El passat 15 de desembre de 2006, l'Agència Catalana de Protecció de Dades i la Càtedra Jean Monnet de la Universitat Autònoma de Barcelona van organitzar la jornada 'Drets fonamentals i Convenció de Prüm.
Protecció de dades i globalització'.
Un encontre per analitzar els aspectes essencials d'aquest tractat internacional des de la perspectiva dels drets fonamentals i, en concret, des del dret d'autodeterminació informativa.
El Tractat de Prüm és un acord internacional firmat per Alemanya, Àustria, Bèlgica, Espanya, França, Luxemburg i els Països Baixos.
La seva aplicació suposa un salt qualitatiu en matèria antiterrorista, lluita contra la delinqüència transfronterera i la migració il·legal.
És per això que es fa necessari un debat obert sobre el seu contingut des de la perspectiva dels drets fonamentals.
Aquest va ser l'objectiu de la jornada que es va celebrar a l'Aula Europa, seu de les institucions comunitàries a Barcelona.
Tal com es va apuntar en la intervenció inaugural, cal destacar en primer lloc que el Tractat de Prüm suposa un reforç de la cooperació sota el principi de la confiança mútua.
Una condició que cal valorar com una millora en l'intercanvi d'informació entre Estats en àmbits especialment sensibles.
Tanmateix, en tractar-se d'un acord entre Estats, les institucions comunitàries no han intervingut ni en l'anàlisi ni en l'aprovació del mateix.
Encara així, es va destacar que l'aplicació del tractat està condicionada en part pel dret intern dels Estats, així com per la normativa europea en les diverses matèries.
Després d'aquesta introducció, més d'una desena de ponències es van succeir al llarg de tot el dia tractant temes diversos com les mesures antiterroristes i de control migratori, el tractament de la informació genètica i l'ús dels fitxers policials, entre d'altres.
Respecte a les mesures antiterroristes, es va recordar que el Tractat de Prüm tracta aquesta matèria explícitament en el seu articulat, però que apareix de manera transversal a tot el tractat.
Entre les mesures dedicades explícitament al tema, es van recordar l'intercanvi d'informació policial per a la prevenció d'atemptats i la possibilitat que els vols portin escortes de seguretat armats.
També es va recordar que l'encreuament de fronteres sense autorització en casos de perill imminent o les patrulles policials conjuntes són altres mesures de seguretat aplicables a la matèria.
Quant a migració il·legal, van ser objecte d'estudi l'intercanvi d'informació policial i la coordinació i suport entre Estats signants en les repatriacions.
Encara que es van concretar alguns aspectes significatius, la jornada va posar de manifest que aquest no és un tractat especialment nou en matèria migratòria i que tendeix a duplicar els continguts que ja hi ha en la legislació europea.
El tractament de dades genètiques va ser un altre dels temes destacats de la jornada.
Tal com es va explicar, el Tractat de Prüm estableix la creació de fitxers nacionals d'anàlisi de l'ADN per a la persecució de delictes, utilitzant la dissociació entre dades personals i genètiques perquè les persones concernides no puguin ser identificades directament.
Quant a l'obtenció i tractament d'ADN, una matèria especialment sensible, el tractat respecta els drets a la privacitat, protecció de dades i autodeterminació informativa, així com "el dret vigent en cada tipus de tractament".
Respecte als fitxers policials al Tractat de Prüm, les diferents intervencions van recordar que l'eficàcia de l'acció policial depèn en gran manera de la informació a què es té accés, però que és necessari establir certs límits objectius, com la proporcionalitat de les mesures respecte a les finalitats, aplicable també a la protecció de dades.
La jornada també va servir per posar de manifest la necessitat de correcció d'algunes mesures que s'usen en l'actualitat, com la generalització de la vídeo vigilància, els controls biomètrics, l'accés policial a determinades bases de dades o el registre de pàgines web que els usuaris consulten, entre altres.
Finalment, i ja en la conferència de clausura, els ponents van concloure que el Tractat de Prüm suposa un pas important en la integració política europea que aconsegueix un reforç de la cooperació intergovernamental sense vulnerar la protecció de dades.