projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Crònica memorística en to literari a càrrec de Llibert Ferri
El dijous, 4 de juliol, a les 19h, tindrà lloc a la seu del Memorial Democràtic la presentació del llibre 'L'ombra dels anys.
Memòria d'un tram de vida europea 1939-1990', de Llibert Ferri.
Aquest acte, organitzat pel Memorial Democràtic, comptarà amb la participació de Jordi Font, director del Memorial Democràtic; Anna Miñarro, psicòloga clínica i de Llibert Ferri, autor de l'obra.
Crònica memorística en to literari que ens apropa a la història de la família de l'autor i que serveix com a fil conductor per explicar la història europea durant el període 1939-1990.
Podeu visitar l'exposició del Memorial Democràtic de la mà del seu comissari, Jordi Barra
Cal que confirmeu l'assistència per correu electrònic [EMAIL] o bé per telèfon (936 247 351) de dilluns a divendres, laborables, de 10 a 14 h
En la commemoració dels 80 anys de la Guerra Civil, no pot faltar una reflexió sobre les seves conseqüències.
L'exposició, comissariada per Jordi Barra i produïda pel Memorial Democràtic, proposa conèixer episodis tràgics del conflicte com ara els morts, la vida a la rereguarda, la persecució religiosa, la destrucció del patrimoni, els ferits, els bombardejos, els refugiats, els camps de concentració, l'exili, la repressió judicial i les fosses, però també mostra aspectes encoratjadors, com ara les organitzacions d'ajuda, la salvació del patrimoni, la defensa passiva, l'assistència sanitària o les persones que van salvar vides.
Jordi Barra oferirà una visita guiada a l'exposició que ens permetrà conèixer, en profunditat, les víctimes de la Guerra Civil i la postguerra, així com les dades de què disposem avui dia i l'estat de la recerca en la matèria.
Cal que confirmeu l'assistència per correu electrònic [EMAIL] o bé per telèfon (936 247 351) de dilluns a divendres, laborables, de 10 a 14 h.
La darrera supervivent catalana dels camps de concentració i extermini nazis
El proper 26 de juliol a les 19 h tindrà lloc, al Museu Hidroelèctric de Capdella un acte d'homenatge a la darrera supervivent catalana dels camps de concentració i extermini nazis, Conxita Grangé.
Conxita Grangé Beleta va néixer a Espui, el 6 d'agost de 1925, en una família de vuit germans.
A causa d'una malaltia de la seva mare, als dos anys la van portar a casa dels seus oncles: Jaume Beleta —fill de casa Antema, de la Plana de Mont- Ros— i Elvira Ibarz, a Tolosa de Llenguadoc, on va viure amb Maria Castelló, filla de l'Elvira, fins a la Guerra Civil (1936-1939), quan la família es va traslladar a Catalunya per lluitar al costat de la República.
Acabada la guerra, la família Beleta va tornar a França i va lluitar amb la Resistència als nazis.
Conxita Grangé i Maria Castelló feien d'enllaç amb els guerrillers i els maquis.
Conxita Grangé, Maria Castelló i Elvira Ibarz van ser detingudes a Peny, al departament francès d'Arieja, el 24 de maig de 1944.
Lliurades a la Gestapo, foren empresonades i torturades a Tolosa de Llenguadoc, des d'on van ser deportades a Alemanya.
Van travessar França de sud a nord amb el tren fantasma, amb set-cents detinguts, en un recorregut de dos mesos sota els bombardejos aliats i els atacs del maquis.
El 9 de setembre van ser internades al camp de concentració de dones de Ravensbrück.
Abans de l'alliberament, quan el camp fou bombardejat per l'aviació aliada, van estar setmanes caminant en una marxa de la mort fins que aconseguiren trobar les tropes aliades i, més tard, retornar a França.
Conxita es va establir a Tolosa i es va casar amb Josep Ramos Bosch, un antic guerriller català.
Ha rebut destacades condecoracions de la República francesa, com la Legió d'Honor i la Medalla de la Resistència.
Ha dedicat bona part de la seva vida a explicar la seva experiència als escolars i a mantenir viva la memòria de les dones deportades.
El juliol de 2019 és la darrera supervivent catalana dels camps de concentraciói extermini nazis.
Inauguració del plafó dels Espais de Memòria Democràtica de Catalunya dedicat a Conxita Grangé
19.30 h Museu Hidroelèctric de Capdella
Exposició: El camp de concentració per a dones de Ravensbrück, produïda per l'Amical de Ravensbrück.
Al Museu Hidroelèctric de Capdella, del 26 de juliol al 18 d'agost.
Ajuntament de la Torre de Capdella, Museu Hidroelèctric de Capdella, Direcció general de Memòria Democràtica, Amical de Ravensbrück, Amical de Mauthausen i altres camps i Memorial Democràtic
Museu Hidroelèctric de Capdella
Experiències a l'aula per compartir i debatre
El dimarts 2 de juliol durant tot el matí tindrà lloc a la seu del Memorial Democràtic la cinquena Jornada d'Experiències Didàctiques de Memòria Històrica.
El Memorial Democràtic i el Departament d'Educació organitzen aquesta jornada dirigida als docents que han treballat aquest curs 2018/2019 conceptes de la memòria històrica.
Es tracta de posar en contacte docents de diferents llocs de Catalunya i diferents àmbits d'estudi, interessats per la història i el patrimoni, a fi d'afavorir l'intercanvi de metodologies i experiències com viatges de memòria, producció d'obres de teatre, cicles de conferències, entre d'altres.
Memorial Democràtic i Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya
El 25 de juliol, al Cub de la Pau de la cota 705 de la Serra de Pàndols
El monument Cub de la Pau, situat a la cota 705 de la Serra de Pàndols, al municipi del Pinell de Brai (Terra Alta), és l'escenari de l'ofrena floral en honor a les víctimes i combatents de la Batalla de l'Ebre.
L' Agrupació de Supervivents de la Lleva del Biberó 41 organitzà anualment aquest acte i se celebra cada any des del 1989 fins al 2014, coincidint amb l'aniversari de la data d'inici de la Batalla.
Des de l'any 2015 l'organització de l'acte passà a càrrec de l' Ajuntament Pinell de Brai, el Consell Comarcal de la Terra Alta i el Consorci Memorial de la Batalla de l'Ebre.
L'Agrupació de Supervivents de la Lleva del Biberó-41 és una associació fundada el 1983 que agrupa els excombatents de la Guerra Civil pertanyents a la lleva republicana de 1941.
Coneguda popularment com la Lleva del Biberó, uns 27.000 joves d'entre 17 i 18 anys van ser mobilitzats el 12 d'abril del 1938 per la Segona República Espanyola a Catalunya i tres mesos després van participar en la Batalla de l'Ebre.
L'Agrupació també integra soldats de la mateixa generació que van fer la guerra amb l'exèrcit franquista.
La cota 705 de la Serra de Pàndol s, també coneguda com la Punta Alta, va ser un espai clau de la Batalla de l'Ebre, iniciada el 25 de juliol de 1938 en travessar el riu les tropes republicanes.
Amb l'ocupació de la seva privilegiada posició, els republicans podien controlar les cotes del voltant i la vall, així com el nucli del Pinell de Brai i part de la serra de Cavalls, amenaçant les poblacions de Prat de Compte, Bot i Gandesa.
S'espera l'arribada dels assistents a la Cota 705 de la Serra de Pàndols, en vehicles particulars o autocar
Obertura de l'acte i benvinguda
Cloenda de l'acte a la Cota 705
Dinar de germanor al Restaurant Piqué de Gandesa, per a tots aquells que hi vulguin assistir
Com en edicions anteriors, l'organització posarà a disposició dels que ho desitgin un servei gratuït d'autocars per assistir als actes.
Els interessats s'han de posar en contacte amb les oficines del COMEBE a través del telèfon 977.421.528 o dels correus electrònics [EMAIL] o [EMAIL], per tal de fer les reserves i dissenyar l'itinerari de l'autocar.
El mateix caldrà fer per informar-se o reservar plaça per al dinar de Germanor que, com és habitual, es farà al Restaurant Piqué de Gandesa.
Les inscripcions per l'autocar es tancaran tan bon punt aquest estigui complert, o bé el divendres 19 de juliol.
El mateix divendres 19 de juliol també serà la data límit per reservar plaça per al dinar de germanor.
Ajuntament del Pinell de Brai, COMEBE i Direcció General de Memòria Democràtica
Una passejada per Barcelona mostra com vivien les persones LGTBI+, com els veia la societat barcelonina i com van defensar la seva identitat de la república a la transició.
Placa commemorativa col·locada l'any 1993 per recordar l'assassinat de Sònia.
El Memorial Democràtic ha organitzat la Ruta de memòria LGTBI+.
Aquesta activitat gratuïta tindrà lloc el 27 de juny i coincideix amb la celebració del Dia Internacional de l'Orgull LGTBI+.
L'objectiu de la passejada a peu és mostrar com vivien les persones LGTBI, com els veia la societat barcelonina i com van defensar la seva identitat.
Es parlarà de transvestisme, d'identitats transgressores i de persones LGTBI.
També dels locals on anaven, de les lleis que els van afectar i de com les van burlar.
La ruta se centrarà en els anys que van de la república a la transició (1931-1980).
El punt de trobada serà la Glorieta de la Transsexual Sònia, al Parc de la Ciutadella, prop de la font de Neptú, a les 18.50 h.
El recorregut ens portarà a visitar indrets de l'antic Born i del barri de la Rivera, el Gòtic i el Raval.
La ruta finalitzarà al carrer Guàrdia amb Arc del Teatre, darrere del Teatre Principal.
La durada prevista és de 2 hores.
Es recomana portar calçat còmode, aigua i gorra o barret.
La ruta anirà a càrrec de l'historiador Leopold Estapé Amat.
Ha organitzat les exposicions "L'homosexualitat a través de la història" (2010), "VIH en positiu" (2011) i "Homosexuals i transsexuals a la història de Barcelona" (2018).
És autor dels blogs "L'armari obert" i "La Barcelona diversa".
Organitza rutes sobre la història de la diversitat sexual a Barcelona des de 2010.
Glorieta de la Transsexual Sònia
Parc de la Ciutadella (prop de la font de Neptú)
Exposició 'Notes sobre coses que passen', del 15 de juny al 10 de novembre al MUME
Joaquim Juncà i Franch, Mim Juncà, (Banyoles, 1959), pintor, dibuixant i il·lustrador
L'artista, Mim Juncà, presenta un diari personal creat a partir d'obra gràfica en format de dibuixos a una sola tinta.
El diari es nodreix de material exterior, dels mitjans de comunicació en molts casos –encara que no exclusivament–, però no es tracta de res imaginat, sinó que registra la realitat general per portar-la a un univers íntim, el qual es configura com un document de sensacions, impressions i analogies que es construeixen amb un material gràfic tan present en la quotidianitat que sovint és poc considerat o cau en la indiferència.
A Notes sobre coses que passen, les imatges que pretenen informar sobre què és el món o sobre el seu estat, s'organitzen com una pura acumulació de "dades", una mena de destrucció del sentit.
D'una indigestió per excés d'informació en surt un caos de pensaments dibuixats que no es gens afalagador, segur, però que pot ser rebut com un principi d'intent de comprensió del que succeeix amb el corrent incessant d'imatges una vegada passa a la banda del receptor.
Una figura, el receptor, sovint entesa com un final de ruta, o de cicle acabat del fet comunicatiu en què no hi hauria espai per a la reflexió i l'elaboració crítica.
L'artista es pregunta que en queda del flux torrencial informatiu i iconogràfic.
A les seves mans, aquest desordre visual dibuixat pren com una segona vida.
Proposa una lectura tan intensa com a inquietant d'un món contemporani en què l'univers mediàtic juga un paper de constructor de la realitat.
De juny a setembre: de dimarts a dissabte, de 10 a 19h i diumenges i festius de 10 a 14h.
D'octubre a maig: de dimarts a dissabte, de 10 a 18h i diumenges i festius de 10 a 14h.
Tancat els dilluns excepte festius.
Menors de 17 anys, aturats, escolars, grups d'estudiants i docents: Entrada gratuïta.
Majors de 65 anys: Tarifa reduïda, 2 €.
Pensionistes, carnet d'estudiant i grups d'adults: Tarifa reduïda, 3 €.
Estan programades per a grups (a partir de 20 persones) i cal encomanar-les, si és possible, amb 15 dies d'antelació.
En el cas de particulars, s'ofereix aquest servei gratuïtament l'últim diumenge de cada mes, a les 11h.
Cal fer la reserva per email o telèfon amb la mateixa antelació.
En el cas que no hi hagi un mínim de 10 persones inscrites, la visita s'ajornarà per al proper mes.
Dissabte 1 de juny, a la seu del Memorial Democràtic
Cal que confirmeu l'assistència per correu electrònic ( [EMAIL] )o bé per telèfon (936 247 351) de dilluns a divendres, laborables, de 10 a 14 h
Cartells de les exposicions 'Guinea: el franquisme colonial' i 'Víctimes 1936 - 1945'
A les 11.00h, Gustau Nerín, comissari de l'exposició ' Guinea.
EL franquisme colonia l', oferia una visita guiada on explicarà com el regim franquista va imposar a la colònia de Guinea Equatorial la ideologia nacional-catòlica.En aquest territori la dictadura franquista va veure agreujada una situació marcada pel racisme.
A les 12.00h, Jordi Barra, comissari de l'exposició 'Víctimes.
(1936-1945)', oferirà una visita guiada a l'exposició que ens permetrà conèixer episodis tràgics del conflicte com ara els morts, la vida a la rereguarda, la persecució religiosa, la destrucció del patrimoni, els ferits, els bombardejos, els refugiats, els camps de concentració, l'exili, la repressió judicial i les fosses, però també mostra aspectes encoratjadors, com ara les organitzacions d'ajuda, la salvació del patrimoni, la defensa passiva, l'assistència sanitària o les persones que van salvar vides.
El franquisme colonial' a les 11 h
Cal que confirmeu l'assistència per correu electrònic [EMAIL] o bé per telèfon (936 247 351) de dilluns a divendres, laborables, de 10 a 14 h
El Memorial Democràtic us convida a l'acte de presentació del llibre 'Uno entre tantos.
Aquest acte és també un reconeixement a l'autor del llibre i altres persones que van lluitar contra el feixisme i que van participar en les accions d'alliberament de Paris durant la Segona Guerra Mundial, gesta de la qual enguany es compleix el 75 aniversari.
L'acte comptarà amb la participació de Javier Tébar, historiador i professor associat del Departament d'Història Contemporània i Món Actual de la Universitat de Barcelona; Carles Vallejo, president de l'Associació Catalana d'Ex-presos Polítics del franquisme i president del Consell de Participació del Memorial Democràtic; Cinta González Sentí, membre de l'Amical de les Brigades Internacionals i l'homenatjat Lluís Martí Bielsa.
La presentació anirà a càrrec de Jordi Font Agulló, director del Memorial Democràtic.
L'acte comptarà amb l'actuació musical del cantautor i poeta aragonès Ángel Petisme, que interpretarà els temes Los olvidados, Bufandas rojas i Canto a la libertad.
Durant la Guerra Civil, Bielsa va actuar com a responsable polític de les Joventuts Socialistes Unificades al 32è grup de la Guàrdia d'Assalt.
En acabar la guerra es va exiliar a França, on fou internat al camp d'Argelers i posteriorment, a d'altres camps del Rosselló.
Quan el Tercer Reich el juny de 1940 va envair França, es va incorporar a la Resistència francesa.
Va ser detingut pels alemanys, que el van voler deportar al camp de concentració de Dachau, però en l'últim moment va aconseguir fugir tot just abans d'haver de pujar al tren.
Com a oficial de les Forces Franceses de l'Interior, va participar a l'alliberament de París a finals d'agost de 1944.
Acabada la Segona Guerra Mundial, va retornar clandestinament a Catalunya com a militant del PCE, travessant els Pirineus a peu.
Va començar a treballar amb una impremta mòbil, que ell mateix havia carregat a peu des de Bretanya.
L'any 1946 fou detingut, torturat i empresonat a la presó Model, i a les presons d'Ocaña i Burgos.
L'any 1952 se li va concedir la llibertat condicional, i fou desterrat a la localitat de Montblanc.
Actualment és secretari de l'Associació Catalana d'Ex-presos Polítics del franquisme i president de l'Amical de les Brigades Internacionals.
És autor del llibre Uno entre tantos, on narra les seves memòries.
Col·locació de cinc llambordes (Stolpersteine) a Vallfogona de Riucorb, Pontils i Santa Coloma de Queralt.
El dia 31/05 a les 19h a la Sala gran del Castell (Santa Coloma de Queralt) hi haurà la conferència de la senyora Dory Sontheimer, autora de Les set caixes i La vuitena caixa qui explicarà la deportació que varen patir els membres de la seva família.
El dia següent en memòria de les cinc persones víctimes del nacionalsocialisme es col·locaran cinc llambordes davant el darrer domicili on van viure a la Baixa Segarra.
S'iniciaren els actes a les 9h del matí a Vallfogona de Riucorb, a les 10.30h a Pontils i les 12h (acte central) a Santa Coloma de Queralt.
Fòrum l'Espitllera, Ajuntament de Santa Coloma de Queralt i Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya
Castell de Santa Coloma de Queralt
El Memorial Democràtic participarà a una de les sessions del congrés
Del 25 al 28 de juny tindrà lloc, a la Universitat Complutense de Madrid, la tercera conferència anual de la Memory Studies Association.
Aquesta associació agrupa representants de museus, d'institucions, d'arxius així com experts i acadèmics de l'àmbit de la memòria de tot el món.
Durant quatre dies hi haurà taules rodones, conferències magistrals, així com tallers i sessions plenàries.
El comitè organitzador de la conferència d'enguany està format per Francisco Ferrámdiz (ILLA-CSIC), María García Alonso (UNED), Marije Hristova (University of Warwick; associació Memorias en Red) i Johanna Vollmeyer (Universitat Complutense de Madrid; associació Memorias en Red).
El Memorial Democràtic participarà a una de les sessions de la conferència.
Memory Studies Association, amb la col·laboració de la Universitat Complutense de Madrid
El Museu Memorial de l'Exili presenta aquest documental dirigit per Julio Suárez i produït per La Guerrilla Comunicacional - LGC Films.
Mon Marquès, professor emèrit, ja jubilat, de la Universitat de Girona, continua treballant, després de més de trenta anys, en una investigació sobre l'exili dels mestres republicans.
Mon, al documental, viatja des del sistema educatiu de la segona República Espanyola (1936-39) fins avui, destacant les diferències entre el sistema educatiu republicà i el sistema de la dictadura franquista, així com la repressió patida per aquests i l'exili forçós a França i Mèxic.
Aquest document porta llums a la foscor que sempre ha existit sobre el tema de l'exili republicà, ja que com diu Mon: dels que quedaven teníem dades, però dels que van marxar no hi havia documentació, pel que no existien.
La nit del 18 de maig us esperem a l'espai museístic del Memorial Democràtic per gaudir de la Nit dels Museus
La Nit dels Museus és una de les iniciatives amb les que se celebra el dia Internacional dels Museus.
Enguany, el Memorial Democràtic ha volgut adherir-se a aquesta iniciativa.
Aquest dia l'exposició Víctimes 1936-1945 es podrà visitar fins a la una de la matinada.
Memorial Democràtic i Ajuntament de Barcelona
L'institut del Voltreganès acull aquesta exposició
La lluita per la democràcia a Catalunya (1939-1975)'
L'exposició fa un repàs de la lluita antifranquista mitjançant els fulls volants produïts per tota mena d'organitzacions i militants antifranquistes
Aquesta mostra ofereix una visió sintètica i acurada de l'activitat clandestina dels homes i les dones que, des de diferents perspectives, es van oposar a la dictadura franquista.
El recorregut s'inicia amb la finalització de la Guerra Civil i arriba fins a la mort del dictador, tot i que aquest fet no significa ni la desaparició immediata de la dictadura ni l'abandonament automàtic de la clandestinitat per part dels opositors.
Bona part dels documents seleccionats corresponen al Fons del CEHI, dipositat a la Biblioteca Pavelló de la República de la Universitat de Barcelona.
Es tracta d'un tipus de documents que, per la seva funcionalitat (informar i mobilitzar la població a través d'un paper que passa de mà en mà), ens expliquen directament què pensaven, com s'articulaven i què feien les organitzacions antifranquistes.
A més a més, al llarg del recorregut temporal de l'exposició també podem copsar l'evolució en el grau d'elaboració dels fulls de mà, que durant molts anys circularen acompanyats d'un discret "Pssst... passa-ho!".
Entrada lliure pels estudiants de l'institut
Memorial Democràtic i Ajuntament de les Masies de Voltregà
El Memorial Democràtic participa a la Fira d'entitats
L 'Aprenentatge Servei (APSC) és una proposta educativa que combina processos d'aprenentatge i de servei a la comunitat en un sol projecte.
Permet a l'alumnat analitzar l'entorn, elaborar propostes de millora i desenvolupar-les des de la pràctica, la implicació i el compromís.
L'aprenentatge millora el servei a la comunitat, perquè aquest guanya en qualitat, i el servei dóna sentit i funcionalitat a l'aprenentatge, perquè allò que s'aprèn es pot transferir a la realitat en forma d'acció.
Hi ha diferents àmbits en què es poden desenvolupar els projectes de Servei comunitari.
Per exemple, l' Intercanvi generacional (Projectes que pretenen apropar col·lectius de diferents edats amb l'objectiu de facilitar el coneixement mutu i l'intercanvi de coneixements, sabers i habilitats), la Participació ciutadana (Projectes per estimular la participació en el barri o l'entorn immediat amb l'objectiu d'afavorir el compromís cívic i la millora de la qualitat de vida dels seus habitants), el Patrimoni cultural (Projectes de conservació i restauració del patrimoni cultural i per a la recuperació i difusió de les tradicions culturals) o els Projectes de solidaritat i cooperació (Projectes per a la sensibilització i defensa dels Drets Humans, causes solidàries i humanitàries d'abast ampli i a nivell internacional).
El Memorial Democràtic participarà en la Fira d'entitats organitzat pel Servei Educatiu de Les Corts per presentar projectes d'Aprenentatge Servei (APSC) als seus centres.
Aquesta Fira d'entitats té l'objectiu d'apropar a les persones referents d'APSC de cada centre educatiu amb les entitats que es presentin a fi de trobar un projecte en comú per poder iniciar i desplegar-lo conjuntament durant el proper curs escolar.
Aquesta iniciativa promou el treball conjunt entre els grans equipaments culturals i els centres educatius del barri del Raval per desenvolupar projectes de llarga durada integrats en el currículum acadèmic.
Aprofitant el potencial cultural del territori, amb les diverses formes d'expressió que aquest ofereix (musical, artístic, teatral, de patrimoni, etc.) per crear propostes educatives adaptades a la realitat de l'alumnat.
Cada projecte o apadrinament és singular, fruit d'un treball conjunt entre els professionals dels serveis educatius dels equipaments culturals i dels docents, i enfocat a donar resposta a les necessitats de la etapa educativa, el contingut de l'assignatura, les competències a treballar, així com les característiques de l'alumnat.
És té present la diversitat de l'alumnat i la voluntat d'incidir en l'apropament de les famílies de l'alumnat als centres culturals.
Aquest procés culmina amb una activitat de final de curs on s'exposen i es presenten els apadrinaments desenvolupats al llarg del curs escolar.
Foyer del Gran Teatre del Liceu (entrada pel carrer Sant Pau)