projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les processons, constitueixen uns dels actes més populars i concorreguts de la setmana santa Lleidatana, que comença amb el Pregó el diumenge abans de Rams, que inclou el pregó pròpiament dit i la representació de la Moixiganga per part de l'Esbart Dansaire Sícoris; la Processó dels Dolors el Diumenge de Rams, organitzada per la Congregació dels Dolors; la Processó del Silenci, el Dijous Sant, més recent, organitzada per la Confraria del Crist de l'Agonia; i la Processó del Divendres Sant, que organitza la Congregació de la Sang, a banda de les diferents celebracions litúrgiques celebrades a les parròquies i algunes representacions de passions durant aquests dies i processons que agafen força com la Processó de les Palmes al Barri de Pardinyes amb el pas de la Somereta.
La nit del Divendres Sant surt, des de la església de la Sang, la processó solemne i penitencial del Sant Enterrament, organitzada per la Congregació de la Sang.
La processó, encapçalada pels Armats de la Sang, treu al carrer diversos passos en una impressionant representació plàstica de la Passió i Mort de Crist, així com el magnífic i artístic tabernacle de la Mare de Déu de la Soledat, precedida pel Crist Jacent.
La processó l'encapçala l'esquadra romana dels Armats de la Sang, que obre camí als passos que hi participen.
El primer és el pas de l'Oració Horta, de la confraria dels Pagesos, després, el pas de la Flagel•lació, de la confraria de la Mercè Pares Mercedaris, seguint-los, el pas de l'Ecce Homo, de la confraria del Centre Gallec, tot seguit, el pas del Cirineu, de la confraria d'Els Franciscans, després, el pas del Natzarè, de la confraria del Natzarè de la Mariola, darrere, el pas Ecce Filius Tuus, de la confraria de la Casa d'Aragó; seguint-los, el pas del Crist dels Portants de Sant Llorenç, i, després, el pas del Crist de la Sang, dels congregants de la Puríssima Sang.
Seguint amb la processó, arriba el pas del Crist de l'Agonia, de la confraria del Crist de l'Agonia i la Mare de Déu del Rocío de la Casa d'Andalusia de Lleida, després, el pas de la Pietat, de la confraria de l'Associació de Veïns de Jaume I el Conqueridor, després, el pas del Descendiment, de la confraria de la Sagrada Família i Sant Cristòfol, seguint-los, el pas del Crist jacent, de l'Associació de Portants del Crist jacent, i, finalment, el pas de la Soledat, de la congregació de la Puríssima Sang.
Organitzadors: La Setmana Santa l'organitzen el Bisbat i les diferents confraries i congregacions.
La Venerable Congregació de la Puríssima Sang Puríssima Sang organitza aquest processó.
Les processons, constitueixen uns dels actes més populars i concorreguts de la setmana santa Lleidatana, que comença amb el Pregó el diumenge abans de Rams, que inclou el pregó pròpiament dit i la representació de la Moixiganga per part de l'Esbart Dansaire Sícoris; la Processó dels Dolors el Diumenge de Rams, organitzada per la Congregació dels Dolors; la Processó del Silenci, el Dijous Sant, més recent, organitzada per la Confraria del Crist de l'Agonia; i la Processó del Divendres Sant, que organitza la Congregació de la Sang, a banda de les diferents celebracions litúrgiques celebrades a les parròquies i algunes representacions de passions durant aquests dies i processons que agafen força com la Processó de les Palmes al Barri de Pardinyes amb el pas de la Somereta.
Aquesta processó, organitzada per la confraria del Crist de l'Agonia i la Mare de Déu del Rocío de la Casa d'Andalusia de Lleida, inicia el seu pas a les dotze de la nit des de la església de Sant Martí Vell, al carrer Sant Martí.
Vestits de color grana, amb capa, caputxa i guants blancs, els portants portaran la túnica negra per desenvolupar els passos del Crist de l'Agonia i de la Pietat.
Itinerari pels carrers de: Jaume I, de Sant Martí, dels Gramàtics, dels Cavallers fins l'Oratori dels Dolors, les places de Josep Solans i de l'Ereta, el carrers de Tallada, de Múrcia i de Jaume I.
Organitzadors: La Setmana Santa l'organitzen el Bisbat i les diferents confraries i congregacions.
La Processó del Silenci l'organitza la Confraria del Crist de l'Agonia
Les processons, constitueixen uns dels actes més populars i concorreguts de la setmana santa Lleidatana, que comença amb el Pregó el diumenge abans de Rams, que inclou el pregó pròpiament dit i la representació de la Moixiganga per part de l'Esbart Dansaire Sícoris; la Processó dels Dolors el Diumenge de Rams, organitzada per la Congregació dels Dolors; la Processó del Silenci, el Dijous Sant, més recent, organitzada per la Confraria del Crist de l'Agonia; i la Processó del Divendres Sant, que organitza la Congregació de la Sang, a banda de les diferents celebracions litúrgiques celebrades a les parròquies i algunes representacions de passions durant aquests dies i processons que agafen força com la Processó de les Palmes al Barri de Pardinyes amb el pas de la Somereta.
Lleida té dos grups d'armats, "els de la Sang" i "els dels Dolors", que petanyen, com el seu nom indica, a cada una de les due congregacions de la setmana santa lleidatana.
Els Armats dels Dolors (1853 ) surten a la processó del diumenge de rams, a la processó dels Dolors.
Els Armats de la Sang (1753), surten a la Processó de l'Enterament, el divendres sant.
Ambdos grups, abans de sortir a la processó, a mitja tarda, surten pels carrers per on després passarà la processó, fent un seguit d'evolucions i cadenes, al ritme, entre d'altres, de la cançò "tu que t'has menjat la truita", típca dels armats lleidatans.
Des de meitats del S.XX, els armats de Lleida, reparteixn caramels al seu pas per la processó.
Organitzadors: La Setmana Santa l'oranitzen el Bisbat i les difeents confraries i congregacions.
En el cas dels Armats són la Real i Venerable Congregació de Nostra Senyora dels Dolors de Lleida i la Venerable Congregació de la Puríssima Sang
En la celebració del Divendres Sant destaca la presència dels Armats.
L'origen dels Armats d'Alfés és incert, però es remunta almenys al primer terç del segle XX (segons memòria oral).
El cos d'Armats està constituït per "soldats", "tambors" i "trompetes".
Participen en el Via Crucis del matí i en la processó de la nit.
Armats: és un grup autoorganitzat, que no depèn de cap institució ni entitat.
Quan s'acosta la celebració els homes del poble s'autoorganitzen.
Els vestits, timbals i trompetes (cornetes) son de propietat municipal.
Tradicionalment ha estat un grup composat exclusivament per homes adults i/o nois joves, però actualment també hi participen noies de la població (la participació femenina genera reticències, "no està ben vist" per alguns sectors de la població).
També hi ha "armadets", infants vestits d'armat.
Els vestits dels "armadets" son de propietat particular (no són de propietat municipal), i, o bé el confecciona la pròpia família d'un infant, o bé se'ls passen d'unes famílies a unes altres.
Al capità se l'anomena "abanderado".
Nombre d'Armadets: entre 3/4 i 2/1, depenent de l'any.
Banda dels Armats (tambors i trompetes): no van vestits d'Armats, sinó amb pantalons negres i camisa blanca.
Composició: 6/7 tambors + 3 bombos; 3 trompetes aprox.
Algun any els Armats han deixat de sortir per manca d'organització.
Via crucis: el costum tradicional era realitzar-lo a trenc d'alba del Divendres Sant.
Actualment es fa cap a les 9:00/10:00 h.
S'inicia amb la desfilada dels Armats que surten de la plaça Major van fins a l'església.
En arribar a l'església "recullen" el St.
Crist (simbòlicament) i s'inicia el Via Crucis pròpiament dit, que va en processó fins a l'ermita de St.
L'itinerari del Via Crucis és: Anada = Plaça església, C/Calvari, ermita St.
En el Via Crucis s'hi porta una figura del St.
Els Armats també participen en la processó del Via Crucis, però sense les trompetes.
Processó Divendres Sant a la nit: el costum tradicional era realitzar-la a les 22:00/23:00 h. de la nit.
Actualment es realitza quan es fa fosc.
En aquesta processó hi participen diverses imatges religioses: Verge dels Dolors, St.
També hi participen els Armats, amb més protagonisme i pompa que al Via Crucis matinal, ja que en aquesta processó hi assisteixen amb trompetes.
Semblantment al matí, s'inicia amb una desfilada dels Armats des de la Plaça de la Bassa fins a l'Església, on recullen les imatges (simbòlicament) i aquí s'inicia la Processó pròpiament dita.
Itinerari de la Processó: Pl. la Bassa, C/Raval, C/St.
En aquesta processó hi ha posicions diferents per a les dones i per als homes (les unes van al darrera i els altres al davant del seguici).
Els homes van amb la Creu i les dones van amb la Verge dels Dolors.
Organitzadors: Parròquia d'Alfés / Armats (grup informal)
Les processons, constitueixen uns dels actes més populars i concorreguts de la setmana santa Lleidatana, que comença amb el Pregó el diumenge abans de Rams, que inclou el pregó pròpiament dit i la representació de la Moixiganga per part de l'Esbart Dansaire Sícoris; la Processó dels Dolors el Diumenge de Rams, organitzada per la Congregació dels Dolors; la Processó del Silenci, el Dijous Sant, més recent, organitzada per la Confraria del Crist de l'Agonia; i la Processó del Divendres Sant, que organitza la Congregació de la Sang, a banda de les diferents celebracions litúrgiques celebrades a les parròquies i algunes representacions de passions durant aquests dies i processons que agafen força com la Processó de les Palmes al Barri de Pardinyes amb el pas de la Somereta.
La processó de la Mare de Déu dels Dolors data de l'any 1753 i surt de l'Oratori de la Mare de Déu dels Dolors, situat al carrer Cavallers i seu de la Congregació dels Dolors, a les vuit de la tarda del Diumenge de Rams.
Encapçalada per l'esquadra dels Armats, està formada per diferents passos en representació dels set Dolors de Maria, les vestes de les respectives confraries, els penitents, els populars portadors de Sant Llorenç i el tabernacle de la Mare de Déu dels Dolors.
Aquesta celebració té lloc el divendres abans del diumenge de Rams, anomenat Divendres dels Dolors, i coneguda també amb el nom de Processó dels Dolors, que en aquest cas es celebra el diumenge.
Es tracta d'una processó que protagonitzen els passos o misteris que subratllen els dolors que patí Maria al conèixer el destí del seu fill, i especialment, el de la Dolorosa, una imatge o talla de la Mare de Déu que plora en solitud.
Organitzadors: La Setmana Santa l'oranitzen el Bisbat i les difeents confraries i congregacions.
La processó dels Dolors l'organitza la Real i Venerable Congregació de Nostra Senyora dels Dolors de Lleida
Aquesta processó ha perdut un dels elements que la feien característica al poble fins a la dècada dels setanta, eren les noies joves vestides de Verge Maria i homes vestits d' Encaputxats.
Actualment és un recorregut en silenci que es fa pels carrers del poble amb la il•luminació de les espelmes que porten els participants.
En començar i acabar es canten els Goigs de Setmana santa
Dijous Sant (commemoració de l'últim Sopar): 18.30h Celebració litúrgica.
Preparació de l'altar de les filles de Maria.
Divendres Sant (es recorda la Crucifixió): 9h Processó a la Serra del Calvari.
18.30h Celebració de la litúrgia.
Dissabte Sant o de Glòria (Vetlla Pasqual): 24h.
Preparació del foc nou i repic de campanes.
Diumenge de Pasqua (o de Resurrecció): 12h.
Entrega del Cocambou o pastís de Mona dels padrins als fillols.
Dilluns de Pasqua: Dia de la Mona.
Organitzadors: Parròquia del poble
Processó de divendres a la nit (processó del silenci).
Es surt de l'església i, en processó, es recorren diversos carres del poble, encapçalats per la banda de tambors i trompetes i, al darrera, els passos del Sant Crist, el Crist jacent, la Pietat, l'Oració de Jesús i la Verge dels Dolors.
A continuació, autoritats civils i eclesiàstiques i banda musical.
Tant la processó del matí com la de la nit tenen una llarga tradició al nostre poble i creiem que són, ambdós, elements d'interès patrimonial.
Organitzadors: La parròquia i la Congregació de la Verge dels Dolors d'Alpicat.
Processó del Via-crucis divendres al matí.
Es surt de l'església, es puja al calvari (un tossal a prop del poble) encapçalats per la banda de tambors i trompetes i els Armats de la Sang de Lleida.
Al darrere, els passos del Crist, la Pietat i la Mare de Déu dels Dolors, les autoritats civils i eclesiàstiques i les cantores.
Als costats, els vilatans en general, que acompanyen el seguici.
La representació del diàleg bíblic entre Jesús i la Samaritana al Calvari s'ha recuperat des de fa una dècada aproximadament.
Sabem que durant els anys 50-60 també es representava però desconeixem des de quan s'ha interpretat.
Actualment, és un element distintiu que el podríem valorar com a tradicional.
És costum que un cop finalitzada la processó les famílies vagin a esmorzar xocolata desfeta amb coca.
Organitzadors: La parròquia i la Congregació dels Dolors d'Alpicat.
Salpàs, viacrucis i Cant dels goigs del Roser.
Diumenge de Rams: missa i benedicció dels rams.
Dimecres: Salpàs (el mossèn beneeix les cases del poble amb aigua i sal).
Dijous Sant: confessions i missa solemne de l'últim sopar.
Divendres Sant: Viacrucis pels carrers del poble, confessions, funció pròpia de divendres Sant i, al vespre, Corona dels set dolors de Maria i processó.
Diumenge de Pasqua de Resurrecció: missa de Pasqua i, al vespre, cantada dels Goigs del Roser.
Dilluns de Pasqua: missa solemnitzada pels cantadors d'Oristà.
Organitzadors: Parròquia de Sant Andreu d'Oristà
Els homes cuinen truites amb rostillons de cansalada per a tothom.
Antigament es feia a partir dels ous recollits durant la cantada de caramelles.
A continuació de la truitada, sardanes.
Durant la Setmana Santa també hi ha una cantada de caramelles dels nens i un taller de manualitats de Pasqua.
Amb els ous recollits durant la cantada com a donatius, els homes feien truites amb llardons, que simbolitza la fi del dejuni.
Organitzadors: Ajuntament de Planoles
Missa i benedicció de palmes el diumenge de Rams, vetlles al monument de la Passió.
Processó al Calvari del Divendres Sant, pujant a un turó proper al poble que reb el nom de "La Capella" perquè hi havia les estacions del Via Crucis; a mesura que es puja la costa es recull timó, que aquest dia es considera beneït.
Processó i del Sant Enterrament amb els participants portant ciris i cantant en llatí.
Processó de l'Encontre del Diumenge Sant.Les dues darreres amb acompanyament de banda.
Organitzadors: Parròquia, ajuntament
Hora Santa el Dijous Sant, amb l'església oberta i pregària tota la nit.
Processó al Calvari, celebració a la tarda i processó nocturna del Divendres Sant,.
Excursions i beranars el dilluns.
Processó al Calvari del Divendres Sant, i processó nocturna amb passos, malarmats, més de 100 vestes i acompanyament de cornetes i tambors.
Missa i benedició de les palmes del diumenf¡ge de Rams, misses i actes religiosos, vetlla nocturna el Dijous Sant, processó del Divendres Sant al Calvari i escenificació de la Crucifixió.
Processó nocturna del Divendres Sant amb participació de les confraries locals, esclaves, vestes i banda de música.
Les esclaves fan visites als monuments de l'església parroquial i als del convent de les Agustines.
Durant dos mesos es fan representacions de la Passió de Crist a l'Orfeó, amb actors aficionats.
Representacións de la Passió, documentades des del segle XVI.
Missa i processó del diumenge de Rams, vetlla al monument a la Passió, Processons al Calvari i del Sant Enterrament del Divendres Sant, aquesta amb acompanyament de la banda de música i d'armats.
Excursió de la manjoia del dilluns de Pasqua.
Cuina de la Manjoia, nom que reb la mona casolana de rosca i ous a la població.
Organitzadors: parròquia i veïnat
Durant la Setmana Santa, Sant Pol continua celebrant, sense que hi hagi hagut cap període d'interrupció, la processó de la nit de Divendres Sant, tal com se celebrava cent anys enrere.
L'austeritat el silenci només trencat pel cant del Miserere, donen a la cerimònia una gran solemnitat.
Organitzadors: les confraries de la Dolorosa i dels Portants del Sant Crist
Web: http://www.santpol.org/fitxers/mitjans_comunicacio/ens/ens44.pdf
S'arriba al moment culminant de la Setmana Santa, amb la celebració de Diumenge de Pasqua, commemorant la resurrecció de Jesucrist.
Té lloc una de les processons més breus, però al mateix temps més intensa i participada de tota la setmana.
El moment culminant es desenvolupa a la Plaça Major.
Encapçalen la processó els membres de la Confraria dels Armats, dels quals la figura de la Samaritana tindrà un paper important.
Els segueixen les banderes de la Mare de Déu del Remei (blanca), la de Sant Antoni (grana) i la del Sagrat Cor (groga).
El sacerdot amb la Sagrada Forma, sota el tàlem s'ubica en un dels perxis de la Plaça Major.
Allí rep la salutació primer de les banderes, després de la imatge de la Mare de Déu (se simbolitza així l'encontre entre el la mare i el fill ressuscitat) i les esclaves.
Finalment hi ha la part més important i popular: la recitació de les Desmes per part de la Samaritana, qui acaba proclamant la seua conversió, i abandona així la seua vida anterior, simbolitzant-ho amb el trencament del càntir que ha lluït al llarg de tota la Setmana Santa.
Quan es refà la processó, la Samaritana no torna amb els Armats, sinó que se situa al costat de la Sagrada Forma.
La Setmana Santa de Flix conserva un reguitzell d'activitats tradicionals que la particularitzen en relació a altres poblacions, entre aquestes tenim la processó del Via Crucis, popularment coneguda com les Creus, la processó del Sant Enterrament, la Cantada de Caramelles, la processó de l'encontre i el dia de l'Ermita.
El punt més important d'aquesta processó té lloc a la plaça Major, al bell mig del poble i a prop de l'Església.
La processó l'encapçala el mossèn que porta la Custòdia sota pali, a continuació la imatge de la Mare de Déu dels Dolors seguida de les esclaves dels Dolors -dones d'aquesta confraria-, tot seguit les tres banderes.
Arribats a la plaça es fa el tradicional acatament de banderes -es baixen tres cops davant la Custòrida.
Tot seguit apareix la Samaritana amb els armats.
La Samaritana té un paper cabdal dins la processó.
Va habillada de forma particular, com si fos a l'època de Jesús i porta un càntir.
Es sitúa davant de la Custòdia i recita "els delmes", uns versos força llargs que tenen la particularitat d'estar escrits en castellà.
Acabat el text la Samaritana trenca el càntir contra el terra simbolitzant el trencament amb el seu passat tèrbol.
La processó amb la Custòdia sota pali, la imatge de la Mare de Déu dels Dolors seguida de les tres banderes, els armats i la representació de la Samaritana amb la recitació dels "delmes".
La processó del Sant Enterrament, de Divendres Sant, la conformen 3 passos: el "Nazareno", que el duen els joves que s'han de confirmar aquell any; la Verge dels Dolors, portada per dones i acompanyada per les "Doloroses": dones del poble que volen acompanyar el pas de la Verge i algunes de les quals es vesteixen amb mantellina; i el pas del Sant Crist de l'Agonia, que pertany a la confraria que porta el mateix nom i que o bé els confrares o bé voluntaris del poble són els qui duen el pas, que és el de més envergadura.
La processó segueix un recorregut pels carrers del poble al llarg dels quals (des de fa relativament pocs anys) els veïns que ho volen pengen el pendó del Sant Crist.
El que és costum és que els veïns encenguin els llums dels balcons o bé hi posin fanals per il·luminar el pas de la processó pels carrers.
Acompanyant la processó hi ha la Banda de Cornetes i Tambors de Móra la Nova, així com els tambors de la Confraria del Sant Crist de l'Agonia.
A la processó hi participen veïns del poble, alguns dels quals van vestits amb una vesta i amb la cara tapada amb motiu d'alguna promesa.
Clouen la processó les banderes del Col·lectiu de Dones de Móra la Nova, la bandera de la Confraria del Sant Crist de l'Agonia i la bandera del "Nazareno".
A banda dels oficis de Setmana Santa a l'església parroquial, entre els quals el Via Crucis, val la pena esmentar la processó del Sant Enterrament, de Divendres Sant.
Organitzadors: Parròquia de Ntra.
Sra. del Remei i Confraria del Sant Crist de l'Agonia
Benedicció de palmes i palmons.
Sortida dels manaies per fer el lliurament del Penó.
Celebració de la Cena del Senyor a l'església parroquial.
Representació d'escenes de la Passió (Sant Sopar, La captura, El judici d'Herodes, La negació de Pere i el Judici de Pilat).
Celebració de la Passió del Senyor a l'església parroquial.
Processó donant continuïtat a les escenes de la Passió amb finalitzant amb l'escena de La Crucifixió.
Vetlla Pasqual a l'església parroquial.
Missa solemne de Pasqua de Resurrecció.
Organitzadors: Ajuntament de Llagostera, Manaies de Llagostera i església parroquial
Divendres Sant, al matí, viacrucis fins el Calvari mentre es canta "Ánimes cristianes", cançó religiosa tradicional.
A la nit, es fa la professó del Sant Enterrament.
Cant religiós tradicional "Ànimes cristianes" que ha perviscut al pas dels segles, i mostra d'aquest cançoner popular religiós originari
Organitzadors: Parròquia de la Nativitat
Benedicció de Rams -principalment d'olivera- el Diumenge al matí.
A la tarda es fa el Viacrucis de Diumenge de Rams a la tarda, desaparegut en moltes poblacions.
Viacrucis de la tarda de Diumenge de Rams que recórre els carres del poble amb passos i vestes.
Organitzadors: Parròquia de la Nativitat de la Mare de Déu
Passada amb els carraus abans de cada ofici del Divendres Sant -quan no es poden tocar campanes.
A la nit, processó del Sant Enterrament
Costum d' "anar a fer els tocs".
El Divendres Sant, els xiquets i xiquetes del poble surten amb carraus i matraques per anunciar l'ofici.
En cada plaça i aturada van cantant: "Ja va el primer toc"
Organitzadors: Parròquia de Santa Magdalena
Municipi: Pradell de la Teixeta
- Diumenge de Rams: davant l'església parroquial de Sant Esteve, té lloc la solemne benedicció de les Palmes i els Palmons.
Un cop finalitzada la missa, es realitza una ballada de sardanes al Passeig d'en Blay (Firal), a on s'agrupen els infants per fer-se les fotografies.
En el transcurs de la Ballada, s'organitza un concurs de Palmes, Palmons i rams de llorer i olivera.
- El matí del diumene de Pasqua Florida, es realitza una cantada de caramelles davant les escales de l'església parroquial de Sant Esteve, després de la missa de les 12.
Els cantaires són obsequiats amb bunyols i vi dolç.
Organitzadors: Agrupació Sardanista Olot - la Coral de la Gent Gran col·labora amb la cantada de caramelles.
"La Cena": Després de deixar perdre la tradicional representació de La Cena durant molts anys, l'any 2002 el capellà de la parròquia va decidir recuperar-la i escenificar novament l'últim sopar de Jesús i els dotze apòstols a l'església.
Des d'aquell any, cada dijous Sant es representa "La Cena" després de la missa.
La particularitat més destacada de "La Cena" és el llenguatge utilitzat ja que es tracta d'un text escrit en català antic.
De la representació també destaca la possibilitat de portar aquesta escenificació a l'altar de l'església de Sant Esteve, la qual cosa dota d'una gran bellesa plàstica tot el conjunt d'aquesta representació.
Nom del nucli: Sant Esteve d'en Bas
Ball del Xai Be: cercavila de bastoners i grallers d'olot pels carrers, per després executar el ball.
Tradició perduda pels volts de 1850: la dansa es podia veure el Dissabte de Pasqua de Glòria (Dissabte Sant) i era ballada per una colla d'homes guarnits amb pells de xai.
L'any 2007, per iniciativa de l'Esbart d'Olot, es va recuperar la dansa, amb música original, i es va fer una instrumentació per a cobla a càrrec de Josep Navarro; la coreografia no es va poder recuperar i tenint en compte els documents trobats se'n va fer una de nova a càrrec de Jordi Rubio, assessor de l'Esbart i els mateixos balladors de l'Esbart.
Representacions de Christus: l'Orfeó Popular Olotí sol rememorar diverses escenes plàstiques sobre la Passió, Mort i Resurrecció de Crist.
Concretament, s'hi poden veure representades 24 escenes plàstiques de la Passió de Crist amb la narració de textos escrits per autors locals.
Compta amb la participació d'uns 80 actors.
Organitzadors: Orfeó Popular Olotí