projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En la quarta edició de l'estudi de satisfacció a l'atenció urgent hospitalària, dins del Pla d'enquestes de satisfacció PLAENSA ©, s'ha assolit una nota mitjana de notable per part de les persones usuàries del servei.
Els assegurats del CatSalut que han estat atesos en l'atenció urgent hospitalària puntuen la satisfacció global amb un 7,64 sobre 10 (2011; 7,62) i el 83,0% dels enquestats (2011; 82,8 %), en cas de poder escollir, tornarien a anar al mateix hospital.
Per a l'avaluació d'aquesta línia, s'han realitzat un total de 5.061 enquestes telefòniques, amb un qüestionari actualitzat i validat de nou al 2013, per tal de recollir l'opinió de les persones usuàries i incorporar-la en la gestió, amb l'objectiu de millorar la qualitat de servei en l'atenció urgent hospitalària.
El tracte personal dels zeladors, infermeres i metges, les explicacions entenedores per quan marxés d'urgències i sobre l'ingrés, la informació entenedora, coherent i la que fa referència a les proves, el respecte a la intimitat i la sensació de trobar-se en bones mans, són els aspectes que reben valoracions més positives, i presenten resultats per sobre del llindar de l'excel·lència, que es situa al 90%.
Cal destacar que 11 de les 27 preguntes es troben dins de l'àrea d'excel·lència.
Els aspectes menys valorats, és a dir, que no arriben al 75% de respostes positives, fan referència a la sol·licitud del permís per informar a la família, la informació del temps d'espera, el temps total a urgències i el transcorregut fins a veure el metge, i la comoditat de la sala d'espera.
En la cinquena edició de l'estudi de satisfacció a l'atenció urgent hospitalària, dins del Pla d'enquestes de satisfacció PLAENSA ©, s'ha assolit una nota mitjana de notable per part de les persones usuàries del servei.
Les persones usuàries del CatSalut que han estat ateses en l'atenció urgent hospitalària puntuen la satisfacció global amb un 7,51 sobre 10 (2013; 7,64) i el 80,3% dels enquestats (2013; 83,0%), en cas de poder escollir, tornarien a anar al mateix hospital.
Per a l'avaluació d'aquesta línia, s'han realitzat un total de 4.453 enquestes telefòniques, amb un qüestionari que únicament s'havia emprat en l'edició de l'any 2013, per tal de recollir l'opinió de les persones usuàries i incorporar-la en la gestió, amb l'objectiu de millorar la qualitat de servei en l'atenció urgent hospitalària.
El tracte personal dels zeladors, la informació entenedora, les explicacions entenedores per quan marxés d'urgències, l'explicació del perquè de l'ingrés, el tracte personal de les infermeres, disposar d'informació necessària de la malaltia i informació coherent són els aspectes que reben valoracions més positives, i presenten resultats per sobre del llindar de l'excel·lència, que es situa al 90%.
Cal destacar que 8 de les 27 preguntes es troben dins de l'àrea d'excel·lència.
Els aspectes menys valorats, és a dir, que no arriben al 75% de respostes positives, fan referència a si mentre esperava algú vigilava com es trobava, el permís per a informar a la família, la informació del temps d'espera, el temps d'espera fins a veure el metge, el temps total a urgències, la comoditat de la sala d'espera, i la organització del servei d'urgències.
Dins del marc del Pla d'enquestes de satisfacció (PLAENSA) del CatSalut, que comença l'any 2003 i té prevista la seva finalització l'any 2012, s'han estudiat diverses línies de servei sanitari prestades als assegurats del Servei Català de la Salut, entre aquestes, l'atenció en salut mental de mitjana i llarga estada (MILLE).
Durant l'execució de les enquestes per les diferents línies de servei i en els diferents anys s'han anat duent a terme revisions periòdiques de la metodologia emprada en cada una de les fases dels estudis.
Aquestes revisions han permès mantenir els criteris de validesa i fiabilitat dels instruments de recollida de dades i de mesura de la satisfacció.
De la mateixa manera, han proporcionat les eines per reconduir i replantejar la direcció dels estudis quan ha estat necessari, com són l'any 2010 els estudis de l'atenció sociosanitària amb internament i la mitjana i llarga estada de salut mental amb internament.
Els principals motius se centren en aspectes metodològics que es desprenen de les característiques de la línia de servei a avaluar i que ja es posen de manifest en l'anàlisi de la línia en les edicions anteriors 2003 i 2007.
En aquestes dues edicions, les característiques de les patologies més freqüents dels usuaris atesos en aquesta línia va suposar una dificultat afegida a les tasques de recollida d'informació durant el treball de camp.
La necessitat d'un equip d'enquestadors amb formació específica i la dificultat per aconseguir el nombre de casos previstos va fer augmentar el cost del treball de camp, fent palesa la diferència cost-benefici entre els resultats obtinguts i els recursos utilitzats.
Aquestes evidències han portat el CatSalut a prendre la decisió de suspendre la nova edició de l'estudi de qualitat de servei i satisfacció de la línia prevista per al 2010, si més no, quant a la metodologia i aprofitar les sinergies que suposa la informació disponible de la línia d'atenció sociosanitària amb internament de mitjana i llarga estada, donada la similitud pel que fa al perfil de les persones ateses i característiques de servei quan aquestes es donen en un mateix centre.
Amb aquesta proposta quedaria pendent la captació de l'opinió dels usuaris en aquells centres en què solament tenen contractada la MILLE de manera única, per la qual cosa caldria investigar nous procediments perquè la veu dels seus usuaris pugui ser recollida per poder contribuir a la millora de qualitat dels serveis prestats des del Servei Català de la Salut (pocs centres, però gran nombre de persones ateses).
En la quarta edició de l'estudi de satisfacció a l'atenció sociosanitària amb internament (el 2003 va ser la primera) dins del Pla d'estudis de satisfacció PLAENSA © s'ha assolit una nota mitjana de notable alt per part de les persones usuàries del servei.
Els assegurats del CatSalut que han estat internats en centres d'atenció sociosanitària han atorgat una puntuació de satisfacció global de 8,43 sobre 10 (2010; 8,24) i el 91,9% dels enquestats (2010; 91,7%), en cas de poder escollir, tornarien a anar al mateix hospital.
Per a l'avaluació d'aquesta línia, s'han realitzat un total de 2.970 enquestes en "línia" (via web) des dels centres, emprant el qüestionari dissenyat al 2010, per tal de recollir l'opinió de les persones usuàries i incorporar-la en la gestió amb l'objectiu de millorar la qualitat de servei de l'atenció sociosanitària amb internament.
El tracte personal d'infermeres i metges, la confiança en els professionals, el respecte a la intimitat, i l'ajuda que se'ls hi dóna presenten resultats per sobre del llindar de l'excel·lència que es situa en el 90%.
Cal destacar que un total de 13 de les 23 preguntes es troben dins de l'àrea d'excel·lència.
Els aspectes menys valorats, és a dir, que no arriben al 75% de respostes positives, fan referència al menjar de l'hospital, no avorrir-se a l'hospital, i la sol·licitud d'informació a família.
En la cinquena edició de l'estudi de satisfacció a l'atenció sociosanitària amb internament (el 2003 va ser la primera) dins del Pla d'enquestes de satisfacció PLAENSA © s'ha assolit una nota mitjana de notable alt per part de les persones usuàries del servei.
Les persones usuàries del CatSalut que han estat internades en centres d'atenció sociosanitària han atorgat una puntuació de satisfacció global de 8,42 sobre 10 (2013; 8,43) i el 91,6% dels enquestats (2013; 91,9%), en cas de poder escollir, tornarien a anar al mateix hospital.
Per a l'avaluació d'aquesta línia, s'han realitzat un total de 3.778 enquestes en "línia" (via web) des dels centres, emprant un nou qüestionari per a aquesta edició, fruit d'una revisió tècnica del qüestionari de l'any 2013, per tal d'adaptar-lo als canvis del servei i poder recollir l'opinió de les persones usuàries i incorporar-la en la gestió amb l'objectiu de millorar la qualitat de servei de l'atenció sociosanitària amb internament.
El tacte personal d'infermeria és l'ítem més ben valorat, seguit del tracte dels metges i de la confiança en els professionals.
També obtenen molt bona valoració el respecte a la intimitat, la coordinació dels professionals i l'ajuda del treballador/a social, tots ells amb resultats per sobre del llindar de l'excel·lència que es situa en el 90% de valoracions positives.
Cal destacar que un total de 13 de les 23 preguntes es troben dins de l'àrea d'excel·lència.
Els aspectes menys valorats, és a dir, que no arriben al 75% de respostes positives, són el menjar de l'hospital, no avorrir-se, i el permís per informar a la família.
El resultat en general és força acceptable, tant en el global de Catalunya com en les regions sanitàries, entre les quals hi ha poques diferències.
La major part de preguntes obtenen bons resultats, tret de les que fan referència a l'àmbit organitzatiu i, en general, s'assoleix l'estàndard pretès del 75% de valoracions positives.
Les preguntes més ben valorades (percentatge d'assegurats satisfets superior al 90%) giren al voltant de la relació interpersonal entre professionals i usuari.
També el confort de les instal·lacions té bon resultat.
Els aspectes menys valorats, és a dir, que no arriben al 75%, es poden agrupar en temes de caràcter organitzatiu (freqüència de les consultes, accés telefònic, puntualitat), però, sobretot, en l'apartat d'informació, ja sigui sobre els possibles efectes secundaris de la medicació o pel fet de voler més informació en general.
La intenció de tornar al mateix centre és del 82,9% i, per tant, és un bon resultat.
La nota mitjana de satisfacció global és d'un 7,8 sobre 10, amb una desviació estàndard de 2 i una mediana de 8.
La influència de les variables sociodemogràfiques es mostra dèbil en relació amb el gènere i nivell d'estudis, mentre que l'edat té una influència positiva, ja que milloren els resultats de satisfacció a mesura que augmenten els anys de l'enquestat.
El mateix passa amb la percepció de la salut, que mostra diferències de fins a 1,5 punts entre els grups extrems.
En relació amb els predictors de satisfacció, com gairebé arreu, la sensació d'estar en bones mans és l'aspecte més important i el que més condiciona la satisfacció de l'usuari, ja que aporta el 26,3% de la importància global de totes les preguntes.
Cal considerar que només 6 preguntes del qüestionari validat aporten el 90,9% de la importància total.
Per tant, les àrees de millora segons els resultats són:
Informació més àmplia sobre el procés assistencial, sobretot en relació amb els efectes secundaris de la medicació.
Aspectes organitzatius, sobretot pel que fa a puntualitat, accés telefònic i freqüència de visites (similar a la línia d'atenció primària).
Més participació del psicòleg en el procés d'atenció.
Tracte personal i suport emocional, sobretot dels psiquiatres.
Manteniment del secret professional.
Confort (neteja i soroll) de la sala d'espera.
El resultat en general és força acceptable, tant en el global de Catalunya com en les regions sanitàries i els centres, entre les quals hi ha poques diferències.
La major part de preguntes obtenen bons resultats, tret de les que fan referència a l'àmbit organitzatiu i, en general, s'assoleix l'estàndard pretès del 75% de valoracions positives.
Les preguntes més ben valorades (percentatge d'assegurats satisfets superior al 90%) giren al voltant de la relació interpersonal entre professionals i usuari.
També, el confort de les instal·lacions té bon resultat, així com les informacions i explicacions dels professionals.
Els aspectes menys valorats, és a dir, que no arriben al 75%, es poden agrupar en temes de caràcter organitzatiu (freqüència de les consultes, accés telefònic, puntualitat), però, sobretot, en l'apartat d'informació, destacant l'interès pels possibles efectes secundaris de la medicació o pel fet de voler més informació en general.
La nota mitjana de satisfacció global és d'un 7,7 sobre 10.
La intenció de tornar al mateix centre és del 83,7% i, per tant, és un bon resultat, millor que els resultats obtinguts en l'enquesta anterior.
La influència de les variables sociodemogràfiques es mostra dèbil en relació amb el gènere, nivell d'estudis i salut percebuda, mentre que l'edat té una influència positiva, ja que milloren els resultats de satisfacció a mesura que augmenten els anys de l'enquestat.
En relació amb els predictors de satisfacció, es destaca la sensació d'estar en bones mans com l'aspecte més important i el que més condiciona la satisfacció de l'usuari.
Per tant, les àrees de millora són:
Informació més àmplia sobre el procés assistencial, sobretot en relació amb els efectes secundaris de la medicació.
Aspectes organitzatius, sobretot pel que fa a puntualitat, accés telefònic i freqüència de visites (similar a la línia d'atenció primària).
Confort (neteja del centre i absència de sorolls, etc.).
Manteniment del secret professional.
Tracte personal amb els psicòlegs.
Tracte personal amb els psiquiatres.
Els resultats de l'enquesta de satisfacció d'atenció psiquiàtrica i de salut mental ambulatòria realitzada el 2009 mantenen, en general, els valors de les edicions anteriors realitzades els anys 2003 i 2006.
L'any 2009 s'ha realitzat la tercera edició de l'estudi de satisfacció de les persones assegurades pel CatSalut i que han estat ateses en els centres ambulatoris d'atenció a la salut mental.
Els resultats, en general, mantenen força coherència amb els obtinguts en la mateixa línia els anys 2003 i 2006, tant en el global de Catalunya com en les regions sanitàries i els centres.
La major part de preguntes obtenen bons resultats i, en general, s'assoleix l'estàndard pretès del 75% de valoracions positives.
Els aspectes més ben valorats (amb un percentatge d'assegurats satisfets superior al 90%) fan referència a la relació interpersonal i el tracte entre professionals i pacients.
També, el confort de les instal·lacions té bon resultat, així com la percepció que el tractament prescrit és l'adequat.
Els aspectes menys valorats, és a dir, que no arriben al 75% de valoracions positives, es poden agrupar en temes de caràcter organitzatiu (freqüència de les consultes, accés telefònic, puntualitat) i d'informació, però es manté l'interès pels possibles efectes secundaris de la medicació i pel fet de voler més informació en general.
La nota mitjana de satisfacció global és d'un 7,74 sobre 10 (l'any 2006 va ser 7,64 sobre 10).
La intenció de tornar al mateix centre és del 83,8%, resultat que millora lleugerament el resultat obtingut en l'enquesta anterior, que va ser del 82,7%.
Com hem comentat, en línies generals els resultats guarden similitud amb els obtinguts en l'estudi realitzat l'any 2006, a excepció de la valoració que es dóna al fet de no rebre informació contradictòria per part dels diferents professionals que els atenen, que millora més de 10 punts percentuals, i canvia del 83,0% de l'any 2006 al 93,7% d'enguany.
La quarta edició de l'estudi de satisfacció al CSMA (el 2003 va ser la primera) dins del Pla d'estudis de satisfacció PLAENSA © ha assolit una nota mitjana de notable per part de les persones usuàries del servei.
Els assegurats del CatSalut que han estat atesos en els centres de salut mental puntuen la satisfacció global amb un 7,90 (2009: 7,74) sobre 10 i el 81,4% dels enquestats (2009: 83,8%), en cas de poder escollir, tornarien al mateix centre.
El Pla d'enquestes de satisfacció ha realitzat un total de 6.113 enquestes telefòniques amb un qüestionari actualitzat i validat de nou al 2012 que permet recollir l'opinió de la ciutadania i incorporar-la per així millorar la gestió del CSMA.
La neteja del centre, el tracte personal dels psiquiatres, dels diferents professionals i del personal del taulell, el fet de no rebre informació contradictòria, que les explicacions siguin entenedores, que li donin la medicació que li va bé i la informació a la família són aspectes que presenten resultats per sobre del llindar de l'excel·lència que es situa al 90%.
Per tant, un total de 8 de les 22 preguntes es troben dins de l'àrea d'excel·lència.
Els aspectes menys valorats, és a dir que no arriben al 75% de respostes positives, fan referència al temps que triguen a agafar la trucada i a la freqüència de les consultes de psiquiatria.
La cinquena edició de l'estudi de satisfacció al CSMA dins del Pla d'enquestes de satisfacció PLAENSA © ha assolit una nota mitjana de notable per part de les persones usuàries del servei.
Els assegurats del CatSalut que han estat atesos en els centres de salut mental puntuen la satisfacció global amb un 8,05 (2012; 7,90) sobre 10 i el 82,6% dels enquestats (2012; 81,4%), en cas de poder escollir, tornarien al mateix centre.
El Pla d'enquestes de satisfacció ha realitzat un total de 5.767 enquestes telefòniques, amb un qüestionari que va ser actualitzat i validat de nou al 2012, per recollir l'opinió de la ciutadania i incorporar-la per a millorar la gestió dels CSMA.
La neteja del centre, el tracte personal dels diferents professionals, del psiquiatre i del personal del taulell, el que les explicacions siguin entenedores, el que donin la medicació que va bé, el suport al taulell, la informació coherent i la que es dóna a la família són aspectes que presenten resultats per sobre del llindar de l'excel·lència, que es situa al 90%.
Concretament, un total de 9 de les 22 preguntes es troben dins de l'àrea d'excel·lència.
Els aspectes menys valorats, és a dir, que no arriben al 75% de respostes positives, fan referència a la freqüència de les consultes amb el psiquiatre i al temps que triguen a agafar la trucada.
Els resultats es poden qualificar de molt bons en general, tant en el global de Catalunya com en la majoria d'hospitals.
La majoria de preguntes assoleixen l'estàndard pretès del 75% de valoracions positives, tret d'aspectes molt concrets que fan referència al menjar i a la llista d'espera de cirurgia programada.
Els aspectes més ben valorats, que presenten un percentatge d'assegurats satisfets superior al 90%, són: sensació d'estar en bones mans, control del dolor i tracte personal de metges i infermers.
L'aspecte menys valorat, és a dir, que no arriba al 75% de valoracions positives, és la valoració que fa l'usuari del temps que ha estat en llista d'espera.
La resta d'aspectes tractats en el qüestionari, tant d'informació com de confiança, suport emocional i tracte, tenen resultats que poden qualificar-se d'excel·lents.
I també els aspectes de confort, ja que, tret del menjar, que no supera el 76%, tenen bones valoracions.
El fet de compartir habitació no sembla un problema, ja que el 93% dels que han estat en aquesta situació diu que no hi ha tingut cap inconvenient.
L'accessibilitat al sistema, a través de la valoració de la llista d'espera de cirurgia programada, és el punt més feble: un 29% dels que responen considera el temps que han d'esperar llarg o molt llarg.
Finalment, pel que fa al grau de fidelització de l'usuari, expressat a través de la intenció de tornar a l'hospital o no, només un 4% diu que no hi tornaria i un 91% que hi tornaria.
La nota mitjana de satisfacció global és d'un 8,6 sobre 10, amb una desviació estàndard d'1,6 i mediana de 9 que cal destacar com el millor resultat entre totes les línies de servei estudiades.
En relació amb la influència de les variables sociodemogràfiques, és definitiva la influència de l'edat, ja que hi ha més bons resultats a mesura que augmenten els anys de l'enquestat.
El gènere no sembla influir en els resultats de l'enquesta, mentre que el nivell d'estudis i l'autopercepció de salut tenen una influència positiva, amb més bons resultats en els nivells d'estudis més baixos i a mesura que es té més bona percepció de salut.
Els condicionants de la satisfacció o predictors identifiquen la sensació d'estar en bones mans com l'aspecte més important a l'hora de determinar la satisfacció de l'usuari, ja que aporta quasi el 15% de la importància del conjunt de preguntes del qüestionari.
Altres aspectes predictors són la possibilitat de donar l'opinió, la comoditat de l'habitació, les explicacions sobre el funcionament de l'hospital i el temps que li dedica el personal mèdic.
Per tant, les àrees de millora més destacables són:
El temps de demora en la llista d'espera.
Tracte personal i suport emocional.
Informació a l'alta per part del personal mèdic i d'infermeria.
Els resultats es poden qualificar de molt bons en general, tant en el conjunt de Catalunya com en la majoria d'hospitals de Catalunya.
La majoria de preguntes (22 sobre 24) assoleixen l'estàndard pretès del 75% de valoracions positives.
Els aspectes més ben valorats, que presenten un percentatge d'assegurats satisfets superior al 90%, són: sensació d'estar en bones mans, les explicacions que es faciliten quan el pacient ha de tornar a casa i el tracte rebut del personal mèdic i d'infermeria.
L'aspecte menys valorat; és a dir, que no arriba al 75% de valoracions positives, és la valoració que fa l'usuari del temps que ha estat en llista d'espera.
La resta d'aspectes tractats, tant d'informació com de confiança, suport emocional i tracte, tenen resultats que poden qualificar-se d'excel·lents, com també alguns aspectes de confort com són el fet de compartir habitació, que no genera cap problema (el 83% dels que han estat en aquesta situació diu que no ha suposat cap inconvenient).
L'accessibilitat al sistema, a través de la valoració de la llista d'espera de cirurgia programada, és el punt més feble: un 28% dels que responen considera el temps que ha d'esperar llarg o molt llarg.
La nota mitjana de satisfacció global és d'un 8,2 sobre 10 que cal destacar com el millor resultat entre totes les línies de servei estudiades.
Pel que fa al grau de fidelització de l'usuari, expressat a través de la intenció de tornar a l'hospital o no, és destacable que el 88,4% dels pacients hospitalitzats tornaria una altra vegada a ser atès en el mateix centre.
En relació amb la influència de les variables sociodemogràfiques, és definitiva la de l'edat, ja que hi ha més bons resultats a mesura que augmenten els anys de l'enquestat.
El gènere no sembla influir en els resultats de l'enquesta, mentre que el nivell d'estudis i l'autopercepció de salut tenen una influència positiva, amb més bons resultats en els nivells d'estudis més baixos i dels que tenen més bona percepció de salut.
Els predictors de la satisfacció més importants són: disposar de la informació que necessiten, sentir-se en bones mans i l'ajut per controlar el dolor.
Altres aspectes predictors són la possibilitat de donar l'opinió, la comoditat de l'habitació, les explicacions sobre el funcionament de l'hospital i el temps que li dedica el personal mèdic.
Les àrees de millora més destacables són:
El temps de demora en la llista d'espera.
Més informació sobre el seu procés.
Tracte personal i suport emocional.
Confiança en els professionals.
Informació a l'alta per part del personal mèdic i d'infermeria.
La quarta edició de l'estudi de satisfacció a l'atenció hospitalària (el 2003 va ser la primera) dins del Pla d'estudis de satisfacció PLAENSA © ha assolit una nota mitjana de notable alt per part de les persones usuàries del servei.
Els assegurats del CatSalut que han estat atesos a l'atenció hospitalària puntuen la satisfacció global amb un 8,46 (2009: 8,30) sobre 10 i el 91,4% dels enquestats (2009: 89,8%), en cas de poder escollir, tornarien al mateix hospital.
Per a l'avaluació d'aquesta línia s'han realitzat un total de 4.780 enquestes telefòniques amb un qüestionari actualitzat i validat de nou al 2012 que permet recollir l'opinió de la ciutadania i incorporar-la per així millorar la gestió de l'atenció hospitalària.
Les explicacions del funcionament de l'hospital, la confiança en els professionals i el tracte personal, el fet de rebre informació del procés i de les proves que li han realitzat i que aquesta sigui entenedora i sense contradiccions, i que els professionals es facin càrrec del problema de salut són aspectes que presenten resultats per sobre del llindar de l'excel·lència que es situa al 90%.
Per tant, un total de 18 de les 22 preguntes es troben dins de l'àrea d'excel·lència.
L'aspecte menys valorat, és a dir, que no arriba al 75% de respostes positives, és la valoració que es fa sobre el menjar de l'hospital.