Resolució 595/2019, de 10 d'octubre
Administració: Departament d'Educació
Projectes lingüístics dels centres educatius concertats de Catalunya
Els centres educatius concertats, en aplicació dels apartats 1.d i 2 de l'article 3 LTAIPBG, estan obligats a facilitar informació sobre les seves activitats directament relacionades amb l'exercici del servei públic que presten i amb la disposició dels fons públics que perceben, informació que al estar relacionada amb aquestes activitats de naturalesa pública s'ha de considerar com informació pública, però no estan obligats a facilitar-la a qualsevol persona, sinó únicament a l'Administració titular del servei que presten i que els facilita els fons públics que gestionen (en aquest cas, el Departament d'Ensenyament de la Generalitat), de manera que si qualsevol persona vol informació d'aquests centres, relacionada amb el servei públic d'educació o amb la gestió dels fons públics que gestionen, l'ha de demanar a aquest Departament, el qual té l'obligació de requerir-la al centre o centres concertats afectats i, si procedeix, facilitar-la a qui l'hagi sol·licitada.
La informació que l'article 3.2 LTAIPBG obliga a aquests centres de facilitar a l'Administració és únicament la directament relacionada amb la gestió del servei públic i la percepció de fons públics; i no hi ha dubte que el projecte lingüístic de centre és una informació directament relacionada amb la gestió del servei públic de l'educació que presten, que forma part del seu projecte educatiu, peça sens dubte nuclear d'aquest servei públic.
Estrictament parlant, la informació sol·licitada (el projecte lingüístic de cada centre) ja està elaborada (o hauria d'estar-ho), de manera que no cal dur a terme cap tasca d'elaboració, ni de reelaboració; i si hi ha centres que no han elaborat el seu projecte lingüístic, no cal que ho facin als únics efectes d'atendre aquesta Reclamació; n'hi ha prou amb què diguin que no en tenen; la tasca requerida al Departament no seria, per tant, d'elaboració de la informació, sinó únicament de recopilació, activitat que és discutible que es pugui considerar inclosa jurídicament a l'article 29.1.b LTAIPBG, especialment tenint en compte els criteris establerts per l'article 20 de la mateixa llei que, entre altres determinacions, proscriu la interpretació restrictiva del dret d'accés i l'aplicació de límits per analogia.
No estem davant d'un supòsit de necessitat d'una tasca complexa d'elaboració, que en aplicació de l'article 29.1.b LTAIPBG pugui justificar la inadmissibilitat de la sol·licitud d'informació, ni d'una tasca de recopilació que raonablement pugui requerir, ni de lluny, l'elevat nombre d'hores de feina al·legat pel Departament; per una altra banda, l'accés a la informació sol·licitada presenta un interès públic evident; en part, perquè dóna transparència a una qüestió (l'aplicació de les polítiques lingüístiques a l'educació) que sovint genera controvèrsia, i la transparència pot ser el millor remei per a moltes susceptibilitats i desconfiances i en part perquè posa a mans del Departament una informació que segur que li serà útil per a l'exercici de les seves funcions en relació amb el sistema educatiu; cal concloure, per tant, que la tasca necessària per requerir als centres concertats i facilitar-hi l'accés a la persona reclamant no sembla desproporcionada.
Gestió privada de serveis públics.
Informació relacionada amb el servei públic.
Número d'expedient de la reclamació: 486/2019
Els centres concertats són entitats jurídiques o empreses privades, motiu pel qual no se'ls pot considerar obligats directes a atendre el dret d'accés a la informació pública, que essencialment concerneix de forma directa a administracions públiques o altres entitats o empreses que s'insereixen en el sector públic o en l'àmbit d'allò que és públic (apartats a, b i c de l'article 3.1 LTAIPBG).
Nogensmenys, la legislació de transparència i accés a la informació pública també és aplicable "a les persones físiques o jurídiques que exerceixen funcions públiques o potestats administratives, que presten serveis públics o que perceben fons públics per a funcionar o per a dur a terme llurs activitats per qualsevol títol jurídic" (article 3.1.d LTAIPBG); ara bé, el compliment de les obligacions establertes per l'LTAIPBG per part d'aquesta mena de persones "l'ha de fer efectiu l'Administració responsable.
A aquest efecte, les persones i entitats privades han d'informar l'Administració de les activitats directament relacionades amb l'exercici de funcions públiques, la gestió de serveis públics i la percepció de fons públics..." (article 3.2 LTAIPBG).
Aquests preceptes són clarament aplicables a les escoles u altres centres d'ensenyament concertats, ja que encaixen de ple en dos dels supòsits indicats per l'article 3.1.d LTAIPBG: presten serveis públics (el concert és precisament una de les formes de gestió dels serveis públics i no hi ha dubte de què els centres concertats participen de la prestació del servei públic d'educació, fins al punt que els són aplicables moltes de les seves determinacions jurídiques bàsiques) i perceben fons públics (precisament els fons públics percebuts els permeten prestar els serveis educatius d'acord amb criteris de gratuïtat per als usuaris).
Per tant, els centres educatius concertats, en aplicació dels apartats 1.d i 2 de l'article 3 LTAIPBG, estan obligats a facilitar informació sobre les seves activitats directament relacionades amb l'exercici del servei públic que presten i amb la disposició dels fons públics que perceben, informació que al estar relacionada amb aquestes activitats de naturalesa pública s'ha de considerar com informació pública, però no estan obligats a facilitar-la a qualsevol persona, sinó únicament a l'Administració titular del servei que presten o que els facilita els fons públics que gestionen (en aquest cas, el Departament d'Educació de la Generalitat), de manera que si qualsevol persona vol informació d'aquests centres, relacionada amb el servei públic d'educació o amb la gestió dels fons públics que reben, l'ha de demanar a aquest Departament, el qual té l'obligació de requerir-la al centre o centres concertats afectats i, si procedeix, facilitar-la a qui l'hagi sol·licitada.
Aquest mecanisme respon a un doble criteri essencial: per una banda, la llei garanteix a la ciutadania un abast similar al dret d'accés a la informació pública en relació amb les funcions prestades directament per l'Administració que al relacionat amb les funcions de naturalesa pública externalitzades; per una altra, la llei atribueix la responsabilitat d'atendre i tramitar les sol·licituds ciutadanes a les administracions públiques afectades (les titulars dels serveis o dels fons aportats), i no a les entitats privades concertades, que únicament esdevenen obligades a facilitar la informació que els requereix l'Administració per compte de la qual actuen.
En aquest marc té raó el Departament quan considera que no pot atendre la pretensió instrumental de la persona reclamant de derivar la Reclamació a cada un dels 700 centres concertats de Catalunya.
L'escenari d'aquesta Reclamació és del tot diferent que el de la 379/2018 (presentada per la mateixa persona reclamant amb la finalitat d'obtenir els projectes lingüístics dels centres públics d'educació, més de 2.500): mentre que els centres públics són (o són assimilables) a òrgans administratius, obligats directes davant la ciutadania a complir les exigències de la legislació de transparència i del dret d'accés a la informació pública, de manera que podia procedir que el Departament els derivés la sol·licitud d'informació de la que derivava la Reclamació 379/2018, tot aplicant l'article 30 LTAIPBG, amb la conseqüència de què cada centre esdevenia obligat davant la persona reclamant a atendre la seva sol·licitud, en el cas dels centres concertats aquesta derivació és jurídicament improcedent, ja que no poden respondre directament davant la ciutadania en relació amb les sol·licituds d'informació pública, i ho han de fer davant l'Administració de la qual depenen, i que és la que respon davant la ciutadania en relació amb la informació pública relativa al servei públic gestionat mitjançant concert amb una entitat o empresa privada.
Per tant si en aquest cas és procedent garantir l'accés de la persona reclamant a la informació sol·licitada, la via procedimental per aconseguir-ho no serà la de la derivació a cada un dels centres docents (establerta per als públics per la Resolució 351/2018), sinó la de què el Departament requereixi a cada centre concertat la informació sol·licitada i la faciliti a la persona reclamant, de conformitat amb el que estableix l'article 3.2 LTAIPBG.
El dret de qualsevol persona a la informació sol·licitada (els projectes lingüístics de centre) es fonamenta bàsicament en els apartats 1.d i 2 de l'article 3 LTAIPBG, reproduïts al fonament jurídic anterior.
El primer estableix la subjecció a l'LTAIPBG de les persones físiques o jurídiques que exerceixen funcions públiques, presten serveis públics o reben fons públics, i el segon estipula que les persones i entitats privades han d'informar l'Administració de les activitats directament relacionades amb l'exercici de funcions públiques, la gestió de serveis públics i la percepció de fons públics, per tal que sigui l'Administració responsable la que compleixi les obligacions derivades de la transparència i del dret d'accés a la informació pública.
Establert que els centres concertats presten serveis públics i reben fons públics (motiu pel qual entren dins de l'àmbit d'aplicació de l'LTAIPBG), queda per determinar si la informació sol·licitada forma part de la que, segons l'article 3.2 LTAIPBG, han de facilitar a l'Administració.
Certament, al tractar-se d'entitats privades, hi ha dades dels centres concertats que no poden ser objecte del dret d'accés a la informació pública; segurament seria el cas de les relatives al seu funcionament intern com a persones jurídiques privades.
La informació que l'article 3.2 LTAIPBG obliga a aquests centres de facilitar a l'Administració és únicament la directament relacionada amb la gestió del servei públic i la percepció de fons públics.
I no hi ha dubte que el projecte lingüístic de centre és una informació directament relacionada amb la gestió del servei públic de l'educació que presten, que forma part del seu projecte educatiu, peça sens dubte nuclear d'aquest servei públic.
Establerta, doncs, l'obligació dels centres educatius concertats d'informar l'Administració respectiva del seu projecte lingüístic de centre, per mandat de l'article 3.2 LTAIPBG, perquè està directament relacionat amb el servei públic d'educació que presten, aquest document esdevé informació pública, als efectes de garantir el dret de qualsevol persona a accedir-hi, i més si hom té en compte que no és versemblant que hi concorri cap límit legal que pugui impedir-ho.
Cal concloure, per tant, que la persona reclamant té dret d'accés a aquesta informació.
Així mateix, aquest dret d'accés és reforçat per l'article 14 de la Llei 12/2009, de 10 de juliol, d'educació de Catalunya, que obliga en la mateixa mida els centres públics i els centres privats concertats a elaborar un projecte lingüístic, com a part del seu projecte educatiu.
Per tant, la informació sol·licitada és d'existència legal obligada a tots els centres educatius, públics i concertats.
D'acord amb les consideracions fetes als fonaments jurídics anteriors, la responsabilitat pública d'atendre l'exercici del dret d'accés a la informació pública sol·licitada recau en el Departament d'Educació, perquè és l'Administració titular del servei públic amb el qual està directament relacionada aquesta informació (i també perquè li l'ha sol·licitada la persona reclamant).
I és que, com ja s'ha dit més amunt, el compliment de les obligacions establertes per l'LTAIPBG per a les persones privades prestadores de serveis públics "l'ha de fer efectiu l'Administració responsable" dels serveis en qüestió.
Per complir aquestes obligacions, el Departament pot requerir als centres concertats la informació sol·licitada (els projectes lingüístics de centre respectius), els quals li han de facilitar, per imperatiu explícit de l'article 3.2 LTAIPBG, i sens perjudici de les potestats administratives addicionals que resultin de la relació jurídica establerta mitjançant el concert educatiu i les competències de la inspecció educativa.
En definitiva, és exclusivament el Departament qui ha de respondre davant de l'exercici del dret d'accés per part de qualsevol persona que demana la informació indicada a l'antecedent 2, i li correspon a ell obtenir la informació de cada centre (si és que no la té a les seves mans), per a la qual cosa compta amb els poders jurídics pertinents.
El Departament (tant a la resolució de la seva Secretària general indicada a l'antecedent 3, com a l'informe que ha aportat a aquest procediment) assumeix que li correspon la responsabilitat indicada als paràgrafs anteriors, que descriuen en els termes següents: localitzar les dades de contacte de cada centre, elaborar l'escrit de requeriment, el seu enviament i la posterior recopilació de la informació demanada, a més de verificar que tots (els centres) han facilitat la informació i posteriorment preparar la informació per al seu enviament.
El Departament ha calculat que la suma d'aquestes activitats comportaria uns 30 minuts per centre, cosa que portaria a una dedicació de 350 hores en total, ja que els centres afectats són 700.
En conseqüència, el Departament qualifica la tasca necessària per fer aquestes operacions com de complexa o molt complexa (elevat grau de complexitat de gestió), motiu pel qual considera procedent aplicar la causa d'inadmissibilitat de les sol·licituds d'informació pública de l'article 29.1.b LTAIPBG (si per facilitar la informació sol·licitada cal una tasca complexa d'elaboració o reelaboració).
Cal valorar si és procedent l'aplicació d'aquesta causa d'inadmissibilitat de les sol·licituds d'informació pública al cas que ens ocupa.
Estrictament parlant, la informació sol·licitada (el projecte lingüístic de cada centre) ja està elaborada (o hauria d'estar-ho), de manera que no cal dur a terme cap tasca d'elaboració, ni de reelaboració; i si hi ha centres que no han elaborat el seu projecte lingüístic, no cal que ho facin als únics efectes d'atendre aquesta Reclamació; n'hi ha prou amb què diguin que no en tenen.
La tasca requerida al Departament no seria, per tant, d'elaboració de la informació, sinó únicament de recopilació, activitat que és discutible que es pugui considerar inclosa jurídicament a l'article 29.1.b LTAIPBG, especialment tenint en compte els criteris establerts per l'article 20 de la mateixa llei que, entre altres determinacions, proscriu la interpretació restrictiva del dret d'accés i l'aplicació de límits per analogia.
A més a més, la tasca de recopilació de projectes lingüístics dels 700 centres concertats tampoc sembla especialment complexa, ni tant feixuga i costosa en temps com al·lega el Departament.
No sembla que calgui cap tasca especial de localització de les adreces, perquè és de suposar que el Departament deu tenir perfectament localitzades les adreces dels centres que reben periòdicament recursos públics, estan subjectes al procediment de matriculació i, en general, a diverses potestats de les autoritats del Departament.
Caldrà redactar una nota requerint la informació sol·licitada, certament, però només una, que servirà per a tots els centres, i que no sembla que hagi de ser de difícil redacció, perquè la informació sol·licitada és fàcilment identificable i els termes del requeriment (que es pot limitar a demanar l'enviament d'una còpia PDF del projecte o l'enllaç web amb ell o la indicació de què el centre no en disposa a una adreça electrònica determinada) poden ser molt senzills.
Tampoc sembla gaire complexa la verificació de què cada centre ha contestat dins del termini donat.
I no sembla necessària cap tasca especial d'enviament a la persona reclamant, a la qual es podria remetre al web on constin les respostes del centre, per exemple, sempre i quan aquestes respostes hi constin (així ho permet l'article 36.2.b LTAIPBG).
En definitiva, no estem davant d'un supòsit de necessitat d'una tasca complexa d'elaboració, que en aplicació de l'article 29.1.b LTAIPBG pugui justificar la inadmissibilitat de la sol·licitud d'informació, ni d'una tasca de recopilació que raonablement pugui requerir, ni de lluny, l'elevat nombre d'hores de feina al·legat pel Departament.
Per una altra banda, l'accés a la informació sol·licitada presenta un interès públic evident.
En part, perquè dóna transparència a una qüestió (l'aplicació de les polítiques lingüístiques a l'educació) que sovint genera controvèrsia, i la transparència pot ser el millor remei per a moltes susceptibilitats i desconfiances.
I en part perquè posa a mans del Departament una informació que segur que li serà útil per a l'exercici de les seves funcions en relació amb el sistema educatiu (de fet, en el procés d'execució de la Resolució 351/2018, que declarava el dret d'accés als projectes lingüístics dels centres públics d'educació, el Departament d'Educació ha aprofitat la tasca requerida per fer-ne un recull).
Cal concloure, per tant, que la tasca necessària per requerir als centres concertats i facilitar-hi l'accés a la persona reclamant no sembla desproporcionada.
En atenció a les anteriors consideracions, és procedent declarar el dret de la persona reclamant a la informació sol·licitada indicada a l'antecedent 2 i requerir al Departament d'Educació que la posi a la seva disposició, un cop obtinguda de part dels centres privats concertats.
La persona reclamant demana rebre la informació sol·licitada en format PDF.
Sens perjudici que el Departament pugui considerar escaient atendre aquesta petició, sembla que les circumstàncies del cas poden justificar el canvi d'aquest format per l'accés electrònic a la font on es trobin publicats els projectes sol·licitats, en aplicació de l'article 36.2.b LTAIPBG, sempre i quan se li facilitin els enllaços web pertinents.
No es pot desconèixer que aquesta tasca de recopilació i posada a disposició de la persona reclamant pot consumir un lapse temporal considerable, no tant de feina a càrrec de personal del Departament, com d'actuacions dels centres afectats i de temps dedicat a les diverses comunicacions; per tant, és procedent preveure un termini llarg d'execució d'aquesta resolució.
Sobre la base dels antecedents i fonaments jurídics exposats, el Ple de la GAIP, en la sessió de 10 d'octubre de 2019, resol per unanimitat: