El 64% dels executius de les grans empreses espanyoles es mostren confiats sobre l'economia global, amb una millora de la confiança respecte de les projeccions de l'any anterior (56%).
Aquesta és una de les principals conclusions de l'informe 2019 Global CEO Outlook de KPMG, que resumeix les prioritats estratègiques, les projeccions de negoci i les expectatives sobre l'economia global dels màxims responsables de les majors societats de tot el món.
Pel que fa a la dotació de recursos humans, el 52% dels executius espanyols (57% globals) espera incrementar fins al 5% la força laboral en els pròxims tres anys i el 44% (36% globals) preveu augments de més del 6%.
En referència als riscos que suposen major preocupació, destaquen els operacionals i els relacionats amb les tecnologies emergents i el canvi climàtic.
Els resultats s'obtenen a partir de 1.300 enquestes a consellers delegats, amb la participació de 50 empresaris espanyols.
Amb el ritme de progrés actual, encara falten 99,5 anys per assolir l'objectiu de tancar la bretxa de gènere en els àmbits de la política, l'economia, la salut i l'educació, segons conclou el Fòrum Econòmic Mundial a l ' Informe global de la bretxa de gènere 2020.
L'Índex Global de la Bretxa de Gènere calculat per l'organisme permet conèixer els factors que comprometen la paritat entre dones i homes i classificar els diferents països del món.
D'acord amb aquest índex, Espanya es troba a la vuitena posició mundial, amb una millora de més de vint posicions respecte del 2018.
Aquesta evolució s'explica principalment per la bona classificació assolida en l'àmbit de la participació de les dones en la política.
S'observa un augment de la bretxa econòmica a la majoria dels països causada pels baixos nivells de dones en posicions de direcció i per l'accés limitat a les professions amb major creixement en els salaris, molt relacionades amb la tecnologia.
L'empresa Linkedin ha publicat la tercera edició de l' Informe d'ocupacions emergents, que ens revela els 15 perfils professionals que han emergit amb més força durant els últims cinc anys.
El document apunta que les professions digitals i les que són més intensives en tecnologia han crescut amb més intensitat, especialment l'ocupació d'especialista en intel·ligència artificial, desenvolupador de la força de vendes, enginyer de robòtica, especialista en ciberseguretat, científic de dades i desenvolupador de big data.
Madrid i Barcelona concentren la gran majoria d'aquestes posicions emergents, seguides de Sevilla, València i Bilbao.
L'estudi s'ha realitzat a partir de l'anàlisi de les contractacions de membres de la xarxa LinkedIn durant els últims cinc anys i fa un repàs de les habilitats que requereix cada posició i dels sectors que més contracten aquests perfils.
El Banc d'Espanya ha presentat els resultats de l 'Enquesta financera de les Famílies 2017 que proporciona informació sobre les rendes, els actius, els deutes i la despesa de les llars espanyoles.
Tot i que la renda mitjana de les llars espanyoles s'incrementa un 9,7%, s'observa desigualtat en l'evolució d'aquest indicador entre les llars dels trams superiors de la distribució i les dels inferiors.
Les dades també indiquen que les llars amb un cap de família menor de 35 anys encara no han recuperat els nivells de renda i riquesa previs a la crisi, atès que la seva renda mitjana se situava a finals de 2016 un 18% per sota de la registrada el 2010.
Així mateix, la riquesa neta mitjana de les llars es redueix un 6,4%, tot i que les que se situen en els intervals superiors de la distribució sí que creixen.
Pel que fa als deutes, el seu pes relatiu sobre els actius totals només cau 0,8 punts entre 2014 i 2017 (del 12,6% a l'11,7%).
Els mercats de llarga distància són els que mantenen en positiu el creixement dels turistes estrangers durant el 2019 a Espanya, en contrast amb la reducció de turistes comunitaris.
Així ho confirma L'European Travel Commission (ETC) al seu últim informe on presenta un balanç sobre la situació del turisme europeu i les principals tendències i projeccions per al pròxim any.
En aquest context, Espanya se situa entre els països que menys creixen en arribades de turistes internacionals (+1,3%).
Destaca la contribució significativa de mercats com els Estats Units, amb perspectives favorables gràcies a la fortalesa actual del dòlar, i la Xina, amb un augment constant en les arribades i les pernoctacions.
L'informe fa esment de l'impacte d'un Brexit "sense acord", que es traduiria en una reducció d'1,6 milions d'arribades de Regne Unit cap a Espanya el 2021.
L'impacte de la crisi i la recuperació posterior en els salaris dels treballadors temporals o a temps parcial va ser negatiu, segons exposa Funcas a l'informe Diferències salarials i segmentació.
El document utilitza dades de l'Enquesta de condicions de vida per analitzar l'impacte de la crisi i la influència de les institucions en l'evolució dels salaris.
Així, la crisi va afeblir la posició de les persones treballadores amb salaris més baixos, ates que es troben bretxes salarials més grans en la part inferior de la distribució.
Respecte de l'impacte de les institucions, l'estudi conclou que una major intervenció en l'establiment dels salaris mínims i una regulació més estricta de la contractació s'associen amb diferencials salarials més baixos.
Per altra banda, el debilitament de la negociació col·lectiva també ha tingut un efecte negatiu en les bretxes salarials.
Una de cada quatre persones de l'àrea de la diòcesi de Barcelona (el 24,1% de la població) està en situació d'exclusió social, d'acord amb l'informe de la Fundació Foessa, impulsada per Càritas.
Aquest document analitza el context de desigualtat i pobresa, l'àmbit econòmic i laboral i els processos d'exclusió.
L'informe revela que Barcelona se situa per sobre de la mitjana catalana (19,4%) i espanyola (18,4%) en nivells d'exclusió social.
L'habitatge, l'ocupació, la política i la salut són les dimensions que en major mesura generen aquestes situacions.
En relació amb el col·lectiu de persones treballadores pobres, l'informe el xifra en el 8,8% del total de treballadors a la diòcesi de Barcelona, proporció més elevada que la mitjana de Catalunya (6,6%).
Els resultats d'aquest informe s'obtenen a partir d'una enquesta adreçada a més de 29.000 persones a Espanya, 1.700 de les quals són de la diòcesi de Barcelona.