L'article 149.1 i 5 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya estableix que correspon a la Generalitat la competència exclusiva en matèria d'ordenació del territori i d'urbanisme.
En exercici de la potestat reglamentària en aquesta matèria, aquest Decret té per objecte la regulació de la composició i el funcionament intern dels òrgans urbanístics de la Generalitat de caràcter col·legiat.
D'acord amb l'article 16 del Text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2010, de 3 d'agost, els òrgans urbanístics col·legiats de la Generalitat són la Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya, les comissions territorials d'urbanisme i la Subcomissió d'Urbanisme del municipi de Barcelona.
Pel que fa a la Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya, l'article 17 del Text refós de la Llei d'urbanisme estableix que la seva composició es determina mitjançant reglament, el qual ha de garantir que hi siguin representats els departaments i els ens locals amb competències urbanístiques i que hi tinguin participació persones d'un reconegut prestigi professional o acadèmic en matèria d'urbanisme, d'habitatge i de medi ambient.
Així mateix, estableix que els alcaldes dels ajuntaments afectats han de ser convocats, amb veu però sense vot, a les sessions en les quals es tracti del primer establiment i les revisions del pla d'ordenació urbanística municipal i del programa d'actuació urbanística municipal.
Per últim, es preveu regular mitjançant reglament l'assistència dels alcaldes o d'altres representants dels ajuntaments afectats a les sessions de la Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya en què se sotmetin a consideració plans directors urbanístics i plans especials urbanístics autònoms.
En relació amb les comissions territorials d'urbanisme, l'article 18 del Text refós de la Llei d'urbanisme determina que se n'establirà la composició mitjançant reglament, que ha de garantir que hi siguin representats l'Administració de la Generalitat i els ens locals amb competències urbanístiques i que tinguin participació en les sessions d'aquestes comissions o dels eventuals òrgans col·legiats de suport tècnic persones de prestigi professional o acadèmic reconegut en matèria d'urbanisme, d'habitatge i de medi ambient, a proposta dels col·legis professionals relacionats amb aquestes matèries.
La disposició final vuitena del Text refós de la Llei d'urbanisme habilita el Govern perquè mitjançant un decret pugui modificar el nombre i l'abast territorial de les comissions territorials d'urbanisme, i la composició d'aquestes comissions i de la Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya.
L'article 19 del Text refós de la Llei d'urbanisme es refereix a la Subcomissió d'Urbanisme del municipi de Barcelona i es remet al règim competencial establert per la Llei 22/1998, de 30 de desembre, de la Carta municipal de Barcelona.
Finalment, els articles 29 i 30 de la Llei 31/2010, del 3 d'agost, de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, regulen la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, la composició i el règim de funcionament de la qual s'han de determinar per un decret del Govern, d'acord amb les previsions legals.
La disposició final primera d'aquesta Llei preveu i regula la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'àmbit metropolità de Barcelona, que ha de regir fins que, un cop sigui vigent el Pla director urbanístic metropolità, es constitueixi la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
Així mateix, la disposició addicional novena d'aquesta Llei estableix que amb la constitució de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona s'hauran d'extingir automàticament la Comissió Territorial d'Urbanisme corresponent i la Subcomissió d'Urbanisme del municipi de Barcelona.
Mitjançant aquest Decret, s'integra dins d'un únic text reglamentari la regulació actualment dispersa en diverses normes sobre la composició i el funcionament intern dels diversos òrgans urbanístics col·legiats de la Generalitat, i es despleguen els preceptes de les lleis esmentades.
Aquest Decret, respecte de la regulació reglamentària vigent, suposa simplificar els òrgans col·legiats existents, i, indirectament, la tramitació urbanística, en suprimir l'exigència de constituir una ponència tècnica per elaborar la proposta prèvia a la resolució dels expedients que han de ser sotmesos a les comissions territorials d'urbanisme.
La composició d'aquestes comissions, amb participació de les administracions urbanístiques i sectorials afectades i de persones o entitats representatives en l'àmbit professional o acadèmic, garanteix convenientment, a partir dels informes tècnics elaborats, l'encert en la decisió, sense necessitat de comptar amb el parer previ d'un òrgan col·legiat de composició molt similar al de les mateixes comissions.
Així mateix, aquest Decret crea una comissió territorial específica per a l'àmbit territorial de la vegueria de l'Alt Pirineu.
El capítol 1 estableix exclusivament quin és l'objecte d'aquest Decret.
El capítol 2 regula la naturalesa, les competències, la seu i la composició de la Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya.
Es preveu que pugui funcionar en Ple i en Secció, i que aquesta última emeti els informes sobre els projectes de modificació de figures de planejament urbanístic que tinguin per objecte alterar la zonificació o l'ús urbanístic dels espais lliures, les zones verdes o els equipaments esportius que se sotmeten a consideració de la Comissió.
També es preveu explícitament que aquesta Comissió sigui informada sobre les propostes de planejament sotmeses al procediment d'avaluació ambiental abans de ser aprovades provisionalment en el cas dels plans tramitats pels ens locals de més de 25.000 habitants i sobre els avantprojectes de Llei i els projectes de Reglament en matèria d'ordenació del territori i urbanisme.
El capítol 3 té per objecte regular la naturalesa, les competències, les seus i la composició de les comissions territorials d'urbanisme, les quals s'estructuren segons els àmbits territorials de les vegueries, amb la particularitat de l'existència de les corresponents a l'àmbit metropolità i al territori d'Aran, que disposen d'un règim especial.
Així mateix, es preveu una comissió territorial de nova creació específica per a l'àmbit territorial de la vegueria de l'Alt Pirineu.
En la regulació establerta en aquest capítol se suprimeixen les ponències tècniques i es procedeix a modificar la composició de les comissions territorials.
El capítol 4 regula la naturalesa, l'àmbit d'actuació, les competències, la seu i la composició de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
El capítol 5 estableix el règim de funcionament de tots els òrgans col·legiats regulats per aquest Decret.
Les disposicions addicionals es refereixen a la perspectiva de gènere i als terminis per a la constitució dels nous òrgans col·legiats creats pel Decret i per a la designació dels membres dels diversos òrgans que regula.
Les disposicions transitòries regulen els aspectes de consideració necessària com a conseqüència de l'entrada en vigor del Decret.
Finalment, la norma reglamentària es completa amb la corresponent disposició derogatòria i quatre disposicions finals.
Per tot això, a proposta del conseller de Territori i Sostenibilitat, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, i d'acord amb el Govern,
a) La regulació de la composició i el funcionament intern dels òrgans urbanístics de la Generalitat de caràcter col·legiat que, d'acord amb la legislació aplicable, són la Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya, les comissions territorials d'urbanisme i la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
b) La creació de la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'Alt Pirineu.
La Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya és l'òrgan superior de la Generalitat, de caràcter consultiu, en matèria de política territorial i d'urbanisme, que s'adscriu al departament competent en aquestes matèries.
3.1 La Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya:
a) Exerceix les competències que la legislació sobre política territorial i urbanisme li atribueix.
b) Informa sobre els assumptes en matèria de política territorial i urbanisme que la persona titular del departament competent en aquestes matèries cregui convenient sotmetre a la seva consulta.
c) Quan així ho estableixin les normes dels plans territorials, avalua i reconeix les actuacions d'interès territorial no previstes per aquests plans.
d) Emet informe sobre els projectes de modificació de figures de planejament urbanístic que tinguin per objecte alterar la zonificació o l'ús urbanístic dels espais lliures, les zones verdes o els equipaments esportius que se sotmeten a consideració de la Comissió.
Si un terç dels membres de la Comissió ho sol·licita, la persona titular del departament competent en matèria de política territorial i d'urbanisme ha de sotmetre el projecte de modificació corresponent a dictamen de la Comissió Jurídica Assessora i, posteriorment, a l'acord resolutori del Govern.
3.2 La Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya ha de ser informada de:
a) Les propostes, prèvies a l'aprovació provisional o definitiva, de la primera implantació de plans tramitats pels ens locals de municipis de més de 25.000 habitants i capitals de comarca sotmesos al procediment d'avaluació ambiental.
b) Els avantprojectes de llei i dels projectes de reglament en matèria d'ordenació del territori i urbanisme que impulsi la direcció general competent en aquestes matèries.
La Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya té la seva seu al departament competent en matèria de política territorial i d'urbanisme.
5.1 La Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya és presidida per la persona titular del departament competent en matèria de política territorial i urbanisme.
5.2 La vicepresidència és exercida per la persona titular de la direcció general competent en matèria de política territorial i urbanisme.
5.3 Les vocalies són ocupades per:
a) Una persona en representació de cadascun dels departaments de la Generalitat, que sigui titular de la secretaria general, d'una secretaria sectorial o d'una direcció general, designada per la persona titular del departament.
b) Setze persones, membres dels ens locals, designades per les organitzacions associatives d'entitats locals més representatives de Catalunya, que hauran de garantir la presència de dues persones en representació dels ens locals de l'àmbit territorial de cadascuna de les comissions territorials d'urbanisme establertes a l'article 9 d'aquest Decret.
c) Una persona en representació de cadascun dels consells de vegueria, designades per aquests òrgans.
d) Set persones designades per la persona titular del departament competent en matèria de política territorial i urbanisme, a proposta dels col·legis professionals relacionats amb aquestes matèries.
e) Cinc persones d'un reconegut prestigi professional o acadèmic en matèria d'urbanisme, d'habitatge i de medi ambient, de lliure designació per part del o de la titular del departament competent en matèria de política territorial i urbanisme.
f) Una persona en representació de l'Institut d'Estudis Catalans.
g) Una persona en representació de l'Ajuntament de Barcelona.
h) Una persona en representació de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
i) Una persona en representació del Consell General de Cambres de Catalunya.
5.4 La secretaria és exercida per una persona funcionària del departament competent en matèria de política territorial i d'urbanisme, designada per la presidència de la Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya, que actua amb veu però sense vot.
5.5 Les vocalies a què fan referència les lletres b), g) i h) de l'apartat 1 s'han de renovar després de cada procés electoral municipal i poden ser substituïdes, en qualsevol altre moment, per part de les organitzacions o les entitats que les designen, per causes degudament justificades.
6.1 La Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya actua en Ple i en Secció.
6.2 El Ple està integrat per la totalitat de les persones que componen la Comissió.
6.3 La Secció està integrada pels membres de la Comissió següents:
a) La persona titular de la direcció general competent en matèria de política territorial i urbanisme, que exerceix la presidència de la Secció.
b) La vocalia designada en representació del departament competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme.
c) La vocalia designada en representació del departament competent en matèria d'esports.
d) Nou vocalies designades pel Ple d'acord amb els criteris següents:
Tres de les vocalies en representació dels departaments de la Generalitat de Catalunya.
Quatre de les vocalies designades per les organitzacions associatives d'entitats locals més representatives de Catalunya.
Dues de les vocalies designades pel seu reconegut prestigi professional o acadèmic en matèria d'urbanisme, habitatge o medi ambient.
e) El secretari o la secretària, que actua amb veu però sense vot.
6.4 La Secció eleva una proposta al Ple sobre els projectes de modificació de figures de planejament urbanístic que tinguin per objecte alterar la zonificació o l'ús urbanístic dels espais lliures, les zones verdes o els equipaments esportius que se sotmeten a consideració de la Comissió.
7.1 Poden assistir a les sessions del Ple i de la Secció de la Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya amb veu però sense vot:
a) Les persones titulars de les alcaldies dels ajuntaments afectats, quan se sotmetin a informe de la Comissió un pla d'ordenació urbanística municipal, un programa d'actuació urbanística municipal o les seves revisions relatius als municipis respectius.
b) Una persona en representació de cada ajuntament afectat, quan se sotmetin a informe de la Comissió plans directors urbanístics i plans especials urbanístics autònoms, excepte quan els instruments de planejament esmentats afectin més de quatre municipis.
En aquest darrer supòsit, les organitzacions associatives d'entitats locals més representatives de Catalunya poden designar fins a un màxim de quatre persones, membres dels ajuntaments afectats, perquè representin el conjunt de municipis.
c) Una persona en representació de l'Administració General de l'Estat.
7.2 Les presidències del Ple i de la Secció de la Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya poden convidar a assistir a les sessions respectives, amb veu però sense vot, les persones responsables tècniques i jurídiques de la direcció general competent en matèria de política territorial i urbanisme per tal d'assessorar les persones que hi són convocades.
Les comissions territorials d'urbanisme són òrgans urbanístics de la Generalitat que s'adscriuen al departament competent en matèria d'urbanisme i que compleixen funcions de caràcter informatiu, consultiu, gestor i resolutiu i, a instància dels ajuntaments, també de caràcter interpretatiu.
Les comissions territorials d'urbanisme es denominen i tenen els àmbits d'actuació següents:
a) La Comissió Territorial d'Urbanisme de l'Alt Pirineu, que es crea mitjançant aquest Decret i exerceix les seves funcions en l'àmbit territorial de les comarques de l'Alta Ribagorça, l'Alt Urgell, la Cerdanya, el Pallars Jussà i el Pallars Sobirà.
b) La Comissió Territorial d'Urbanisme de Barcelona, que exerceix les seves funcions en l'àmbit territorial de les comarques de l'Alt Penedès, el Garraf i el Vallès Oriental, i dels municipis de les comarques del Baix Llobregat, el Maresme, i el Vallès Occidental que no formen part de l'Àrea Metropolitana de Barcelona d'acord amb la Llei 31/2010, del 3 d'agost, de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
c) La Comissió Territorial d'Urbanisme de la Catalunya Central, que exerceix les seves funcions en l'àmbit territorial de les comarques de l'Anoia, el Bages, el Berguedà, Osona i el Solsonès.
d) La Comissió Territorial d'Urbanisme de Girona, que exerceix les seves funcions en l'àmbit territorial de les comarques de l'Alt Empordà, el Baix Empordà, la Garrotxa, el Gironès, el Pla de l'Estany, el Ripollès i la Selva.
e) La Comissió Territorial d'Urbanisme de Lleida, que exerceix les seves funcions en l'àmbit territorial de les comarques de les Garrigues, la Noguera, el Pla d'Urgell, la Segarra, el Segrià i l'Urgell.
f) La Comissió Territorial d'Urbanisme del Camp de Tarragona, que exerceix les seves funcions en l'àmbit territorial de les comarques de l'Alt Camp, el Baix Camp, el Baix Penedès, la Conca de Barberà, el Priorat i el Tarragonès.
g) La Comissió Territorial d'Urbanisme de les Terres de l'Ebre, que exerceix les seves funcions en l'àmbit territorial de les comarques del Baix Ebre, el Montsià, la Ribera d'Ebre i la Terra Alta.
h) La Comissió Territorial d'Urbanisme de la Val d'Aran, que exerceix les seves funcions al territori d'Aran, integrat pels municipis d'Arres, Bausen, es Bòrdes, Bossòst, Canejan, Les, Naut Aran, Vielha e Mijaran i Vilamòs.
Les comissions territorials d'urbanisme exerceixen les competències que la Llei d'urbanisme els atribueix en els respectius àmbits d'actuació.
11.1 Les comissions territorials d'urbanisme tenen la seva seu al servei territorial d'urbanisme corresponent del departament competent en aquesta matèria.
11.2 Les comissions territorials d'urbanisme, amb la particularitat que s'estableix a l'apartat 3, a part de la seva seu, poden desenvolupar sessions a les seus de qualsevol administració pública en tot el seu àmbit territorial.
11.3 La Comissió Territorial d'Urbanisme de la Val d'Aran es reuneix a Vielha e Mijaran, a la seu del Consell General d'Aran.
Composició de les comissions territorials d'urbanisme
Composició de les comissions territorials d'urbanisme de l'Alt Pirineu, Barcelona, la Catalunya Central, Girona, Lleida, el Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre.
12.1 Les comissions territorials d'urbanisme de l'Alt Pirineu, Barcelona, la Catalunya Central, Girona, Lleida, el Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre són presidides per la persona titular de la direcció general competent en matèria d'urbanisme.
12.2 La vicepresidència és exercida per la persona titular de la subdirecció general competent en matèria de planejament urbanístic de la direcció general competent en matèria d'urbanisme.
12.3 Les vocalies són ocupades per:
a) Una persona en representació de la direcció general competent en matèria d'urbanisme, que sigui titular d'una altra subdirecció general o lloc assimilat, designada per la persona titular de la direcció general.
b) El o la cap del Servei Territorial d'Urbanisme que correspongui.
c) La persona titular de la delegació territorial corresponent del Govern de la Generalitat o persona en qui delegui.
d) La persona titular de la direcció dels serveis territorials del departament competent en matèria d'urbanisme.
e) Tres persones en representació del departament competent en matèria d'urbanisme designades per la persona titular del departament.
f) Una persona en representació del departament competent en matèria de medi ambient, designada per la persona titular del departament.
g) Una persona designada per la persona titular de cadascun dels departaments de la Generalitat que tinguin competència en alguna de les matèries següents o en diverses: agricultura, medi natural, cultura, comerç, demarcació territorial, energia, habitatge, indústria, mobilitat, ordenació del territori, patrimoni cultural, protecció civil, salut, turisme i ensenyament.
h) Sis persones, membres dels ens locals, designades per les organitzacions associatives d'entitats locals més representatives de Catalunya.
Aquestes vocalies s'han de renovar després de cada procés electoral municipal i poden ser substituïdes, en qualsevol altre moment, per part de les organitzacions associatives que les designen, per causes degudament justificades.
i) Una persona en representació del Consell de Vegueria que correspongui a l'àmbit territorial de la Comissió, designada per aquest òrgan.
j) Deu persones d'un reconegut prestigi professional o acadèmic en matèria d'urbanisme, d'habitatge i de medi ambient, de lliure designació per part del o de la titular del departament competent en matèria d'urbanisme, a proposta de set d'elles dels col·legis professionals relacionats amb aquestes matèries.
12.4 La secretaria és exercida per una persona funcionària del departament competent en matèria d'urbanisme, designada per la presidència de la comissió corresponent, que actua amb veu però sense vot.
Composició de la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Val d'Aran
13.1 La Comissió Territorial d'Urbanisme de la Val d'Aran és presidida per la persona titular del departament competent en matèria d'urbanisme o per la persona en qui delegui o la substitueixi.
13.2 La vicepresidència és exercida pel síndic d'Aran i per la persona titular de la direcció general competent en matèria d'urbanisme.
13.3 Les vocalies són ocupades per:
a) El o la cap del Servei Territorial d'Urbanisme que correspongui.
b) El director o la directora de l'Oficina Tècnica d'Urbanisme del Consell General d'Aran.
c) La persona titular de la delegació territorial del Govern de la Generalitat o persona en qui delegui.
d) Una persona en representació del departament competent en matèria de medi ambient, designada per la persona titular del departament.
e) La persona titular de la direcció dels Serveis Territorials del Departament competent en matèria d'urbanisme.
f) Una persona designada per la persona titular de cadascun dels departaments de la Generalitat que tinguin competència en alguna o de les matèries següents o en diverses: agricultura, medi natural, cultura, comerç, demarcació territorial, energia, habitatge, indústria, mobilitat, ordenació del territori, patrimoni cultural, protecció civil, salut, turisme i ensenyament, sempre que aquests departaments no hagin transferit les seves competències d'informe de planejament urbanístic al Consell General d'Aran.
g) Tres persones del Consell General d'Aran.
Aquestes vocalies s'han de renovar després de cada elecció dels consellers generals, o en qualsevol altre moment quan ho consideri oportú el Consell que les designa.
h) Dues persones, membres dels ens locals de la Val d'Aran, designades per les organitzacions associatives d'entitats locals més representatives de Catalunya.
Aquestes vocalies s'han de renovar després de cada procés electoral municipal o, en qualsevol altre moment, quan ho considerin oportú les organitzacions associatives que les designen.
i) Dues persones d'un reconegut prestigi professional o acadèmic en matèria d'urbanisme, d'habitatge i de medi ambient, de lliure designació per part del titular del departament competent en matèria d'urbanisme, a proposta dels col·legis professionals relacionats amb aquestes matèries.
13.4 La secretaria és exercida pel secretari o per la secretària de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Lleida, que actua amb veu però sense vot.
14.1 Poden assistir a les sessions de les comissions territorials d'urbanisme amb veu però sense vot:
a) Les persones titulars de les alcaldies dels ajuntaments afectats quan es considerin els plans d'ordenació urbanística municipal, els programes d'actuació urbanística municipal o les revisions d'aquests, que podran ser assistides pels professionals que considerin necessaris.
14.2 Les organitzacions associatives d'entitats locals més representatives de Catalunya poden convidar fins a un nombre màxim de quatre persones, membres dels ens locals, perquè puguin assistir, amb veu però sense vot, a les sessions de les comissions en les quals se sotmetin a informe instruments urbanístics plurimunicipals que els afectin.
14.3 Les organitzacions associatives d'entitats locals més representatives de Catalunya poden designar dues persones per assistir tècnicament els sis vocals que, d'acord amb l'article 12.3.h), designin per a cadascuna de les comissions territorials d'urbanisme.
14.4 La presidència de la comissió respectiva pot convidar a assistir a les seves sessions, amb veu però sense vot:
a) Una persona en representació de cadascun dels departaments de la Generalitat que no estiguin representats a la comissió territorial.
b) Les persones responsables tècniques i jurídiques de la direcció general competent en matèria d'urbanisme per tal d'assessorar les persones que hi són convocades.
La Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona és l'òrgan urbanístic de la Generalitat creat per l'article 29 de la Llei 31/2010, del 3 d'agost, de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, que s'adscriu al departament competent en matèria d'urbanisme.
La Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona exerceix les seves funcions en l'àmbit territorial de l'Àrea Metropolitana de Barcelona definit pels termes municipals que la integren d'acord amb la Llei 31/2010, del 3 d'agost.
La Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona exerceix les competències que li atribueix l'article 30 de la Llei 31/2010, del 3 d'agost.
La Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona té la seva seu al servei territorial d'urbanisme corresponent del departament competent en aquesta matèria i, a part de la seva seu, pot desenvolupar sessions a les seus de qualsevol administració pública en tot el seu àmbit territorial.
19.1 La Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona és presidida per la persona titular del departament competent en matèria d'urbanisme o, per delegació o substitució d'aquesta, per la persona titular de la direcció general competent en matèria d'urbanisme.
19.2 La vicepresidència és exercida per la persona titular de la presidència de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, que pot delegar aquest càrrec en la persona que tingui la vicepresidència executiva de l'Àrea o en un altre conseller o consellera metropolitans.
19.3 Les vocalies són ocupades per:
a) Cinc persones en representació del departament competent en matèria d'urbanisme designades pel seu o per la seva titular, una d'elles a proposta de la unitat competent en matèria de medi ambient, entre les quals s'inclouen en tot cas el subdirector o la subdirectora general competent en matèria de planejament urbanístic i el cap o la cap del servei territorial d'urbanisme corresponent.
b) Cinc persones en representació d'altres departaments de la Generalitat designades per la persona titular del departament de la Generalitat competent en matèria d'urbanisme entre les quals s'inclou en tot cas la persona titular de la delegació territorial corresponent del Govern de la Generalitat o la persona en qui delegui, i les quatre restants a proposta dels departaments de la Generalitat competents en matèria d'agricultura, comerç, cultura i protecció civil.
c) Nou persones representants de l'Àrea Metropolitana de Barcelona designades pel seu president o la seva presidenta entre els membres del Consell Metropolità, cinc d'elles a proposta de l'alcalde o l'alcaldessa de Barcelona.
19.4 La secretaria és exercida per una persona funcionària del departament competent en matèria d'urbanisme, designada per la presidència de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
20.1 Poden assistir a les sessions de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona amb veu però sense vot:
a) Les persones titulars de les alcaldies dels ajuntaments afectats quan es considerin els programes d'actuació urbanística municipal o les revisions d'aquests, que podran ser assistides pels professionals que considerin necessaris.
20.2 La presidència de la Comissió pot convidar a assistir a les seves sessions, amb veu però sense vot, les persones responsables tècniques i jurídiques de la direcció general competent en matèria d'urbanisme per tal d'assessorar les persones que hi són convocades.
Règim de funcionament dels òrgans urbanístics de la Generalitat de caràcter col·legiat
21.1 La periodicitat mínima de reunió dels òrgans col·legiats que regula aquest Decret, a convocatòria del seu president o presidenta, és la següent:
a) La Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya, tant si actua en Ple o en Secció, una vegada cada quatre mesos.
b) La Comissió Territorial d'Urbanisme de la Val d'Aran, una vegada cada tres mesos.
c) La resta de comissions territorials d'urbanisme i la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, una vegada cada dos mesos.
21.2 A petició d'un terç de membres de l'òrgan col·legiat, la presidència ha de convocar una sessió en el termini màxim de quinze dies a partir de la petició, la qual ha de concretar l'objecte de la convocatòria, que haurà de coincidir amb el de la petició.
La reunió ha de tenir lloc en el termini màxim d'un mes des de la sol·licitud.
22.1 La convocatòria de les sessions es fa per correu electrònic a l'adreça facilitada a aquests efectes pels membres de l'òrgan col·legiat, amb una antelació mínima de quaranta-vuit hores, llevat del cas d'urgència apreciada per la presidència, que s'ha de fer constar a la convocatòria.
22.2 En la notificació de la convocatòria de cada sessió s'ha de preveure una segona convocatòria per a una hora després en cas que per a la primera no hi hagi prou quòrum d'assistents.
22.3 La convocatòria ha d'especificar l'ordre del dia i ha d'adjuntar la documentació necessària per a la deliberació i l'adopció dels acords relatius als diversos assumptes sobre els quals l'òrgan col·legiat s'ha de pronunciar, llevat que aquesta documentació sigui consultable des del moment de la convocatòria en el lloc web habilitat a aquest efecte amb garanties d'accessibilitat i seguretat pels membres de l'òrgan col·legiat i per les persones a què es refereix l'article 14.3.
La convocatòria ha de fer remissió expressa al web habilitat per consultar la documentació.
Constitució de l'òrgan col·legiat
23.1 Les sessions dels òrgans col·legiats es poden realitzar vàlidament en primera convocatòria si hi assisteixen les persones titulars de la presidència i de la secretaria, o les que les substitueixin, i la meitat, com a mínim, dels seus membres.
23.2 En segona convocatòria, el quòrum d'assistència mínima necessària per constituir vàlidament l'òrgan col·legiat és el d'una tercera part dels seus membres, amb un mínim de tres.
24.1 Les sessions són presencials, llevat que per acord de l'òrgan col·legiat es decideixi que siguin a distància o mixtes, amb la implantació prèvia del dispositiu necessari per assegurar l'efectiva celebració de la sessió.
24.2 Les sessions s'han de desenvolupar seguint l'ordre del dia previst, sota la direcció i l'impuls de la presidència que, en tot cas, ha de garantir el manteniment del quòrum mínim requerit per a la vàlida constitució de l'òrgan col·legiat, la formació de la voluntat col·legiada, i el dret de totes les persones assistents a intervenir en relació amb cada una de les qüestions plantejades i a defensar i contrastar les seves posicions respectives.
24.3 Només poden ser tractats els assumptes que figuren en l'ordre del dia, llevat que hi siguin presents tots els membres de l'òrgan col·legiat i es declari la urgència de l'assumpte amb el vot favorable de la majoria absoluta.
25.1 Els acords dels òrgans col·legiats s'adopten per majoria simple de vots.
En cas d'empat, el vot de la presidència, o de la persona en qui delegui o que la substitueixi, dirimeix el resultat de les votacions.
25.2 Els membres dels òrgans col·legiats que fan constar en acta el seu vot contrari o la seva abstenció amb relació a un acord adoptat resten exempts de la responsabilitat que se'n pugui derivar.
26.1 El secretari o secretària, amb el vistiplau de la presidència, ha d'aixecar acta de cada sessió que celebri l'òrgan col·legiat en la qual s'han de fer constar les persones assistents, l'ordre del dia de la reunió, el lloc i el temps en què s'ha efectuat, els punts principals de les deliberacions, el contingut dels acords adoptats i, si s'escau, dels vots particulars formulats, el sentit dels vots i, si un membre ho demana, una explicació succinta del seu parer.
26.2 L'òrgan col·legiat ha d'aprovar l'acta en la sessió següent.
Això no obstant, el secretari o la secretària pot emetre vàlidament certificats sobre els acords específics que s'hi hagin adoptat sens perjudici de l'aprovació ulterior de l'acta, i hi ha de fer constar expressament aquesta circumstància.
26.3 Els membres de l'òrgan col·legiat han de tenir accés a les actes en format electrònic per a la consulta dels acords adoptats.
Suplència de la presidència, de la secretaria i de les vocalies
En cas de vacant, absència, malaltia o alguna altra causa justificada:
a) La presidència de l'òrgan col·legiat és suplerta per la persona en qui delegui o designi com a suplent.
En cas que no hi hagi persona designada amb aquesta finalitat, la presidència és suplerta per la vicepresidència.
b) La secretaria és suplerta per la persona designada per la presidència de l'òrgan col·legiat entre el personal funcionari adscrit al departament competent en matèria de política territorial i d'urbanisme.
c) Les vocalies són suplertes per les persones designades a aquest efecte.
28.1 La direcció general competent en matèria d'urbanisme presta el suport administratiu i tècnic necessari per a preparar els assumptes que se sotmeten a consideració de l'òrgan col·legiat corresponent, amb les particularitats següents pel que fa a la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona i a la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Val d'Aran:
a) El suport administratiu i tècnic de la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Val d'Aran es duu a terme pel Servei Territorial d'Urbanisme que correspongui, amb la col·laboració de l'Oficina Tècnica d'Urbanisme del Consell General d'Aran.
b) Les propostes que han de ser elevades a la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona són posades en coneixement i debatudes, prèviament, amb l'Àrea Metropolitana de Barcelona, mitjançant una reunió entre les persones dels serveis tècnics de la direcció general competent en matèria d'urbanisme, i dels serveis tècnics en matèria d'urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, que designi cada part.
c) Les propostes que han de ser elevades a la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Val d'Aran han de ser trameses al o la cap de l'Oficina Tècnica d'Urbanisme del Consell General d'Aran, com a mínim, amb trenta-sis hores d'antelació a la reunió de la Comissió, per tal que els membres del Consell puguin debatre-les abans de la sessió i conformar el seu parer motivat al respecte.
28.2 La presidència de cadascuna de les comissions territorials d'urbanisme ha de designar una persona responsable tècnica de la direcció general competent en matèria d'urbanisme per facilitar la interlocució amb les persones a què es refereix l'article 14.3.
Obligació de les persones representants d'administracions amb competències sectorials
Correspon a les persones que assisteixen a les sessions dels òrgans col·legiats que regula aquest Decret, que representen els diversos òrgans o departaments que tenen la respectiva competència sectorial, vetllar per l'adequació del planejament urbanístic a les determinacions de la legislació sectorial, d'acord amb la disposició addicional onzena del Text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2010, de 3 d'agost.
Drets dels membres de la Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya, de les comissions territorials d'urbanisme i de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona
Els membres dels òrgans col·legiats que regula aquest Decret i les persones responsables tècniques i jurídiques que assisteixin a les sessions d'aquests òrgans per prestar el seu assessorament tenen dret a percebre una indemnització en concepte d'assistència a les reunions, llevat que es tracti de personal de la Generalitat i que les reunions siguin dins de la seva jornada laboral.
En la composició dels òrgans col·legiats que regula aquest Decret, amb l'objectiu de promoure la paritat de gènere, es vetllarà per assolir una representació equilibrada d'homes i dones, que afectarà tant a les persones titulars com a les suplents, d'acord amb el que estableix la disposició addicional divuitena del Text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2010, de 3 d'agost.
Termini per a la constitució de la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'Alt Pirineu i per a la designació dels membres dels òrgans col·legiats
En el termini de dos mesos des de l'entrada en vigor d'aquest Decret:
a) S'ha de constituir la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'Alt Pirineu.
b) S'han de designar els membres dels òrgans col·legiats que regula aquest Decret que no estan vinculats al càrrec que ocupen.
Normativa aplicable fins a la designació dels membres
Mentre no es designin els membres dels òrgans col·legiats regulats per aquest Decret d'acord amb el que estableix la lletra b) de la disposició addicional segona, continuarà sent aplicable la normativa anterior.
Comissió Territorial d'Urbanisme de l'Alt Pirineu
Mentre no es constitueixi la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'Alt Pirineu, es continuaran resolent els assumptes relatius als municipis inclosos dins el seu àmbit territorial d'actuació d'acord amb la normativa anterior per part de les comissions territorials d'urbanisme de Girona i Lleida, segons correspongui.
Mentre no es despleguin els Serveis Territorials d'Urbanisme a l'Alt Pirineu, la seu de la comissió estarà ubicada als Serveis Territorials d'Urbanisme de Lleida i el o la cap del Servei Territorial d'Urbanisme de Lleida formarà part de la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'Alt Pirineu.
Mentre no es despleguin els Serveis Territorials d'Urbanisme a l'Alt Pirineu, els Serveis Territorials d'Urbanisme de Lleida prestaran assistència tècnica a la Comissió Territorial de l'Alt Pirineu.
Règim transitori fins a la constitució de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona en l'àmbit territorial de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, excepte Barcelona
Mentre no es constitueixi la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'àmbit metropolità de Barcelona exerceix les seves funcions en l'àmbit territorial de l'Àrea Metropolitana de Barcelona definit pels termes dels municipis que la integren d'acord amb la Llei 31/2010, del 3 d'agost, excepte el del municipi de Barcelona.
La Comissió Territorial d'Urbanisme de l'àmbit metropolità de Barcelona té la mateixa naturalesa i adscripció que la resta de comissions territorials d'urbanisme i es regula per les seves mateixes normes pel que fa a la seu, llocs de reunió i règim de funcionament.
La Comissió Territorial d'Urbanisme de l'àmbit metropolità de Barcelona, d'acord amb la Llei 31/2010, del 3 d'agost, exerceix les competències esmentades a l'article 10 d'aquest Decret que no són atribuïdes als òrgans de govern de l'Àrea Metropolitana de Barcelona i emet l'informe previ a l'aprovació definitiva del Pla director urbanístic metropolità.
La composició de la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'àmbit metropolità de Barcelona és la mateixa que la de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona d'acord amb aquest Decret, amb la particularitat que els representants de l'Àrea Metropolitana de Barcelona són designats directament pel seu president o presidenta entre els membres del Consell Metropolità.
Les propostes que han de ser elevades a la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'àmbit metropolità de Barcelona són posades en coneixement i debatudes, prèviament, amb l'Àrea Metropolitana de Barcelona, mitjançant una reunió entre les persones dels serveis tècnics de la direcció general competent en matèria d'urbanisme, i dels serveis tècnics en matèria d'urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, que designi cada part.
Règim transitori fins a la constitució de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona en l'àmbit territorial de la ciutat de Barcelona
Mentre no es constitueixi la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, la Subcomissió d'Urbanisme de Barcelona, òrgan urbanístic de la Generalitat creat per l'article 66 de la Llei 22/1998, de 30 de desembre, de la Carta municipal de Barcelona, adscrit al departament competent en matèria d'urbanisme:
a) Exerceix, en l'àmbit territorial de la ciutat de Barcelona, les competències que aquest article li atribueix, excepte les que la Llei 31/2010, de 3 d'agost, de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, atribueix als òrgans de govern d'aquest organisme.
b) Emet un informe previ a l'aprovació definitiva del Pla director urbanístic metropolità, d'acord amb l'apartat 2 de la disposició transitòria primera de la Llei 31/2010, del 3 d'agost.
La Subcomissió d'Urbanisme del municipi de Barcelona té la seva seu al departament competent en matèria d'urbanisme.
La Subcomissió d'Urbanisme del municipi de Barcelona té la composició següent:
a) És presidida per la persona titular de la presidència de la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'àmbit metropolità de Barcelona.
b) La vicepresidència és exercida per una de les vocalies del punt 2n de l'apartat següent, designada per la presidència de la Subcomissió a proposta de l'alcalde o l'alcaldessa de Barcelona.
c) Les vocalies són ocupades per:
Cinc persones en representació del departament competent en matèria d'urbanisme designades per la persona titular d'aquest departament, una de les quals a proposta de la unitat competent en matèria de medi ambient.
Cinc persones en representació de l'Ajuntament de Barcelona designades pel seu alcalde o alcaldessa.
d) La secretaria és exercida per una persona funcionària del departament competent en matèria d'urbanisme, designada per la presidència de la Subcomissió d'Urbanisme del municipi de Barcelona, que actua amb veu però sense vot.
Pot assistir a les sessions de la Subcomissió d'Urbanisme del municipi de Barcelona amb veu però sense vot una persona en representació de l'Administració General de l'Estat.
La presidència de la Subcomissió d'Urbanisme del municipi de Barcelona pot convidar a assistir a les seves sessions, amb veu però sense vot, les persones responsables tècniques i jurídiques de la direcció general competent en matèria d'urbanisme per tal d'assessorar les persones que hi són convocades.
El règim de funcionament aplicable a la Subcomissió d'Urbanisme del municipi de Barcelona és el que estableix el capítol 5 d'aquest Decret.
La periodicitat mínima de reunió és d'una vegada cada tres mesos.
Les propostes que han de ser elevades a la Subcomissió d'Urbanisme del municipi de Barcelona són posades en coneixement i debatudes, prèviament, amb l'Ajuntament de Barcelona, mitjançant una reunió entre les persones dels serveis tècnics de la direcció general competent en matèria d'urbanisme, i dels serveis tècnics en matèria d'urbanisme de l'Ajuntament de Barcelona, que designi cada part.
Mentre no s'hagin constituït els consells de vegueria, assistirà a la Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme i a les comissions territorials d'urbanisme un representant de les diputacions que tinguin competència en l'àmbit territorial corresponent, amb designació a càrrec del Ple de la Diputació.
Es deroguen totes les normes del mateix rang o inferior que s'oposin al que estableix aquest Decret, i específicament les següents:
a) Decret 98/2003, d'1 d'abril, pel qual es regula la composició i funcionament de la Comissió d'Urbanisme de Catalunya.
b) Decret 220/1999, de 27 de juliol, de regulació de la Subcomissió d'Urbanisme del municipi de Barcelona.
c) Decret 194/2002, de 9 de juliol, pel qual es crea la Comissió Territorial d'Urbanisme de les Terres de l'Ebre i es regula la composició i el funcionament intern de les comissions territorials d'urbanisme.
d) Decret 97/2003, d'1 d'abril, pel qual es crea la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Val d'Aran i se'n regula la composició i el funcionament intern.
e) Decret 96/2005, de 31 de maig, de modificació del Decret 97/2003, d'1 d'abril, pel qual es crea la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Val d'Aran i se'n regula la composició i el funcionament intern.
f) Decret 139/2008, de 8 de juliol, pel qual es crea la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Catalunya Central.
g) Decret 424/2011, de 27 de desembre, pel qual es crea la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'àmbit metropolità de Barcelona i se'n regula la composició i el funcionament intern.
Habilitació per desplegar el Decret
Es faculta al conseller o consellera competent en matèria de política territorial i urbanisme per a dur a terme les actuacions necessàries per al desplegament d'aquest Decret.
Constitució de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona i extinció d'òrgans urbanístics que comporta
La Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona s'ha de constituir en el moment de l'entrada en vigor del Pla director urbanístic metropolità.
Amb la constitució d'aquesta comissió s'extingeixen, automàticament, la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'Àmbit Metropolità de Barcelona i la Subcomissió d'Urbanisme del municipi de Barcelona.
En tot el que no preveu aquest Decret amb referència al funcionament dels òrgans col·legiats s'aplicaran les normes que conté la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.