projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
A les persones agricultores que opten als pagaments directes de la PAC i als ajuts de desenvolupament rural i de la vinya esmentats, quan no respectin aquests requisits legals de gestió i/o les BCAM se'ls aplicarà una reducció de l'import total dels pagaments afectats per Condicionalitat corresponents a la campanya en la qual es produeixi l'incompliment.
El sistema de reduccions i exclusions establert als Reglaments (UE) 640/2014 i 809/2014, té com a objectiu constituir un incentiu perquè els/les agricultors/ores respectin la normativa actual en els seus diferents àmbits, i contribueixin d'aquesta manera a que el sector agrari compleixi amb els principis del desenvolupament sostenible.
Per a poder comprovar el grau de compliment d'aquesta política, s'ha establert reglamentàriament un sistema de control a les explotacions agràries, format tant pels controls terreny i administratius específics de condicionalitat, com per controls sobre l'admissibilitat dels ajuts on es verifiquen requisits d'obligatori compliment per a la Condicionalitat.
Els controls terreny es fan a un 1% de les explotacions agràries que han de complir una norma o requisit determinat, amb l'excepció de la identificació i registre del boví i de l'oví i el cabrum, que es fa al 3% de les explotacions que mantenen aquests animals.
Els controls administratius es fan al 100% de les explotacions que han de complir un determinat àmbit, i poden consistir en controls creuats sobre les bases de dades d'informació i registres obligatoris que gestiona l'administració.
A banda, els incompliments detectats en els controls d'admissibilitat dels ajuts també es tradueixen en incompliments de Condicionalitat, i el mateix succeeix en la detecció d'un incompliment per qualsevol altra via (fora mostra), que passa a formar part del marc de la gestió de la Condicionalitat.
En cas de detecció d'incompliments, les penalitzacions s'estableixen en funció de la gravetat, l'abast, la persistència i la repetició de l'incompliment observat, així com en funció de si ha estat un cas de negligència o d'incompliment intencional.
Aquests conceptes avaluen i defineixen l'incompliment, tot fent referència cadascun d'ells a:
Si per negligència, l'agricultor/a o el/la ramader/a no s'ajusten a aquestes normes, els pagaments dels ajuts de la PAC poden reduir-se en un percentatge de fins al 5%.
Quan es trobin incompliments reiterats en anys diferents, el percentatge de penalització pot arribar fins al 15% d'aquests pagaments.
Un cop arribats al percentatge màxim del 15%, des del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació s'informarà al sol·licitant dels ajuts de què si es torna a detectar el mateix incompliment, es considerarà que ha actuat intencionadament.
En cas d'incompliment intencionat, el percentatge de reducció serà, en principi, del 20% de l'import global dels pagaments, però aquest percentatge pot arribar fins a un 100% en casos extrems o de repetició d'incompliments intencionals.
La política agrària comuna (PAC), des dels anys noranta, ha anat integrant progressivament les noves demandes de la societat europea envers al medi ambient i la salut pública.
La reforma de la PAC de l'any 2003 va introduir el concepte de condicionalitat, que incloïa les bones condicions agràries i mediambientals i els requisits legals de gestió en matèria de medi ambient, salut pública, sanitat animal i vegetal, i benestar animal, com a resposta a la sensibilitat de la societat cap al manteniment dels recursos naturals i productius, el maneig dels animals en condicions sanitàries i de benestar, i la garantia per als consumidors de mantenir la traçabilitat dels productes agraris al llarg de tota la cadena alimentària.
La condicionalitat té com a objectiu contribuir al desenvolupament d'una agricultura sostenible mitjançant una millor conscienciació dels beneficiaris sobre la necessitat de respectar les normes bàsiques.
També pretén contribuir a fer que la PAC respongui en major mesura a les expectatives de la societat en general, gràcies a una millor coherència d'aquesta política amb les polítiques en matèria de medi ambient, salut pública, sanitat animal, fitosanitat i benestar animal.
La condicionalitat és el conjunt de requisits en les matèries abans esmentades, que han d'observar determinats ramaders i agricultors que reben ajuts de la PAC per a poder rebre aquests ajuts en la seva integritat.
Per a l'actual període 2014-2020, el sistema de la condicionalitat juntament amb els pagaments directes i les mesures de desenvolupament rural relatives al medi ambient, constitueixen el conjunt de mesures que han de permetre una activitat més respectuosa amb el medi ambient.
La condicionalitat l'han de complir els beneficiaris d'ajuts especificats en l'article 92 del Reglament (UE) 1306/2013, i s'aplica als beneficiaris dels:
Els/les agricultors/ores i els/les ramaders/eres poden optar als pagaments directes de la PAC, a alguns ajuts de desenvolupament rural i als ajuts a la reestructuració i reconversió de la vinya, a condició que mantinguin les seves terres en bones condicions agràries i mediambientals de la terra i compleixin amb els requisits legals de gestió, és a dir, que respectin les normes en matèria medi ambient, canvi climàtic, bones condicions agrícoles de la terra, salut pública, sanitat animal i fitosanitat i benestar dels animals.
La condicionalitat s'aplica a tota l'explotació agrària amb independència que les parcel·les o instal·lacions de què consta l'explotació agrària estiguin dedicades a cultius o a la cria d'animals que tinguin dret a ajut o no.
Fons Espanyol de Garantia Agrària (FEGA)
Tractament: Iniciatives solidàries publicades al Marketplace.
Responsable: Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació.
Direcció d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries.
Finalitat i usos previstos: La finalitat és el tractament i la gestió d'una base de dades en relació amb entitats, empreses, organismes i persones que participin en les iniciatives solidàries publicades al Marketplace.
Els usos són els derivats de la publicació de les iniciatives solidàries per tal de facilitar el contacte d'aquestes iniciatives amb les empreses agroalimentàries que vulguin fer una donació.
Aquest fitxer inclou les dades corresponents a les fitxes de les iniciatives solidàries publicades al Marketplace.
Legitimació: LLEI 3/2020, de l'11 de març, de prevenció de les pèrdues i el malbaratament alimentaris.
Destinataris: Les dades no es comunicaran a tercers, excepte en els casos previstos per la llei.
Drets de les persones interessades: Podeu exercir els drets d'accés, rectificació, supressió, oposició al tractament i sol·licitar-ne la limitació de dades davant Subdirecció General de la Inspecció i Control Agroalimentari (Avinguda Meridiana, 38, 08018 Barcelona; tel. 93.552.48.93; [EMAIL] ).
També podeu presentar una reclamació davant l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades a www.apdcat.cat.
Més informació: Si voleu ampliar aquesta informació consulteu l'apartat " Protecció de dades " del web del Departament
La necessitat de preservació dels recursos marins davant la situació de sobreexplotació pesquera en el Mediterrani fa del tot necessari incrementar el coneixement de les característiques dels nostres ecosistemes marins i de la seva pròpia fragilitat, com també el bon ús dels arts de pesca i de les mesures de protecció existents.
Les especials característiques del calador mediterrani, les directives que regulen les talles mínimes i les espècies, i l'aplicació del codi de conducta responsable, han fet que la Direcció General de Pesca i Afers Marítims hagi agafat la iniciativa de posar en funcionament aquestes planes a internet.
Aquesta web recull la reglamentació de les espècies regulades del calador mediterrani, les fitxes d'identificació dels peixos, dels crustacis i dels mol·luscs, com també els esquemes explicatius dels arts i ormeigs emprats per a la seva extracció.
Esperem que aquesta iniciativa sigui ben rebuda pel sector pesquer, alhora que esdevingui una bona eina de treball per als estudiants dels diferents cicles formatius i de la Formació Nauticopesquera, per al personal que es dedica a la inspecció pesquera, per als responsables de mercats i de llotges, i per a totes aquelles persones interessades en aquest tema.
El sector de l'oví i el cabrum ha dibuixat tradicionalment els paisatges de Catalunya i, en zones d'especial dificultat orogràfica, ha permès fixar una activitat ramadera al territori, sovint lligada al manteniment d'aquest territori des d'un punt de vista mediambiental i oferint productes d'elevada qualitat, dos aspectes que avui per avui valora molt el consumidor.
Sens dubte, l'oví i el cabrum tenen futur a Catalunya si se saben explotar les potencialitats, tant en la vessant dels ramats en extensiu com en les noves formes d'explotació intensives, que també contribueixen a diversificar les produccions ramaderes catalanes arreu del país i que, per tant, tenen un paper essencial en el conjunt del sector oví i cabrum.
El Departament d'Agricultura és conscient del paper que desenvolupen sectors especialment vulnerables a la crisi com els de l'oví i el cabrum, i és per aquesta raó que ha volgut fer un pla capaç de dotar aquest sector d'instruments generadors d'activitat, de riquesa i de valors.
En aquest pla es posen de manifest tant les mancances d'un sector colpejat fortament per la crisi econòmica, com les virtuts i les potencialitats, que poden fer que moltes de les explotacions ovines catalanes puguin viure dignament d'una activitat que no fa gaires dècades era un motor important de la ramaderia catalana i una activitat estretament lligada a la gestió del territori agrícola, forestal i de pastura.
Els animals poden ser tractats al llarg de la seva vida productiva amb diferents medicaments veterinaris mitjançant l'aplicació directa o a través de pinsos medicamentosos, per curar malalties o prevenir-les.
En aquest sentit, en l'àmbit de la sanitat animal, tan els medicaments veterinaris com els pinsos medicamentosos són productes àmpliament utilitzats a les nostres explotacions ramaderes.
Amb la finalitat de protegir la salut dels consumidors, protegir el medi ambient i assegurar el benestar dels animals, la normativa europea, estatal i catalana està encaminada a regular tots aquells aspectes relacionats amb els medicaments veterinaris, des de la seva elaboració, garantint que els medicaments siguin segurs, eficaços i de qualitat, fins a la seva comercialització, prescripció i aplicació tan pels veterinaris com pels ramaders per garantir el bon ús d'aquests, utilitzant sempre productes autoritzats i minimitzant així la presència de residus medicamentosos en els aliments.
Elaboració d'autovacunes d'ús veterinari
Tractaments veterinaris en èquids d'esport, oci i companyia
El Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació simplifica el procediment de registre de les explotacions avícoles d'autoconsum.
Tríptic 'La cria d'aus per a autoconsum a Catalunya'
Són explotacions avícoles d'autoconsum aquelles instal·lacions on es crien aus amb destinació exclusiva al consum familiar amb una capacitat inferior a 0,20 unitats de bestiar.
En cas d'avicultura de carn no poden sobrepassar els 210 kg de pes viu a l'any, que correspon a una capacitat d'entre 50 i 70 pollastres/any segons el pes dels animals, i en cas d'avicultura de posta, a una capacitat de 32 gallines ponedores.
El Decret 40/2014, de 25 de març, d'ordenació de les explotacions ramaderes, estableix les condicions que han de complir aquestes instal·lacions.
A més, amb la finalitat de garantir les condicions de bioseguretat, cal requerir a aquestes explotacions que disposin de mitjans o instal·lacions per poder confinar les aus, sobretot en situacions d'especial risc sanitari.
Les aus només es poden destinar al consum familiar
DECRET 40/2014, de 25 de març (DOGC núm. 6591 - 27.03.2014)
Durant el setembre s'han programat tres jornades tècniques per explicar el contingut del nou Decret 153/2019, de 3 de juliol, de gestió de la fertilització del sòl i de les dejeccions ramaderes
El Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació durà a terme tres jornades tècniques per explicar el contingut del nou Decret 153/2019, de 3 de juliol, de gestió de la fertilització del sòl i de les dejeccions ramaderes i d'aprovació del programa d'actuació a les zones vulnerables en relació amb la contaminació per nitrats que procedeixen de fonts agràries.
Les jornades seran en horari de 9.30h a 14.30h, i se'n faran a tres llocs:
La inscripció és gratuïta i l'aforament de les sales és limitat.
Per aquest motiu, cal que confirmeu la vostra assistència enviant un correu a la bústia [EMAIL] amb les següents dades:
de gestió de la fertilització del sòl i de les dejeccions ramaderes i d'aprovació del programa d'actuació a les zones vulnerables en relació amb la contaminació per nitrats que procedeixen de fonts agràries.
Les administracions de tots els països realitzen actuacions adreçades a la preservació d'aquestes races i a la recerca de sistemes que en permetin la rendibilitat per evitar que quedin reduïdes a efectius testimonials, on la congelació d'embrions sigui l'única possibilitat de preservació.
Com a races lligades a un territori, una cultura i un tipus d'explotació, cal impulsar la rendibilitat de les explotacions d'aquestes races perquè, elles mateixes, siguin la garantia de supervivència de la raça.
A les races autòctones catalanes s'adrecen programes específics, adaptats a les diferents circumstàncies i amb l'objectiu comú de procurar el manteniment i, fins i tot, l'expansió de la raça, i l'obtenció de beneficis per als productors que optin per la seva explotació.
Les actuacions de suport es fonamenten en la realització d'estudis i programes de conservació i millora en conveni amb la Universitat Autònoma de Barcelona, la promoció de les associacions de ramaders i dels llibres genealògics del bestiar i la valoració dels productes mitjançant la promoció de les denominacions específiques i de qualitat.
Hi ha també ajuts per al foment de les races autòctones:
A Catalunya, hi podem trobar les següents races autòctones, aquelles reconegudes com a tals en el Catàleg de Races Autòctones d'Espanya:
El Departament d'Agricultura, va editar dos dossiers tècnics amb descripcions detallades de cadascuna de les races.
Són els dossiers tècnics núm. 43 i 44, respectivament.
Es consideren races autòctones catalanes aquelles que tenen el seu origen a Catalunya encara que hagin pogut estendre's a altres àrees.
A Catalunya, podem trobar les següents races autòctones:
No totes aquestes races es troben a la mateixa situació.
Les ovelles Ripollesa i Xisqueta i la vaca Bruna dels Pirineus tenen uns efectius suficients i s'integren en explotacions competitives.
D'altres, com la Vaca Pallaresa, fins i tot es dubta de la seva recuperació.
Les races d'aus es mantenen amb una població molt reduïda.
Les races autòctones tenen uns grans valors, i no solament pel que representen de record viu per a la nostra història i cultura.
Pertanyen, generalment, a troncs genètics molt allunyats de les races industrials i, per tant, són dipòsit d'una diversitat genètica que cal preservar.
En ser explotades majoritàriament en règim extensiu, en pastoreig, constitueixen la base ideal per a l'establiment i la preservació de sistemes sostenibles de producció ramadera, i contribueixen de forma destacada al manteniment d'ecosistemes de gran valor paisatgístic i ecològic.
Representen la millor possibilitat per a l'aprofitament econòmic de recursos de baixa qualitat o terrenys de menys productivitat.
En canvi, les races millorades, d'elevades produccions, exigeixen també unes excel·lents condicions de maneig i alimentació per demostrar les seves qualitats i, en ambients no tan favorables, o no rendeixen econòmicament o, fins i tot, són incapaces de sobreviure.
Per últim, cal remarcar la qualitat dels productes que es poden obtenir de la seva explotació, els quals presenten valors diferencials que els poden permetre d'obtenir un preu superior que faci possible la seva explotació econòmica.
Malgrat tot, alguns dels problemes que es presenten per a obtenir la valoració de les races autòctones són:
Catalunya participa en 2 de les línies estratègiques del Pla estratègic i d'acció per a la reducció del risc de disseminació de la resistència als antibiòtics (PRAM):
L'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA) és un àrea especialitzada de l'Agència de Salut Pública de Catalunya, que té com a finalitat aconseguir el màxim grau de seguretat alimentària a Catalunya.
Dossier d'informació rellevant per desenvolupar un tasca pedagògica en relació amb: La bioresistència o resistència als antimicrobians
L'Agència de Salut Pública de Catalunya és l'òrgan encarregat de coordinar l'estudi de resistències als antimicrobians de les soques bacterianes aïllades en aliments procedents de l'execució dels programes oficials de vigilància i control.
Els aïllaments de les soques i les proves de sensibilitat als antimicrobians de les mostres recollides es realitzen en els laboratoris oficials de Salut Pública de Catalunya
Resistència als antimicrobians.
En relació a la Vigilància del consum d'antibiòtics, el Departament d'Agricultura col·labora en la recollida de dades de vendes d'antibiòtics del projecte ESVAC.
Els laboratoris, distribuïdors majoristes, entitats ramaderes, farmàcies i comercials detallistes han de declarar les vendes de medicaments veterinaris que continguin antibiòtics en la seva composició.
Aquesta declaració fa referència a les vendes que han realitzat amb recepta veterinària i al consumidor final del medicament.
Així mateix, el Departament participa en la recollida de dades de consum d'antibiòtics per espècies a nivell de granja.
Transmissió electrònica de dades de prescripcions veterinàries d'antibiòtics destinats a animals productors d'aliments
La missió de l'AEMPS és proporcionar garanties a la societat sobre els medicaments, productes sanitaris, cosmètics i productes de cura personal, promovent el coneixement cientificotècnic i posant-lo al servei de la societat per al seu benefici i progrés.
Dins d'aquestes activitats l'AEMPS, és la impulsora de: El Pla Nacional de Resistència als Antibiòtics (PRAN).
Aquest pla té com objectius reduir el risc de selecció i disseminació de resistència als antibiòtics i, reduir l'impacte d'aquest problema sobre la salut de les persones i els animals, preservant de manera sostenible l'eficàcia dels antibiòtics existents.
El PRAN va ser aprovat l'any 2014 pel Consell Interterritorial del Sistema Nacional de la Salut i per la Conferència Intersectorial de Agricultura com a resposta a la Comunicació de la Comissió Europea del 17 de novembre de 2011, que va sol·licitar als Estats membres un Pla d'Acció sobre Resistències Antimicrobianes, així com a les Conclusions del Consell de la UE del 29 de maig de 2012, en les quals es va instar a un abordatge conjunt d'aquest problema.
El període de vigència del PRAN és de cinc anys (2014-2018).
A més de la pròpia Agència hi participen sis ministeris (Sanitat, Agricultura, Economia, Interior, Defensa i Educació), totes les comunitats autònomes i més de 190 professionals de la salut humana i veterinària, pertanyents a un total de 60 societats científiques, organitzacions col·legials, universitats i associacions professionals.
El PRAN proposa sis línies estratègiques:
El Ministeri d'Agricultura, participa amb el " Programa de Vigilancia de bacterias zoonóticas y comensales ", creat en aplicar la Directiva 2003/99/CE sobre la vigilància de les zoonosis, que té com a finalitat l'adequada vigilància de les zoonosis, els agents que les ocasionen, i la resistència als antimicrobians vinculada.
La Decisió de la comissió 652/2013/EU defineix les pautes per a l'establiment de programes de vigilància que permetin el seguiment i la notificació de la resistència a antimicrobians dels bacteris zoonótics i comensals, i recomana, en la mesura possible, l'ús de les mostres i/o aïllats obtinguts en el marc dels programes nacionals de control ja existents.
La Comissió Europea va llançar el 20.07.2017, un nou "pla d'acció" per combatre la resistència als antibiòtics.
La iniciativa consta de 75 mesures orientatives per tal que els Estats Membres posin en marxa mesures amb l'objectiu de disminuir les resistències a aquests medicaments tan útils en medicina humana i veterinària.
Entre els objectius del Pla destaquen:
Entitat creada mitjançant el Reglament (CE) No178/2002, amb l'objectiu de protegir els consumidors i restablir i mantenir la seva confiança en els productes alimentaris europeus, arrel d'una sèrie de crisis alimentàries que van esdevenir a Europa a finals dels anys 90.
El seu paper principal consisteix a avaluar i comunicar els riscos associats a la cadena alimentària, fen-t'ho com una font independent d'assessorament científic i tècnic en matèria d'aliments i pinsos.
Coopera de prop amb altres agències de la UE com:
Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA)
L'Agència Europea de Medicaments (EMA) protegeix i promou la salut humana i animal mitjançant l'avaluació i el seguiment dels medicaments a la Unió Europea.
Gran part de la seva activitat consisteix en l'autorització y el seguiment dels medicaments a la UE.
Agència Europea del Medicament (EMA)
Agència creada el 2005, ubicada a Suècia i dirigida a enfortir les defenses d'Europa contra malalties infeccioses.
Treballa, facilitant dades de vigilància i assessorament científic sobre 52 malalties transmissibles de declaració obligatòria i sobre brots de malalties i amenaces per a la salut pública.
L'Agència usa tres sistemes diferents, essencials per al control de les malalties:
El concepte "Una Sola Salut", incorporat a principis del 2000 sintetitza l'evident vinculació entre la salut humana i la sanitat animal, la seva interrelació i les problemàtiques que cal abordar de manera conjunta i no separada.
Amb la creació d'aquest concepte global, va sorgí d'una aliança formal de la FAO, l'OiE i l'OMS.
Assemblea Mundial de la Salut (maig 2015) va aprovar un Pla d'acció Mundial per lluitar contra la resistència als antimicrobians.
El Pla té 5 objectius principals:
Els 180 països components de l'OiE, van donar suport al Pla d'Acció Mundial de lluita contra les resistències als antimicrobians, mitjançant una Resolució adoptada per unanimitat el maig de 2015.
L'OiE participa de manera activa en la recopilació d'informació per a una base de dades mundial sobre l'ús antimicrobians en els animals.
A la 84a Assemblea General (2016), es va adoptar la resolució núm 36 que aprovà un mandat per consolidar accions per lluitar contra la resistència als antimicrobians.
Al novembre de 2016, es va publicar L'Estratègia de la OiE sobre la resistència als antimicrobians i l'ús prudent dels antimicrobians.
Estratègia de la OiE sobre la resistència als antimicrobians i l'ús prudent dels antimicrobians
La 39a Conferència de la FAO (juny 2015) adoptava la Resolució 4/2015, reconeixent que les AMR suposen una amenaça cada vegada més seriosa per a la salut pública i la producció alimentària.
Posava de manifest la preocupació davant l'increment de les ARM, fent que algunes malalties fossin cada vegada més difícils o impossibles de curar, i que calia instaurar un ús prudent i responsable dels antimicrobians.
El pla d'acció de la FAO sobre la resistència als antimicrobians 2016-2020
Resistència als antimicrobians.
El rol de l'alimentació i l'agricultura.
Organització de les Nacions Unides per a l'Alimentació i l'Agricultura (FAO)