el tercer membre del govern que anuncia que té el coronavirus. El primer que se’n va encomanar va ser el vice-president Pere Aragonès i després va ser el president Quim Torra, que des de llavors està aïllat a la residència oficial de la Casa dels Canonges.

Summary: El conseller el Homrani té el coronavirus


Professor emèrit d’Ecologia i Biologia Evolucionista en la Universitat d’Arizona i Ecologista Eminent de la Societat Ecologista d’Amèrica, Michael L. Rosenzweig és conegut pel seu enfocament multiescala a l’estudi de patrons de biodiversitat. El seu llibreSpecies diversity in space and time (Cambridge University Press, 1995) és una gran contribució en aquesta qüestió. A la seua web, afirma: «Res influeix més en la diversitat de les espècies que la quantitat d’àrea disponible per a la vida», i assenyala la influència de l’especiació i de l’extinció a grans escales, tot i que reconeix la importància d’altres factors, com la productivitat, que funcionen a escala més petita. Alhora, Rosenzweig es preocupa activament per la conservació de la biodiversitat i exigeix un nou enfocament que anomena «ecologia de la reconciliació», segons la qual les terres antropitzades haurien de ser més benignes perquè les espècies natives es desenvolupen i cresquen, per així reduir les seues possibilitats d’extinció. És un científic apassionat, que parla amb espurnes als ulls i un somriure a la cara mentre explica una recerca bàsica en el comportament de vol dels colibrís, o a l’hora de demanar una actitud menys agressiva dels humans cap a la natura salvatge. El seu mentor anterior, Robert MacArthur, va ser un dels fundadors de l’ecologia moderna i la biogeografia. Quins han estat els principals avenços en aquests camps des de les publicacions de MacArthur sobre biogeografia insular i l’ecologia geogràfica? El primer, descobrir que els sistemes insulars funcionen amb una sèrie de processos a escala intermèdia. Per tal de trobar-ho, calgué observar altres sistemes que funcionen a escales diferents, més grans i més menudes. I hem estat capaços de fer-ho fins a cert punt. Això ha estat un avenç. Això vol dir que podem estudiar la diversitat de llocs molt menuts només mitjançant la distribució d’animals, any rere any, dins del seu període vital. «Podem estudiar la diversitat de llocs molt menuts només mitjançant la distribució d’animals, any rere any, dins del seu període vital» I això és a escala petita. Sí. La dispersió habitual és el mecanisme que necessitem per a trobar explicació als patrons, sobretot a escala tan petita. Les unitats de temps en aquest cas són molt més menudes perquè els animals es mouen més ràpidament, o sembla que ho fagen. També podem calcular-ho a escales on l’evolució és un factor i ens trobem amb el naixement de noves espècies. Pense que això és molt important. En segon lloc, un altre avenç important és que ara tenim una teoria per als valors z o c d’una illa.1 I això és gràcies a la feina que es va fer en tres articles escrits per Wade Leitner, Brian McGill i Ethan White. Cadascun d’ells van prendre un enfocament diferent per a elaborar la teoria de la mida de c. I aquestes matemàtiques estan bé, així que ens trobem en bona forma ara mateix, perquè allò va ser un avanç molt gran. I de què depén la c? Depén de la geometria, de l’abundància d’espècies, i del mostratge de l’espècie. Per tant, fou molt important. Llig l’entrevista completa al web de Mètode Entrevista realitzada per Francesc Mesquita-Joanes, investigador de l’Institut Cavanilles de Biodiversitat i Biologia Evolutiva de la Universitat de València. Què és Mètode?

Summary: Entrevista a Michael L. Rosenzweig, ecòleg i promotor del concepte d”ecologia de la reconciliació’


L’assembla local de JxCat a Molins de Rei (Baix Llobregat) va validar ahir al vespre el pacte de govern amb el PSC, que fins ara governava el municipi en solitari. Amb l’entrada de JxCat, el govern municipal tindrà ara majoria absoluta en un poble on els tres partits independentistes tenen majoria absoluta. L’acord ha provocat reaccions en contràries al municipi. El PP de Molins, sense representació al consistori, aplaudeix el pacte. La secció local de l’ANC, per la seva banda, lamenta la decisió de JxCat de pactar ‘amb un dels partits del 155’ i la desunió de les forces independentistes al municipi. Els republicans, de fet, acusen a JxCat i la CUP d’aquesta situació per no haver resolt les seves discrepàncies per tirar endavant un govern independentista. Per la seva banda, des de JxCat asseguren que el projecte nacional i de país ‘segueix intacte’ malgrat l’acord amb els socialistes.

Summary: JxCat entra al govern del PSC a Molins de Rei


Barcelona en Comú ha desvelat avui la pregunta que dirigeix a la militància abans del ple d’investidura: ‘Prefereix un acord amb el PSC i Ada Colau com a batllessa o amb ERC i Maragall com a batlle?’ Sigui quina sigui l’opció més votada, els comuns deixen clar que l’acord de govern es signarà després de la investidura. La consulta es fa de manera telemàtica. Els militants poden començar a votar avui i tenen fins a termini demà a les 17.00. Segons BeC, 10.000 persones tenen dret de vot. La coordinadora del partit va decidir ahir abandonar definitivament la idea de fer un govern tripartit amb ERC i el PSC. D’altra banda, la batllessa en funcions, Ada Colau, ja expressat que la seva preferència és pactar amb el PSC, perquè considera ‘clau’ conservar la batllia. A més a més, assegura que els vots de Manuel Valls en el ple d’investidura ‘són regalats’ i no condicionen el govern de la ciutat. Ada Colau considera "millor" l'opció del pacte amb el PSC perquè "obtenir l'alcaldia és clau". Acceptaria rebre els vots de Manuel Valls, que "són regalats i no modificaran cap de les nostres posicions"https://t.co/vC0r2Anxb6 pic.twitter.com/MAtVajPpei — btv notícies (@btvnoticies) June 13, 2019

Summary: Els comuns pregunten a la militància si volen la batllia amb el PSC o un acord amb ERC


El primer gran judici del cas Gürtel ja té sentència, amb condemnes de presó a una trentena d’implicats en aquesta trama corruptiva, començant per l’ex-tresorer del PP Luis Bárcenas. Ell i deu condemnats més ja han ingressat a la presó per ordre de l’Audiència espanyola abans que el Tribunal Suprem pugui resoldre els recursos que presentin. Però el fet més important d’aquesta sentència és l’impacte polític que té, amb la presentació d’una moció de censura per part del PSOE i tota una pressió política –sobretot de Ciutadans– i mediàtica –d’El País i El Mundo– perquè Rajoy avanci les eleccions. El desgast del president espanyol pel cas Gürtel és més evident que mai, però aquesta sentència és tan solament la punta d’un iceberg molt més gran, el dels ‘papers de Bárcenas’ i els diners que Rajoy mateix va rebre presumptament de la caixa B del partit. Tot això, aquestes parts més compromeses per a Rajoy i per a la cúpula del partit, encara no s’ha resolt. La sentència que es féu pública la setmana passada era només la corresponent a la primera etapa del cas Gürtel, per la qual el PP ja fou condemnat a títol lucratiu per les maniobres il·legals de la trama corruptiva. I amb els fets provats de la sentència es demostrava que la caixa B del PP existia. Tanmateix, encara hi ha pendent el judici sobre aquesta caixa de diner negre i sobre els beneficiaris, inclòs el misteriós ‘M. Rajoy’. Resten pendents set peces més del cas Gürtel, que poden significar un cop judicial contra Rajoy encara més fort. La més destacada és la que es refereix a la comptabilitat paral·lela del PP, que es va reflectir en els famosos papers de Bárcenas. Aquest judici encara resta pendent perquè un dels integrants del tribunal, Juan Pablo González, va ser recusat per afinitat amb el PP, concretament per haver estat proposat per aquest partit com a vocal del CGPJ i per haver estat vinculat a la FAES. En aquesta peça, el PP és acusat novament de beneficiari a títol lucratiu, de 880.000 euros pel pagament en negre de la reforma de la seu central del partit, al carrer Génova de Madrid. Bárcenas és un dels acusats, novament, juntament amb l’ex-gerent del PP Cristóbal Páez. Hi ha encara una altra peça separada del cas Gürtel, que instrueix el jutge de l’Audiència espanyola José de la Mata. Aquest jutge va reobrir el cas principal de la caixa B del PP perquè el cap de la trama, Francisco Correa, va confessar haver pagat comissions a Bárcenas de grans constructores en canvi d’adjudicacions d’obra pública. És en aquesta peça que s’han inclòs converses intervingudes en el cas Lezo sobre pagaments de comissions al PP i pels quals Eduardo Zaplana –ex-president de la Generalitat i ex-ministre d’Aznar– és cridat a declarar com a testimoni. Els judicis de la trama valenciana de Gürtel També s’ha de jutjar encara l’altra peça del cas Gürtel sobre la prevaricació en els contractes de la Generalitat amb les societats vinculades a Correa entre el 2004 i el 2009. De fet, l’Audiència espanyola ja va obrir un judici oral contra vint-i-set processats, entre els quals Correa i tres ex-consellers: Alicia de Miguel, Manuel Cervera i Luis Rosado. En la trama valenciana de Gürtel, l’Audiència espanyola també va obrir un judici oral sobre els contractes de les pantalles i la megafonia per la visita del papa a València el juliol del 2006. Hi ha una vintena de processats, entre els quals Correa, Crespo, l’ex-president de les Corts Juan Cotino i ex-directius de RTVV, amb acusacions d’associació il·lícita, malversació i suborn. A part, hi ha peces separades i pendents de jutjar, vinculades a Gürtel, que tenen relació amb irregularitats en contractes a l’Ajuntament de Jerez i a Boadilla del Monte, a banda el judici per la trama de contractes d’AENA manipulats. A mesura que vagin fent-se públiques les sentències sobre aquests casos pendents, especialment els que tenen a veure amb els papers de Bárcenas, la situació de Rajoy pot ser més compromesa i més difícil de sostenir. La pressió contra ell, dins el partit i fora, ja s’ha activat, però l’escàndol de Gürtel en seu judicial tot just ha començat.

Summary: Els set judicis de Gürtel pendents que poden esquitxar Rajoy de ple


L’episodi de pluja intensa que avui a la matinada ha inundat el nord del país s’ha desplaçat al sud i ara afecta especialment la Catalunya Central, el litoral i el prelitoral del Maresme a la Plana Baixa i les comarques centrals i del nord del País Valencià. Al Principat, Protecció Civil manté activat el pla Inuncat mentre que l’agència espanyola de meteorologia ha establert l’avís vermell per pluja intensa a les comarques centrals del País Valencià de cara a demà fins a les dues del migdia. Les comarques del sud estan en avís taronja, mentre que la resta del País Valencià està en avís groc per pluja. La situació meteorològica ha obligat a suspendre les classes de demà en diversos municipis. És el cas de Figueres, Dénia, La Xara, Poble Nou, Murla, Beniarbeig, Els Poblets, Vall de Laguar, Teulada-Moraira, Benissa, Alginet, Xàbia, Pedreguer i El Verger. També s’han suspès les classes a l’Alguer. Vies tallades Hi ha algunes vies tallades a conseqüència de les inundacions. Consulteu-ne ací en directe l’estat al Principat i al País Valencià. En aquest moment són tallades la BV-4024 entre els punts quilomètrics 7 i 7,5, la C-252 entre els punts quilomètrics 36 i 37 a Far d’Empordà i entre els punts 42 i 46 a Vilabertran, la C-253 en entre els punts 47 i 48 a Calonge, a la C-31 entre els punts 351 i 354 a Ullà, la C-66 entre els punts 12 i 14 a Corçà; la GI-514 del començament al quilòmetre 7 cap a Cornellà de Terri a l’altura de Medinyà, la GI-633 entre els punts quilomètrics 6 i 10 a Sant Jordi Desvalls, la GI-643 entre els quilòmetres 6 i 7 a Parlavà; la GI-674 del començament al quilòmetre 8 en direcció Llagostera a l’altura de Caldes de Malavella, la GI-681 entre els punts 8 i 9 a Tossa de Mar, i la GIV-6024 entre els quilòmetres 4 i 5 en direcció a Peralada a l’altura de Cabanes. No és possible tampoc de circular ni per la GIV-6212 del començament al quilòmetre 3 en direcció Fortià a l’altura de Vila-Sacra ni la GIV-6213 també entre el començament i els tres quilòmetres següents en direcció Castelló d’Empúries a Fortià, la GIV-6701 entre el primer i el tercer quilòmetre a Sant Martí Vell ni per la GIV-6741 en els set primers quilòmetres direcció a Caldes de Malavella a Cassà de la Selva, tampoc la GIV-6424 al punt quilomètric 1 en cap dels sentits ni la GI-681 del punt quilomètric 8 al 9 en cap sentit. Inundacions al nord del país El temporal de llevant que afecta especialment l’Empordà, la Selva i el Gironès ha fet desbordar uns quants trams del riu Daró i n’ha acrescut el cabal, cosa que al Baix Empordà ha fet tallar una quinzena de carreteres. A la Bisbal ha sobrepassat el Pont de l’Embut i ha obligat a aturar el trànsit de vehicles i vianants que passejaven pels costats. El batlle, Lluís Sais, ha afirmat que ‘plou sobre mullat’ i espera que el temps doni una treva. ‘Per sort no hem de lamentar danys personals’, ha assenyalat. L’Alt Empordà també ha estat afectat per la llevantada. De fet, la crescuda del riu Manol ha obligat a desallotjar la quarantena d’usuaris de la residència les Acàcies de Figueres i una vintena de veïns de Vilatenim. Les vies al voltant del camp de futbol estan desbordades per l’aigua del riu i els baixos dels edificis també estan inundats, han explicat els Bombers. La Guàrdia Urbana de Figueres ha demanat que s’evitin els desplaçaments i apropar-se a rius i recs o rieres a peu o en cotxe en tota la zona. El riu Manol s’ha desbordat al seu pas per #Figueres @AVPCFIGUERES #meteo #INUNCAT pic.twitter.com/CreNijNbSw — Ramon Casellas Gomez (@meteoboadella) 18 de novembre de 2018 Eviteu les activitats a l'entorn de rius i rieres. Els cabals són molt elevats i poden provocar incidències. #ProteccioCivil Alerta #INUNCAT vídeo del @agentsruralscat El Daró a la Bisbal l'Empordà https://t.co/FHrsdP2dlr pic.twitter.com/zgEKHeGotp — Protecció civil (@emergenciescat) November 18, 2018 A Catalunya Nord, també hi ha plogut, però amb menys intensitat. Tanmateix, Météo-France ha activat l’alerta taronja al riu Aglí per possibles desbordaments i la groga al Tec, Reart i Tet. A banda, Protecció Civil també alerta sobre el temporal marítim de llevant amb fort onatge a tot el litoral, manté el Pla Inuncat pel temporal i demana especial prudència als rius i rieres gironins. Els organismes demanen precaució Segons que han informat els Bombers de la Generalitat de Catalunya, de les 10 a les 12 han atès cinquanta serveis que, sumats als del llarg de la nit sumen 212 avisos per inundacions i problemes de mobilitat. De matinada han salvat una persona atrapada a l’interior del seu vehicle a Caldes de Malavella (la Selva), encallat a causa de l’aigua. .@Bomberscat: la majoria de serveis en els que estem treballant són per inundacions i també atendre problemes de mobilitat. Aquesta matinada, hem rescat il.lesa una persona de l'interior del seu vehicle que estava atrapada a causa de l'aigua a Caldes de Malavella. pic.twitter.com/gsjqAGEVXv — Bombers (@bomberscat) November 18, 2018 Arran d’aquesta situació, Protecció Civil ha demanat als municipis que activin els plans d’emergència municipals i, en general, que hom eviti rius, rieres, passos a nivell i zones inundables. Segons que informa el servei, a Llagostera (Gironès) 1.433 abonats s’han quedat sense subministrament elèctric. L’Ajuntament de Girona descarta cap perill imminent de desbordament de rius a la ciutat. Avui la mitjana del cabal és de 300 metres cúbics per segon, la meitat de la necessària. Ho ha dit la batllessa, Marta Madrenas, que ha explicat que per precaució han barrat el pas a les passeres que travessen l’Onyar, de la Creueta fins a la Font del Rei. ‘Estem molt pendents del seguiment; hi ha una riuada d’aigua espectacular però no hem de témer de perills i ho estem controlant al minut amb els equips d’emergència i Protecció Civil.’ Castell Platja-d'Aro, Calonge i Pals informen de rieres desbordades, incidències en pàrquings, locals, carrers i carreteres #ProteccioCivil Alerta #INUNCAT — Protecció civil (@emergenciescat) November 18, 2018 RESPECTEU els tancaments que realitzin les autoritats #ProteccioCivil Alerta #INUNCAT https://t.co/ZbMwxANKyK — Protecció civil (@emergenciescat) November 18, 2018 Buch demana ‘màxima prudència’ Els Serveis d’Emergències han hagut d’ajudar una quinzena de persones que han creuat diferents passos tancats pel temporal a les comarques gironines. La majoria han estat conductors que s’han saltat el precinte policial en carreteres secundàries de la demarcació. El conseller d’Interior, Miquel Buch, recorda que ‘per molta seguretat que doni estar dins un cotxe’ cal respectar les indicacions. ‘El tancament d’accessos respon a una qüestió de seguretat, i per tant s’ha de fer cas’, ha reblat Buch. Des del departament d’Interior demanen ‘màxima prudència’ per l’episodi de pluja. La conselleria també ha recordat que encara queden hores de pluja, si bé tot indica que el temporal va a la baixa a la demarcació de Girona. Buch ha tornat a demanar als conductors que ‘estiguin atents’ als avisos i recomanacions dels Bombers, Mossos i Protecció Civil, fins que no es doni per tancat l’episodi de pluja.

Summary: L’episodi de pluja intensa obliga a suspendre les classes a diversos municipis del país


El portaveu d’ERC al congrés espanyol, Gabriel Rufián, ha fet una intervenció en un esmorzar informatiu a Madrid criticant el president Carles Puigdemont per l’acte multitudinari de dissabte a Perpinyà. ‘Està molt bé que t’aplaudeixin a Perpinyà però el desafiament és que t’aplaudeixin a Cornellà, a Santa Coloma o a Sabadell’, ha dit Rufián, que ha defensat la taula de negociació amb el govern espanyol que la consellera Ponsatí va qüestionar en l’acte de dissabte. Ha repetit que ERC no s’aixecarà pas de la taula de negociació i ha instat ‘a qui consideri que els falta ètica’ a anar fins als Lledoners per a visitar la cel·la del president d’ERC, Oriol Junqueras, o dels consellers Dolors Bassa o Raül Romeva. ’Nosaltres no enganyem ningú’, ha dit. ‘No necessitem fer exhibicionisme de les nostres conviccions. Potser no som els que més cridem per semblar els més independentistes, però sí que som els que lluitem perquè n’hi hagi més’, ha afegit. A l’acte, hi han assistit dirigents socialistes com la portaveu del PSOE al congrés espanyol, Adriana Lastra. També Oskar Matute (EH Bildu) i Aitor Esteban (PNB). Així mateix, hi havia diputats i senadors dels republicans i el secretari general de la UGT, Josep M. Álvarez. No hi ha assistit cap representant de JxCat.

Summary: Rufián confronta Perpinyà amb Cornellà per a criticar Puigdemont


La secretària general de la Federació de Serveis, Mobilitat i Consum (FeSMC) d’UGT PV, Lola Navarro, serà la primera representant dels treballadors en el Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, la nova Radiotelevisió Valenciana (RTVV), durant un període de sis mesos. A Navarro seguiran María Soledad Fernández (CCOO PV) i Jaume Muñoz (Intersindical Valenciana). Així ho han decidit els tres sindicats, ja que la Llei del Servei Públic de Radiodifusió i Televisió d’Àmbit Autonòmic de Titularitat de la Generalitat estableix que, fins que no es conformi la plantilla de la Corporació i les seves societats, seran els sindicats que tinguin una representació mínima del 10% de delegats en el conjunt del sector públic de la Generalitat valenciana els que faran la proposta de la persona representant dels treballadors en el Consell Rector. Per aquesta raó, UGT, CCOO i Intersindical han acordat que aquesta representació es realitzarà de manera rotatòria entre els tres sindicats, a través de períodes de sis mesos. En el cas que l’elecció dels representants unitaris encara no s’haguera portat a terme, la representació en el Consell Rector es continuarà ostentant per les persones designades i en el mateix torn. La rotació començarà per la representació d’UGT seguida de la de CCOO i Intersindical, seguint el pes que tenen els sindicats en el marc sector públic instrumental. Tot i que es reserven el dret a modificar els seus representants, les persones proposades per a formar part del Consell Rector són Lola Navarro, María Soledad Fernández i Jaume Muñoz. En el document subscrit pels tres sindicats, es comprometen a compartir la informació i els documents que coneguin en la seva condició de membres del Consell Rector, així com a ‘continuar defensant els interessos dels treballadors acomiadats com a conseqüència del tancament arbitrari de l’antiga RTVV SAU’. Alhora, els sindicats, com a membres del Consell Rector, participaran activament aportant tot tipus d’iniciatives que possibiliten ‘avançar cap a una ràdio i una televisió verdaderament valenciana, de qualitat, pública i plural’. El Consell Rector, màxim òrgan de govern i administració de la Corporació Valenciana de Mitjans, estarà format, a més de per un representant dels treballadors, per cinc persones elegides per les Corts a proposta dels grups parlamentaris; una persona a proposta del Consell de la Ciutadania; dues persones designades pel Consell Audiovisual del País Valencià; i una persona més elegida per les Corts per a ocupar la presidència a proposta del mateix Consell Audiovisual.

Summary: Lola Navarro (UGT) serà la primera representant dels treballadors en el Consell Rector de la nova RTVV


El conseller d’Afers Estrangers, Ernest Maragall, ha explicat que el govern treballa per aconseguir mediació internacional entre Catalunya i l’estat espanyol. Segons ha explicat en una entrevista a Catalunya Ràdio, treballen ‘en totes les línies i vies paral·leles amb la deguda discreció’. A més, ha afegit que ‘li sembla’ que el govern espanyol també hi treballa. El rol de mitjancers, ha concretat, el podrien prendre ‘uns determinats països, les institucions europees, les Nacions Unides o grups de personatges amb prestigi’. Per altra banda, ha advertit que la voluntat de diàleg amb l’estat espanyol és ‘ferma però no ingènua’ i ‘convé’ afirmar-ho perquè l’objectiu de Madrid ara és ‘fer entendre als estats que hi ha un govern socialista nou que vol dialogar i es troba amb una societat catalana intransigent’. El conseller ha insistit, en qualsevol cas, que l’aposta del Govern és ‘la via del diàleg’ i, ‘si pot ser, amb presència internacional’. ‘Això vol dir renunciar a la unilateralitat? En termes de perspectiva política immediata sí, en termes històrics i de país i objectiu final no’, ha defensat. Amb tot, ha avisat, cada element que ‘confirmi’, segons ell, una voluntat de l’estat espanyol en sentit contrari, el que farà és ‘escurçar el termini’ per a la ‘mà estesa’. Davant d’una sentència condemnatòria pels presos, Maragall ha dit que caldrà ‘extremar’ la capacitat d’expressar via mobilització i acció de govern la ‘pressió’ sobre l’Estat. Crítiques a Borrell A més, Maragall ha qualificat de ‘patètic i inacceptable’ que el govern espanyol digui que dedica ‘molt’ a combatre ‘propaganda independentista’. ‘La missió principal del ministre d’Exteriors és dedicar-se a combatre la suposada propaganda inexistent del govern de Catalunya?’, ha lamentat sobre Borrell. En tot cas, ha argumentat Maragall, el diàleg no l’han de protagonitzar ell mateix i el ministre Josep Borrell sinó que ‘és una qüestió que ha de ser més global’.

Summary: Maragall diu que el govern ‘treballa amb discreció’ per aconseguir mediació internacional


És a punt de sortir la nova novel·la de Guillem Frontera, La vida dels cossos (Edicions Proa): la Paula Moncada té dos amics d’infantesa. L’un, en Salvador, esdevindrà diplomàtic de professió, i l’altre, en Bernat, un bon salvatge de vida turbulenta. Tots tres es mantindran fidels a un pacte infantil mai no explicitat, un compromís de lleialtat que l’amor i l’atracció física posaran a prova. Paula Moncada ha dut des de ben petita una vida sense impediments morals. Es casa amb un català de bona família i de l’Opus i viu a Madrid uns anys difícils, enfrontada amb un entorn religiós opressiu. L’amistat amb els amics d’infantesa ressorgeix, però el destí els reserva un escenari violent i una erupció de tota la càrrega eròtica retinguda. La Barcelona de la transició, el Madrid de les darreries del franquisme i la Mallorca de l’inici del vertigen turístic són els tres principals escenaris d’una història que fa el lector testimoni d’unes vides apassionants. Podeu llegir un fragment de La vida dels cossos de Guillem Frontera, que arribarà a les llibreries el 15 de maig. L’editor de Proa, Josep Lluch, ens en parla: Cossos en lluita «Per a Guillem Frontera les contradiccions són un motor creatiu. El xoc entre els orígens humils en un poble del Pla de Mallorca i la borratxera turística i econòmica que va sacsejar l’illa durant les dècades següents li va obrir una perspectiva estimulant que és a l’arrel del seu món literari. Autodidacte, versàtil i apassionat, l’activitat de Frontera s’ha expandit en diverses direccions alhora. Com a novel·lista, va debutar a vint-i-tres anys amb Els carnissers, encara viva a les llibreries, té fites memorables com La mort i la pluja i Sicília sense morts i ara ofereix una novel·la esplèndida titulada La vida dels cossos. La vida dels cossos parteix de les contradiccions de Paula Moncada i de les tensions que genera el triangle amistós i amorós entre la Paula i els seus dos amics d’infantesa: en Salvador –de família culta i benestant–, i en Bernat –l’amic rude de classe baixa, que veiem com entomava de nen les pallisses del pare. Més endavant, un altre personatge interessant entra en escena: en Carlos, un home molt ben relacionat amb el règim franquista de la capital d’Espanya. Sense esquematismes de cap mena ni lliçons ideològiques, Guillem Frontera posa en joc unes vides apassionants –sovint violentes– en una època de transformació radical.» Guillem Frontera va néixer a Ariany el 1945. Va estudiar al seminari Seràfic de la Porciúncula, dels frares franciscans de la T.O.R., una època que el mateix autor considera perniciosa per a la resta de la seva vida. Es va decantar per l’ofici de periodista. Va ser fundador i director de la col·lecció de poesia ‘La Sínia’ (1965), on va fer els seus inicis literaris, emmarcat en el realisme social, publicant-hi A ritme de mitja mort (1965) i El temps feixuc (1966), obra que va guanyar el premi Ciutat de Palma. També és autor del guió del curtmetratge Miró i Mallorca (1984). Especialista en temes d’art, ha dirigit la Gran enciclopèdia de la pintura i l’escultura a les Balears. També ha estat comissari de diverses exposicions artístiques i ha dut a terme activitats de gestió cultural. La seva producció narrativa va començar el 1968, quan va publicar Els carnissers, obra que també guanyà el premi Ciutat de Palma. Seguiren Cada dia que calles (1969) i Rere els turons del record (1970), també dins l’estètica del realisme social però amb trets de novel·la psicològica, obres que donen una crua descripció de la Mallorca sorgida del turisme. Seguiren Tirannosaurus (1977), una reconstrucció de l’ambient del seminari dels anys cinquanta i una crítica a l’estreta moral catòlica; la novel·la policíaca La ruta dels cangurs (1979); Les estrelles suaus de primavera (1979); el recull de relats Galeria d’ombres (1983); Una dolça tardor (1984) i Un cor massa madur (1994).

Summary: Avançament editorial: ‘La vida dels cossos’, de Guillem Frontera


El president de la Generalitat, Quim Torra ha condemnat l’atac d’un home contra les creus grogues a favor de l’alliberament dels presos polítics que hi havia plantades a la plaça Major de Vic (Osona). L’home hi ha entrat amb cotxe i ha envestit les creus. Torra ha descrit l’atac com a ‘gravíssim’ i ha demanat ‘tolerància zero contra els violents’. ‘Anirem fins al final per exigir responsabilitats i perquè es prenguin totes les mesures necessàries contra l’agressor’, ha escrit en un piulet. Tot el suport @AlcaldessaVic a la gent de Vic. Un fet gravíssim. Tolerància zero contra els violents. Seguiu defensant la llibertat! Anirem fins el final en l’exigència de responsabilitats i que que es prenguin totes les mesures necessàries contra l’agressor. https://t.co/3FfJ6Arz36 — Quim Torra i Pla (@QuimTorraiPla) July 22, 2018 Les creus havien d’estar a la plaça fins demà a les 19.00. Les que hi restin es podran apadrinar i els fons recaptats aniran destinats a la caixa de solidaritat dels presos.

Summary: Torra diu que es prendran ‘totes les mesures necessàries’ contra l’home que ha envestit creus grogues


El jutjat d’instrucció número 1 del Vendrell ha processat i deixat a punt de judici, a l’espera dels escrits d’acusació, l’ex-batlle de Torredembarra Daniel Masagué, tres membres de la família Sumarroca i una quinzena de persones més en un cas vinculat al 3%, segons ha avançat TV3 i l’ACN ha pogut confirmar amb la interlocutòria del jutge. El magistrat veu indicis de prevaricació, malversació de fons públics i suborn en l’actuació de Masagué i dels propietaris de la constructora Teyco, que hauria pagat 1,5 milions d’euros en comissions il·legals a l’ex-batlle per aconseguir l’adjudicació de les obres del pàrquing de Filadors. També s’ha processat diverses empreses com la mateixa Teyco, la companyia de subministrament d’aigua Sorea o Vicsan. Aquesta és una de les peces separades que investiga el jutjat del Vendrell, amb acusació de la fiscalia i de l’ajuntament de la localitat, per possible corrupció a Torredembarra i que va derivar en una investigació més general de suposat finançament irregular de CDC que ha acabat a l’Audiència espanyola. En la interlocutòria, de vuitanta pàgines, el jutge rebutja les peticions de sobreseïment de dos dels processats i també la pràctica de noves diligències d’investigació. La interlocutòria, de l’11 de juliol, dona 20 dies a les acusacions per presentar els seus escrits.

Summary: Envien a judici l’ex-batlle de Torredembarra i tres membres de la família Sumarroca en un cas vinculat al 3%


El grup parlamentari de Podem a les corts valencianes ha traslladat una proposta al PSPV-PSOE i Compromís per revisar el pacte de govern al País Valencià, conegut com ‘Pacte del Botànic’, incloent-hi 128 noves mesures en sis nous eixos d’acció. Segons que ha confirmat aquest divendres la vice-presidenta del govern valencià, Mònica Oltra, els grups han rebut la proposta i és ara la comissió de seguiment de l’acord la qui ha de convocar les tres formacions per actualitzar els compromisos. Oltra ha remarcat que, per torn, li toca a Podem convocar aquesta reunió i que l’executiu (integrat per PSPV i Compromís) no participa en aquesta actualització, sinó que es fa a través dels partits que hi donen suport a la majoria parlamentària. La vice-presidenta ha afegit que aquesta convocatòria s’ha anat posposant i ha recordat que a principis del 2016 el govern valencià ja va anunciar que calia actualitzar el pacte perquè s’havien complert molts dels objectius. Entre les propostes efectuades per Podem es troba la creació d’una Agència Valenciana per a la Igualtat, la democràcia i el desenvolupament dels drets socials així com un pla de xoc per crear 1.000 habitatges de lloguer en un any, plans per eliminar aules pre-fabricades, plans d’eficiència energètica així com reestructurar el deute de la Generalitat Valenciana amb la reducció del dèficit a càrrec del deute històric i un ajornament dels deutes amb el govern espanyol. Altres mesures proposades passen per la retirada del copagament farmacèutic a tots els col·lectius amb ingressos inferiors als 18.000 euros, recuperar els serveis privats i les concessions administratives o incentius a empreses que apliquin bones pràctiques en la contractació.

Summary: Podem proposa incorporar 128 mesures al pacte del Botànic


La NASA ja ha fet públiques les primeres imatges obtingudes aquesta setmana per la nau Juno, que orbita Júpiter, de la gran taca vermella del planeta més gran del sistema solar. Són les fotografies amb més detall, i més impressionants, que s’han obtingut mai d’aquest element icònic de Júpiter. I’m seeing spots! Check out #Jupiter’s #GreatRedSpot in these stunning citizen scientist-processed #JunoCam images https://t.co/FWLvPvIG9h pic.twitter.com/ej2bI9NlDK — NASA's Juno Mission (@NASAJuno) July 12, 2017 La taca és una gran tempesta de més de 16.000 quilòmetres d’amplada, que fou observada per primera vegada el 1830 i que hom calcula que fa tres-cents cinquanta anys que dura. Ara la Juno permetrà que la humanitat observi per primera vegada aquesta gran taca vermella, directament i a molt pocs quilòmetres de distància. En les fotografies publicades es veu, dins la taca, un garbuix de núvols foscs movent-se en direcció a un nucli enorme de forma oval. L’investigador Scott Bolton, el principal investigador de la Juno, del Southwest Research Institute de San Antonio, als EUA, diu: ‘Aquesta tempesta monumental fa segles que hi és, al planeta. Ara la Juno i els seus instruments científics, que poden penetrar en els núvols, permetran de veure fins a quin punt són profundes les arrels d’aquesta tempesta, i ens ajudaran a entendre com funciona i què la fa tan especial.’ La tempesta es troba al sud de l’equador de Júpiter. Varia molt, tant de color com d’intensitat. De vegades és d’un color roig fort, i realment molt notable, i de vegades empal·lideix fins a fer-se insignificant. És més freda que no els núvols que l’envolten. Una possible explicació és que sigui un cicló tropical. Si és el cas, té un nucli que gairebé ultrapassa la nostra imaginació, no solament perquè roman d’un any a un altre, sinó per la grandària: la taca vermella és tan enorme que podria empassar-se dues vegades i mitja la Terra.

Summary: Les imatges més impressionants mai obtingudes de la gran taca vermella de Júpiter


El diputat de JxCat al congrés espanyol Ferran Bel ha advertit que si el Tribunal Suprem (TS) ratifiqués la inhabilitació del president de la Generalitat, Quim Torra, ‘el raonable és que al capdavant del país hi hagués una persona que fos de JxCat’ i no d’ERC. En una entrevista d’Europa Press, ha vaticinat que el Suprem ratificarà abans de l’estiu una condemna d’inhabilitació ‘absolutament injusta’, i que això abocarà Catalunya a unes noves eleccions al setembre o a l’octubre del 2020 perquè no veu possibilitat aritmètica al parlament per a elegir un nou president de la Generalitat. Un cop el TS inhabilités Torra, ha explicat que el vicepresident del govern, Pere Aragonès (ERC), passaria a presidir la Generalitat ‘si no es pren alguna mesura o precaució per corregir aquesta situació’. Així, ha recordat que el govern es va configurar sobre la base d’un acord polític entre ERC i JxCat que acordava que la presidència de la Generalitat corresponia a la força més votada, ‘i la força més votada, independentment de la resolució del TS, continuarà sent JxCat’. ‘Tot i que sigui per un curt espai de temps, que poden ser quatre mesos i escaig, el raonable és que al capdavant del país hi hagués una persona que fos de JxCat’, ha defensat el també secretari d’Organització del PDeCAT. Un conseller en cap? Preguntat per si creu que una de les solucions passa perquè JxCat nomeni un vice-president del seu espai polític, Bel creu que podria ser una solució, o un ‘conseller en cap’, però deixa clar que això correspon decidir-ho als partits i al govern. ‘Estic segur que ERC no voldrà aprofitar-se d’una sentència judicial per presidir, encara que sigui de manera provisional o temporal, la Generalitat’, ha manifestat Bel, que creu que Torra, Aragonès i les respectives formacions sabran resoldre-ho de manera consensuada. Segons Bel, no es poden evitar certs condicionaments de la judicatura en la presidència de la Generalitat, però està convençut que ‘ningú no té interès en què les decisions judicials condicionin el govern més del que han de condicionar-lo’.

Summary: Ferran Bel: ‘És raonable que al capdavant del país hi hagi algú de JxCat’ si inhabiliten Torra


Una víctima de la violència masclista ha escridassat el secretari general del partit d’ultradreta Vox, Javier Ortega Smith, i li ha demanat respecte. ‘No es fa política amb això! Respecte per a les mortes i per a les víctimes de violència de gènere’, ha dit durant un acte fet a l’Ajuntament de Madrid amb motiu del Dia Internacional de l’Eliminació de la Violència contra les Dones. Ortega Smith havia fet un discurs en què havia negat l’existència de la violència masclista. La dona, que va en cadira de rodes per culpa d’una agressió masclista, ha esclatat contra el dirigent de Vox després d’haver-lo sentit. Ortega Smith li ha girat la cara després d’haver estat escridassat. Vegeu el moment ací: Una mujer víctima de violencia machista se enfrenta a Ortega Smith. Él ni siquiera tiene la decencia de mirarla a la cara. Menudo tipejo. pic.twitter.com/qWCub1OxoC — PabloMM (@pablom_m) November 25, 2019

Summary: Una víctima de la violència masclista escridassa Ortega Smith: ‘No es fa política amb això!’


El Banc de Sang i Teixits necessita 20.000 donacions més per cobrir la demanda dels pacients ingressats en clíniques i hospitals durant aquest estiu, una època en la qual el nombre de donants cau en un 30%, ha informat la institució aquest dimecres en un comunicat. El nombre de donants fins a la segona setmana d’agost ha estat de 30.000, per sota de les 50.000 necessàries per assegurar el subministrament a les persones que ho necessitin, majoritàriament malalts de càncer, de malalties cròniques i víctimes d’accidents de trànsit. Per arribar a la xifra necessària, el santuari de la Vall de Núria (Girona) acollirà aquest diumenge 14 d’agost, d’11 a 18 hores, una marató de sang per primera vegada. L’acció s’emmarca en la campanya d’estiu del Banc de Sang i Teixits, que té com a objectiu garantir les reserves de sang durant les pròximes setmanes, ja que és important tenir donacions periòdiques perquè la sang caduca. La Vall de Núria obsequiarà a totes les persones que donin sang amb un val dos per un per utilitzar el cremallera en la pròxima visita al Santuari, i podran donar sang totes aquelles persones que siguin majors d’edat, pesin més de 50 quilos i, en cas de ser dones, no estiguin embarassades.

Summary: Alerten que falten donacions de sang per a cobrir la demanda d’estiu


Hi ha aquell moment en què l’agent de la policia espanyola s’atabala amb les preguntes concretes, insistents i punyeteres de Gonzalo Boye o d’Isabel Elbal. El policia declara com a testimoni en el judici al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) contra el president de la Generalitat, Quim Torra, pel llaç groc i la pancarta en favor dels presos polítics al Palau de la Generalitat i en altres conselleries. Acusat de desobediència, el president encara una petició d’un any i vuit mesos d’inhabilitació. La fiscalia espanyola i el partit d’extrema dreta Vox tornen a anar junts com a acusació en un judici polític, com ja va passar al Tribunal Suprem en el judici contra el procés. I una de les coses que aquest matí han ajudat a veure el caràcter polític d’aquesta causa, la censura ideològica que conté i l’atac contra la institució de la presidència de la Generalitat que representa, han estat els interrogatoris de la defensa de Torra als policies. Perquè aquests agents han vingut, cridats per la fiscalia, han dit que ells van anar entre el 19 i el 22 de març d’enguany a fotografiar ‘símbols ideològics i partidistes’ a les façanes d’edificis de la Generalitat, com el palau mateix, i com els departaments d’Interior i d’Empresa. ‘Sí, vaig fer-hi les fotografies i en vaig deixar constància’, diu l’agent. ‘No tinc més preguntes’, diu el fiscal Francisco Bañeres, eixut i amb cara llarga tot el matí. Vox mai no té preguntes, i passa la paraula. L’agafa Isabel Elbal, que sotmet l’agent a un interrogatori minuciós sobre el perquè d’aquelles fotografies que li van encarregar de fer. —Us van comissionar per fotografiar simbologia? —Sí. —Però això és molt ampli, podria ser la bandera estatutària. —El que hi hagués. —En relació amb què? —En relació amb el que hi hagués. Hi podria haver una pancarta o qualsevol altra cosa que no fos… —Que no fos què? —Que no fos el que posava en aquest cas, la de ‘llibertat presos polítics’. —En aquest cas, vostè va veure una pancarta de ‘llibertat presos polítics’? —Sí, amb un llaç groc. —Això era per a vostè la simbologia? —La que hi havia en aquell moment. —Però la pancarta era un símbol? —No, però en aquell moment és la que hi havia, i a nosaltres ens van dir que el que hi hagués, que en féssim una foto, i això és el que hi havia en aquell moment. —El que hi hagués al marge de la bandera estatutària? —Al marge de les banderes que hi hagués a l’edifici. —I havia de ser una simbologia de tipus ideològic? Li van dir que havia de buscar símbols ideològics o partidistes? —Sí. —I això, segons vostè, què tenia d’ideològic o partidista? —No em correspon a mi, jo feia la foto i se n’ocupaven uns altres. —Però aleshores es tractava de fer una foto de la façana hi hagués símbols partidistes o no n’hi hagués? —No. Però hi havia aquells i en vam fer foto. —O sigui que l’ordre era que si veia un símbol partidista en fés una foto, i si no en veia, no en fes. —Primer n’informàvem i després ens deien de fer-la. —Però aleshores era el seu superior qui li deia que, com que era un símbol, n’havia de fer una foto? —No… No en tinc ni idea, de com ho van portar… Tot aquest embolic, propiciat per les preguntes capcioses d’Elbal, o les de Boye en uns interrogatoris semblants abans, tenia el propòsit de palesar l’arbitrarietat de la causa, que s’hagi arribat a portar un president de la Generalitat a judici per unes pancartes que no eren de partit sinó l’expressió d’una demanda social. Una causa engegada per la Junta Electoral espanyola (JEC), integrada per individus com Carlos Vidal Prado, vinculat al PP, i com Andrés Betancor, autor d’articles com aquest, on explicava que havia participat en la manifestació unionista a Barcelona l’octubre del 2017 en què es va aplaudir la violència policíaca contra els votants de l’1-O; un article en què atacava obertament l’independentisme, qualificant-lo de ‘monstre nacional devorador de llibertats’. Autor també d’aquest altre article on hi ha atacs directes contra Torra i contra Puigdemont. Doncs aquests dos individus van formar part de la junta electoral que va engegar l’ofensiva contra el president Torra. I abans no s’hagi resolt la querella per prevaricació contra els membres de la JEC, avui Torra s’asseu al banc dels acusats. No només això. Tal com han fet notar els advocats de Torra, el president d’aquesta sala és un individu que en un acte públic del president del Parlament de Catalunya, Roger Torrent, es va alçar i se’n va anar de la sala quan va sentir que parlaven de presos polítics. I no pas ell i prou: a més de Jesús María Barrientos, també se’n va anar el fiscal Francisco Bañeres, que avui és una de les parts d’aquest judici, la que acusa Torra. I Barrientos presideix ara el tribunal que jutja Torra per haver mantingut una pancarta de denúncia per la situació dels presos polítics. ‘Vostè, senyor president, s’ha declarat contrari als llaços grocs, i contra l’exhibició d’estelades. I en un acte públic en què el president del parlament va parlar de presos polítics, vostè es va aixecar i va marxar.’ A més, tant ell com la magistrada Mercedes Armas ja van formar part de la sala d’admissió de la querella contra Torra per desobediència, i tanmateix formen part també d’aquest tribunal. I el tercer? Doncs és un tal Joaquín Elías Gadea, que fa poc va fer unes declaracions a la cadena 13TV (ni més ni menys) dient que se sentia perseguit i assetjat pels independentistes. Heus ací la imparcialitat d’aquest judici. Les recusacions contra els magistrats ja van ser desestimades en la instrucció, però Boye i Elbal ho han tornat a denunciar en la sessió oral d’aquest judici. La primera ordre de la Junta Electoral espanyola enviada a la presidència de la Generalitat ja duia implícita el judici contra Quim Torra, la llavor de la causa per desobediència i la consegüent condemna per inhabilitació. Torra ha declarat que és clar que va desobeir l’ordre de la JEC, perquè era il·legal, perquè no tenia autoritat per a donar aquelles ordres al president de la Generalitat, i perquè atendre-la significava vulnerar el dret fonamental de la llibertat d’expressió. Les declaracions d’un dels magistrats a 13TV han estat considerades llibertat d’expressió per la fiscalia, però la pancarta pels presos, no. Un partit com Vox pot ser part en un procés com aquest contra el president de la Generalitat, però si el president els qualifica de partit franquista, el tribunal el censura dient que no es pot insultar Vox. Un judici polític. EN DIRECTE: El minut a minut del judici contra el president Quim Torra al TSJC

Summary: Policies patint amb Boye i Elbal al judici contra el president Torra