La zona del Camp de Tarragona i Terres de l'Ebre ha registrat un feble creixement en l'ocupació el tercer trimestre de 2018 (+1,9%).
El motor d'aquest augment ha estat la indústria (+11,3%), segons dades de l'Informe de conjuntura econòmica elaborat per la Càtedra Innovació Empresa.
La taxa d'atur ha augmentat mig punt fins al 13,9%, per sobre de la catalana (10,6%).
L'atur de llarga durada representa el 59,9% del total català, i el predomini de la contractació temporal, el 10,3%.
El Consell de la Unió Europea reconeix, en la Resolució de 18 de desembre de 2018, que la joventut té un paper específic en la societat i s'enfronta a reptes en el futur més immediat.
Per això, considera necessària i convenient una estratègia conjunta de la UE, de cara al 2019-2027, que proporcioni un marc d'objectius, principis, prioritats i mesures que integrin la joventut en diferents àmbits estratègics.
L'Estratègia aspira, entre d'altres, a donar suport als joves, dotar-los dels recursos necessaris, impulsar la joventut rural, l'ocupació, l'aprenentatge de qualitat i enfortir la participació democràtica i la inclusió social.
El sector de la salut i de les ciències de la vida a Catalunya genera 31.087 milions d'euros l'any i representa el 7,2% del seu producte interior brut (PIB), segons el darrer informe Biocat 2017.
En conjunt, més de 223.000 persones treballen al sector, al voltant d'un 7% de les persones ocupades a Catalunya, segons dades de 2016.
En termes de PIB, Catalunya es pot comparar amb Dinamarca, Irlanda i Finlàndia.
El creixent atractiu inversor de les startups de la BioRegió ha fet que la inversió es tripliqui entre el 2015 i el 2017.
De fet, durant el primer trimestre de 2018, 17 multinacionals de tota mena van anunciar noves instal·lacions.
La població a l'Estat espanyol augmenta en 74.591 persones el primer semestre de l'any.
El creixement més gran l'han tingut les Illes Balears, Madrid i Canàries; i els descensos més acusats, Ceuta, Castella i Lleó, i Principat d'Astúries, segons dades de l'INE.
Aquest augment és el resultat d'un saldo vegetatiu negatiu, és a dir més defuncions que naixements, compensat per un saldo migratori positiu de 121.564 persones.
Creix la població de nacionalitat estrangera (100.764 més) i es redueix l'espanyola (26.173 menys).
Els majors increments es van donar entre la població veneçolana, seguida de la colombiana i la marroquina; i els majors descensos, en la del Regne Unit, Equador i Romania.
El nombre de famílies de l'Estat espanyol que ha fet algun viatge el 2018 ha disminuït lleument respecte de 2017 (-3,3%), segons el VIè Estudi de turisme familiar a Espanya, de la Federació Espanyola de Famílies Nombroses.
De mitjana, les famílies realitzen 3,9 viatges l'any per Espanya i 1,3 a l'estranger.
La despesa mitjana per família i dia s'ha incrementat en totes les tipologies de viatge: 349,66 (+5,7%) en caps de setmana i ponts; 191,20 (+15,9%) per Nadal; 202,56 (+14,8%) per Setmana Santa, i 205,29 (+5,7%) les vacances d'estiu.
Les destinacions més escollides per passar el Nadal 2018-2019 són Madrid, Andalusia i Castella i Lleó.
L'ocupació a la UE ha registrat un increment interanual de 3 milions de persones el tercer trimestre de 2018, segons l'Informe de la Comissió Europea Ocupació i desenvolupament Social a Europa.
Aquest augment ha beneficiat tots els països, especialment Malta (+4,9%), Luxemburg (+3,8%), Xipre (+3,7%) i Irlanda (+3,4%).
Destaca, sobretot, el sector serveis (2,5 milions d'ocupats més).
Bona part de l'ocupació creada és indefinida (2,7 milions més) i a temps complet (2,3 milions més).
La taxa d'atur de la UE (6,7%) s'ha mantingut estable respecte d'un any abans; la República Txeca (2,2%) i Alemanya (3,3%) presenten les taxes més baixes; Grècia (18,6%) i Espanya (14,8%), les més altes, també en atur juvenil (36,8% i 34,9%, respectivament).
Fedea estima que entre un 25% i un 30% de persones ocupades amb contracte d'aprenentatge de durada superior a dos anys transita directament cap a l'ocupació indefinida en la mateixa empresa.
A més, l'efecte acumulat de set anys al mercat laboral mostra que el 80% de les persones que hi accediren amb contracte d'aprenentatge de tres anys de durada està ocupat amb contracte indefinit; en canvi, de les que hi accediren amb un contracte diferent, només el 40%.
Ara bé, cal tenir en compte que la major part de contractes de la mostra són de curta durada i aquests representen un percentatge reduït del total de signats a Espanya.
L'Informe de CaixaBank Research de desembre inclou un article dins l'àmbit internacional que aborda el marc financer de la UE per al període 2021-2027.
Segons aquest, la pèrdua de 28.000 milions d'euros del pressupost de la UE com a conseqüència del Brexit implicarà que els 27 estats membres decideixin si volen compensar aquesta reducció d'ingressos amb un augment de les contribucions o amb una reducció de la despesa.
La CE proposa un augment moderat dels fons de l'1,03% actual a l'1,14% de la renda nacional bruta de la UE.
També planteja introduir noves fonts d'ingressos propis, com els impostos ambientals, i reduir la proporció de recursos que es destinen a la Política Agrària Comuna i al Fons de Cohesió.
L'OIT estima en 164 milions les persones treballadores migrants, segons dades de 2017 que recull l'informe ILO Global Estimates on International Migrant Workers.
Per sexe, el 58,5% són homes i el 41,5%, dones; la major presència d'homes s'explica, entre d'altres, per l'alta participació en la força laboral (75,5% d'homes enfront del 63,5% de dones).
El 86,5% dels migrants tenen entre 25 i 64 anys, això vol dir que els països d'origen perden la part més productiva de la força laboral.
Amèrica del Nord acull el 23% d'aquests treballadors, Europa meridional i occidental el 23,9% i Estats àrabs el 13,9%.
En trenta anys s'ha duplicat el nombre de persones sèniors i amb aquest augment també la xifra de viatgers, segons l'Observatori del Turisme Rural, que analitza els factors que conformen el seu retrat en el turisme rural.
El 48% d'aquests viatgers valora el tracte més personalitzat; el 37% puntua la comoditat per a les estades en grup, i el 35%, la millor qualitat-preu.
Entre els desavantatges, destaca haver de desplaçar-se en cotxe (34%) i la manca de serveis complementaris (30%).
La despesa mitjana per allotjament rural és de 39,5 euros per persona i dia, 44,72 si es viatja en parella i 37,46, en família.
El Quadern economic ICE de desembre inclou dos articles sobre el mercat laboral espanyol: Inestabilitat laboral en l'ocupació, duració de la desocupació i depreciació del capital humà i Formació, mercat de treball i creixement econòmic a Espanya, un nou model després de la crisi?
Els principals resultats mostren que l'elevada ocupació temporal redueix la probabilitat de sortir de la desocupació i comporta pèrdua salarial als treballadors; també s'evidencia que els ajustaments efectuats durant la crisi es van enfocar a la productivitat mentre que durant la fase de creixement posterior aquesta preocupació per l'eficiència decau.
El sector tecnològic, que representa el 2,5% del valor afegit brut (VAB), creix un 3,1% a Europa mentre que els altres sectors només registren un increment del 0,6%, destaca la quarta edició de l' Informe 2018 de l'Estat de la Tecnologia Europea, publicat per l' Atomico.
L'ocupació del sector creix un 4% i la inversió aquest 2018 gairebé quintuplica la de 2013 (23.000 i 5.000 milions de dòlars, respectivament).
Barcelona i Madrid se situen entre les deu comunitats tecnològiques més importants.
Els repte a què s'ha d'enfrontar el sector és el d'aixecar les empreses des de la diversitat i la inclusió.
Els salaris a nivell mundial han crescut un 1,8% en 2017, l'increment més baix des de 2008, d'acord amb l'Informe mundial sobre salaris de l'Organització Internacional del Treball on s'analitza la situació global dels salaris.
Contrasta l'augment salarial en els països emergents i en desenvolupament del G20 (+4,3%) amb l'estancament en els països avançats del G20 (+0,4%).
Aquesta situació d'estancament de les economies d'alts ingressos és força desconcertant tenint en compte que durant aquest període es produeix una recuperació del PIB i una disminució de la taxa d'atur.
En aquesta edició de l'informe també es tracta la situació de la bretxa salarial de gènere, que se situa entorn del 20% en guanys anuals i del 16% en guanys per hora a nivell mundial.
Aquesta bretxa, d'acord amb l'OIT, ve marcada per factors com la maternitat i la distribució de les responsabilitats familiars; encara i així, les dades recollides mostren que abans que les dones siguin mares ja existeix una desigualtat salarial considerable.
Com a principal novetat, aquest informe proposa una nova metodologia per mesurar la bretxa salarial de gènere.
Amb la intenció de generar una estimació complementaria més acurada i que suprimeixi els efectes composició que es generen, proposa agrupar a treballadors i treballadores assalariades en subgrups més homogenis i calcular la bretxa de cada subgrup.
Amb aquest mètode, la bretxa salarial en guanys per hora s'elevaria fins al 19%.
La Comissió europea ha publicat recentment dos estudis que confirmen la relació positiva entre les exportacions i el nivell d'ocupació.
Aquests estudis indiquen que les exportacions comporten en l'actualitat 36 milions de llocs de feina a la UE, augmentant en relació a l'any 2000 quasi un 66%.
Cal destacar que prop de 14 milions d'aquestes persones ocupades són dones (el 39%).
De la mateixa manera, les exportacions aporten 2,3 bilions d'euros en valor afegit a la UE.
Paral·lelament, les exportacions que es produeixen per part de la UE cap a l'exterior proporcionen gairebé 20 milions de llocs de feina.
Pel que fa a Espanya 1,8 milions de persones ocupades estan relacionades directament amb les exportacions que Espanya efectua fora de la UE, és a dir, un de cada deu treballadors depenen de les exportacions produïdes pel país.
A més, de manera indirecta, les exportacions espanyoles fora de la UE generen més de 263.000 llocs de feina i 300.000 persones estan ocupades gràcies a les exportacions d'altres països de la UE cap a l'exterior.
La implantació de la intel·ligència artificial (IA) en la economia i els temors generalitzats que pot generar en relació amb la pèrdua de llocs de treball i un augment de la desigualtat és el focus d'un nou estudi realitzat per l'OIT.
D'entre les conseqüències de la introducció de noves tecnologies de la IA en la producció, els autors en destaquen tres: l'efecte desplaçament, quan algunes de les tasques que ara realitzen persones són directament substituïdes per processos automatitzats; l'efecte de complementarietat d'habilitats, que neix de la demanda de feines d'ús i supervisió de la nova maquinària; i l'efecte productivitat, quan creix la demanda per la disminució dels preus i l'increment d'ingressos disponibles.
L'especificitat de la IA rau en que és una tecnologia capaç de fer prediccions i prendre decisions en base a una rutina, i fer tasques no-mecàniques.
Tot i que exposen i revisen alguns dels riscos associats a la introducció de la IA al mercat de treball, els autors d'aquest article tenen una visió optimista pel què fa a les conseqüències, tant socials com econòmiques.
Prediuen que al 2030 s'haurà donat un canvi en les habilitats laborals més sol·licitades pel mercat de treball: es reduirà la demanda d'habilitats manuals i físiques bàsiques, i augmentarà, per exemple, la demanda d'habilitats socials i emocionals, juntament amb coneixements tècnics.
Proveir suport a aquells que es veuran més afectats per aquesta transició i esdevé, segons els autors, un dels principals reptes de les polítiques públiques, per tal d'adoptar correctament aquesta onada tecnològica basada en la intel·ligència artificial.
Durant el primer semestre de 2018, els preus mitjans de l'electricitat i el gas en les llars de la Unió Europea s'han mantingut estables en comparació amb el mateix període de l'any anterior, segons les dades publicades per l'Eurostat.
El preu mitjà de l'electricitat s'ha situat en 20€ per cada 100 kWh de mitjana a la EU-28; Dinamarca és el país amb el preu més elevat (31,3€ per cada 100 kWh) i Bulgària el més baix (9,8€).
En aquest cas, Espanya se situa en la quarta posició pel que fa al preu de l'electricitat (23,8€ per cada 100kWh).
Pel que fa a les variacions més importants, Polonia experimenta un descens del 4,3% en el preu de l'electricitat i, Rumania, un augment del 14,1%.
Pel que fa al gas, el preu mitjà se situa en 6€ per cada 100 kWh, sent Rumania on es localitza el preu més baix del gas (3,2€ per cada 100 kWh) i el més elevat a Suècia (11,3€ per cada 100 kWh).
Espanya se situa en cinquena posició pel que fa al preu del gas (7€ per cada 100 kWh consumits).
Les variacions més importants en el preu del gas s'han registrat a Estònia, amb un descens del 4,3% i a Bulgaria, on l'augment s'enfila al 14,9%.
Eurofound, la Fundació europea per a la millora de les condicions de vida i de treball ha publicat un informe que relaciona la qualitat laboral que té cada persona assalariada amb les seves característiques contractuals.
Aquest informe utilitza les dades publicades per l'Enquesta europea de condicions laborals de 2015 i pels 28 estat membres de la UE.
D'acord amb l'estudi, per efectuar una anàlisi correcta és necessari primer valorar diferents aspectes relacionats amb les condicions laborals, com l'entorn físic, l'entorn social, la intensitat de la feina, la qualitat de la jornada de treball i les perspectives laborals de futur, entre d'altres.
De l'anàlisi, es pot extreure la conclusió que la qualitat laboral és lleugerament millor en les persones que tenen un contracte de treball fix, per sobre de les que tenen contractes laborals temporals.
Concretament, les persones amb contractes temporals a curt termini tenen menys possibilitat de desenvolupar els seus coneixements i créixer professionalment.
Pel que fa als treballadors a temps parcial i als autònoms, l'entorn laboral i la qualitat laboral és també inferior.
L'enquesta a la joventut de Catalunya 2017, realitzada pel Departament de Treball, Afers Socials i Família, té l'objectiu d'analitzar la situació i les necessitats de les persones joves, les desigualtats dins del col·lectiu jove, reflexionar sobre els reptes i les oportunitats del context actual en matèria de joventut i visibilitzar les necessitats d'aquest grup.
L'EJC es presenta en dues jornades, la primera de les quals va tenir lloc el dia 21 de novembre.
D'entre els resultats en relació amb el mercat laboral, destacar que el 36% dels joves autoocupats que han muntat un negoci pel seu compte ho han fet per la voluntat de ser els seus propis caps i de tenir la seva empresa i les dones joves superen als homes en 4 punts percentuals.
D'altra banda, el 56,9% dels joves creu que el seu nivell d'estudis és adequat respecte de la seva ocupació, tanmateix les dones joves creuen que la seva formació és superior a la seva ocupació en 8 punts percentuals més que els homes joves.
L'escola de negocis IMD ha publicat l'edició 2018 de l'informe sobre el rànquing de talents mundials, que avalua 63 països en base als factors d'atractiu, preparació i inversió i desenvolupament.
Espanya se situa en la posició 31 del rànquing, escalant una posició en relació amb l'any anterior.
Aprofundint en els factors, Espanya es manté en la posició 25 del rànquing en atractivitat gràcies a la qualitat de vida i la remuneració dels directius; tot i que és de les pitjor posicionades (58a) quant a atracció i retenció de talents.
Pel que fa al factor preparació, que fa referència a l'eficàcia de la formació universitària i empresarial, Espanya escala una posició i se situa en la 40 del rànquing.
A nivell global, manté la primera posició, per cinquè any consecutiu, Suïssa, seguida per Dinamarca.
Noruega, que escala des de la setena posició del rànquing, se situa en tercera posició; Bèlgica experimenta una caiguda molt pronunciada, de la tercera posició a la onzena posició.
Canadà se situa com a únic país no europeu entre les deu primeres posicions (la desena), mentre que EUA i Regne Unit, se situen en la posició 12 i 23 del rànquing, respectivament.
Amb la finalitat de monitoritzar l'avenç dels estats membres en la consecució del Pilar europeu de drets socials, la Comissió Europea elabora el Quadre d'indicadors socials.
Aquests indicadors es classifiquen en tres àmbits: igualtat d'oportunitats i accés al mercat de treball; els mercats de treball dinàmics i les condicions de treball justes, i suport públic, protecció i inclusió social.
Espanya és el segon país amb un major percentatge de joves de 18 a 24 anys que deixen prematurament els estudis, tot i que ha millorat respecte de 2016 (del 19% al 18,3% en 2017).
En canvi, se situa en la mitjana en l'indicador anomenat bretxa de gènere en l'ocupació, que mesura la diferència entre la taxa d'ocupació masculina i femenina de 20 a 64 anys.
Cada indicador s'acompanya d'un mapa que classifica els països en funció de si la situació és crítica; s'ha de vigilar; feble però millorant; bona que cal monitoritzar; en la mitjana, i millor que la mitjana.