projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El cicle sorgeix amb la voluntat de donar a conèixer com era la població, la societat i, a nivell més global, el territori, que actualment coincideix, en part, amb la comarca de la Ribera d'Ebre.
Tríptic del cicle de conferències
El cicle de conferències Cristians, musulmans i moriscos.
Població i societat a l'Ebre en època medieval i moderna té l'objectiu de donar a conèixer com era la població, la societat i, a nivell més global, el territori, que actualment coincideix — parcialment — amb la comarca de la Ribera d'Ebre.
Per tant, en aquestes xerrades posem el focus en un dels períodes més apassionants de la història ebrenca, l'època medieval i moderna, uns segles que sovint s'han analitzat exclusivament a partir dels grans conflictes soferts al territori, o dels mites al voltant de la convivència modèlica entre les cultures que s'hi van assentar, però que poques vegades ha estat explicat a partir d'altres enfocaments.
En conseqüència, en aquest conjunt de xerrades, a partir d'una ponència introductòria que ens parlarà dels canvis que es produeixen al nord de les Terres de l'Ebre als segles XII i XIII, diversos especialistes aprofundiran en altres aspectes rellevants, com per exemple en els inventaris templers de la Ribera d'Ebre catalana, utilitzats com un instrument de fiscalització institucional; en els costums de Miravet de 1319, dels quals precisament durant aquest any 2019 celebrem el 700 aniversari de la seva promulgació, o en com va evolucionar la renda senyorial i la producció agrícola a l'antiga Batllia de Miravet al segle XVII, fet que ens permetrà conèixer com es va produir la transició entre un model medieval i modern.
A més, aquest cicle vol servir també d'homenatge a l'historiador Pascual Ortega Pérez, qui malauradament va morir prematurament.
Ortega va estar molt vinculat a la Ribera i, en especial a la població de Miravet, i la seva basta obra historiogràfica és d'una solvència i rigor extraordinària, circumstància que volem posar de relleu tot dedicant-li de manera monogràfica la darrera de les conferències del cicle.
Esperem que aquest programa, que serà publicat l'any 2020 en forma de dossier temàtic a la Miscel·lània del CERE sota el títol Cristians, musulmans i moriscos.
Població i societat a l'Ebre en època medieval i moderna (Homenatge a l'historiador Pascual Ortega Pérez), contribueixi a actualitzar el coneixement que tenim sobre un dels períodes més interessants de la història del territori.
Programació del cicle de conferències
Amb aquesta actuació l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre posa a disposició de la ciutadania uns documents de gran valor informatiu per conèixer les actuacions desenvolupades pels seus respectius consistoris entre 1924 i 1963
Llibre d'actes del Ple de l'Ajuntament de la Palma d'Ebre
Ja són consultables al portal Arxius en línia els llibres d'actes del Ple i de la Comissió de Govern de l'Ajuntament d'Ascó (1938-1963) i de l'Ajuntament de la Palma d'Ebre (1924-1962).
Per tant, l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) posa a disposició de la ciutadania de la comarca una documentació essencial per conèixer els principals projectes desenvolupats als municipis en qüestió, que recull els principals debats polítics que s'hi van dur a terme durant un període determinat.
Cal apuntar que amb la difusió d'aquesta documentació l'Arxiu ja permet la consulta per Internet de 1.167 documents, amb un volum de quasi 21.000 imatges disponibles.
Com cada any, ens sumem a la celebració de la Setmana Internacional dels Arxius amb una seguit d'activitats que hem preparat per a que gaudiu amb nosaltres d'aquesta festa dels arxius
En primer lloc, els dies 5 i 6 de juny, us hem preparat un curs de conservació preventiva de fotografies teòric i pràctic, com a continuació del curs de conservació de documents d'arxius i biblioteques que us vam oferir l'any passat, ja que molts dels assistents ens vau demanar un curs especialitzat en aquest tipus de document.
També, i ja ha esdevingut un clàssic d'aquesta celebració, el dia 7 de juny us oferim la possibilitat de visitar les instal·lacions de l'Arxiu, tots aquells espais que no són d'accés públic.
A més, tindreu l'oportunitat de visitar en primícia l'exposició "A tota màquina", que arrencarà el dia 10 de juny.
Curs de conservació preventiva de fotografies
Nombre màxim de participants: 15 persones
Professorat: Núria Vila Lafita, conservadora restauradora de document gràfic, empresa Grafia
Jornada de Portes obertes i visita guiada a l'Arxiu
Horari: dues visites, a les 10 i a les 12 hores
Per a les dos activitats, cal fer inscripció prèvia al telèfon 973288250 o al correu electrònic [EMAIL]
En motiu de la publicació de la revista Lligall, núm. 36, l'Associació d'Arxivers-Gestors de Documents de Catalunya proposa un seguit de presentacions a diferents punts del territori català
El dossier central d'aquest número de la revista aporta un seguit de reflexions sobre el Sistema d'Arxius de Catalunya (SAC), per això a part de presentar la revista i els seus continguts tindrà lloc un debat sobre la revisió i revitalització del SAC.
La presentació es farà a l'Arxiu Històric de Lleida, el dijous 27 de març de 2014 a les 18.30 hores.
Ja es poden consultar a la pàgina web de l'Arxiu les imatges digitalitzades
A finals de l'any 2013, es va endegar el projecte de digitalització dels índexs dels protocols notarials del districte de Lleida per tal de facilitar la consulta i la recerca als usuaris i alhora preservar els documents originals.
Un cop digitalitzades les imatges, s'han associat a la descripció dels documents als quals es pot accedir mitjançant el cercador Arxius en línia.
L'acte tindrà lloc el proper dimecres 4 de juny a les 19.30 hores de la tarda a la seu de l'Arxiu Històric de Lleida i està organitzat per Pagès Editors, el Grup de Recerca Consolidat en Estudis Medievals "Espai, Poder i Cultura" de la Universitat de Lleida i l'Arxiu Històric de Lleida.
La presentació anirà a càrrec de Flocel Sabaté, catedràtic d'Història Medieval a la Universitat de Lleida.
Lleida i el seu territori s'integraren a Alandalús des del 713-714 fins al 1149.
Durant aquest període força dilatat en la història, una civilització, la islàmica, ocupà i explotà el paisatge que avui coneixem com les comarques del pla de Lleida.
Certament, la seva empremta és ben visible en forma de topònims, fortaleses, eixos viaris, regadius, aliments i vocables que avui encara són usats.
A més, si cal destacar una característica de la societat islàmica lleidatana és la seva capacitat d'adaptar-se al medi natural i transformar-lo d'acord amb les seves necessitats culturals.
Aquest llibre presenta les hipòtesis i conclusions de la recerca focalitzada en l'estudi del món urbà i rural islàmic del districte andalusí de Lleida.
Concretament, s'ha centrat l'atenció a estudiar l'àrea de Castelldans i el pla del Mascançà.
En el marc de les activitats de difusió relacionades amb la commemoració del Tricentenari del 1714, des de l'Arxiu Històric de Lleida s'ha organitzat una exposició basada en diversos documents del fons de la Intendència (Cadastre de Patiño), un dels més interessants conservats en aquest Arxiu i un dels més consultats
Entre les conseqüències més destacades de la Guerra de Successió figura l'establiment a la Corona d'Aragó mitjançant el Decret de Nova Planta de 1716 d'un nou sistema de govern i d'administració destinat a substituir les tradicionals institucions catalanes.
D'aquest model en destaca el nou sistema tributari, el Cadastre, que tenia com a premisses la centralització administrativa, l'abolició dels furs i privilegis de València, Aragó, Mallorca i Catalunya i l'administració directa des de Madrid mitjançant les Capitanies Generals, les Audiències i les Intendències.
L'exposició, basada en 8 panels de gran format, en reproduccions ampliades de documents i en una mostra de documents originals, vol donar a conèixer la incidència que aquest nou model tributari va tenir a les poblacions de les vegueries de les terres de Lleida i dels Pirineus.
Lloc de l'exposició: Vestíbul de l'Arxiu Històric de Lleida
Dates: 9 de juny a 15 de juliol de 2014
La Setmana de la Prehistòria pretén omplir un buit en les activitats culturals lleidatanes en aquesta matèria i permet escoltar i dialogar amb prestigiosos investigadors en la temàtica escollida cada any
Les joies, objectes d'ornament personal i sovint símbols d'un determinat poder, han guarnit cossos i vestits al llarg de tota la Prehistòria.
En aparença restringides a determinats homes i dones, l'arqueologia permet analitzar la seva evolució tecnològica, però també intenta esbrinar el simbolisme del propi objecte i l'estatus social de les persones que les exhibien.
Al llarg d'aquesta setmana es presentarà un panorama del conjunt d'aqueta problemàtica des del paleolític fins a l'època ibèrica a partir de la informació que proporciona l'abundant registre provinent del món funerari, d'alguns misteriosos amagatalls de tresorets i més rarament de les troballes en els hàbitats.
Hi haurà un seguit de conferències sobre el tema que tindran lloc ala Salad'Actes de l'Arxiu Històric de Lleida del dilluns 24 al dijous 27 de novembre, a les 19.30 hores.
L'any 2018 l'Arxiu Comarcal de l'Urgell va produir aquesta exposició sobre la planificació de la xarxa de ferrocarrils secundaris a Catalunya, centrada en el projecte de línia de ferrocarril entre Tàrrega i Balaguer (1907-1931), un projecte que finalment no es va materialitzar
La implantació del ferrocarril a Catalunya a partir del 1848 va ser un factor clau de modernització i d'impuls econòmic del país.
La construcció d'una xarxa bàsica de ferrocarril va connectar les principals poblacions, però va deixar apartades moltes zones potencialment dinàmiques del país.
Això es va intentar resoldre amb el disseny d'una xarxa de ferrocarrils que complementés la xarxa bàsica: els ferrocarrils secundaris.
Aquesta exposició vol apropar al gran públic un cas paradigmàtic de planificació de ferrocarril secundari a les comarques de ponent: el tren de Tàrrega a Balaguer, que es va concebre per a desenvolupar la indústria i el comerç de la regió donant sortida a la producció agrícola d'aquestes comarques.
Aquest projecte, però, no es va arribar a fer realitat com a conseqüència de les lentituds governamentals sumades a l'adopció, per part de les administracions, de l'automòbil com a mitjà de transport dominant.
Es materialitza a través de la reproducció d'espais ferroviaris com una sala d'espera amb taquilla per als bitllets, rellotge o bancs per seure, una andana amb fanals i carretons per portar unes maletes i uns baguls també presents, i un vagó de fusta amb seients de llistó i làmpades del sostre, a les finestres del qual es projecta un vídeo que simula, amb el so de la locomotora de vapor i els xiulets corresponents, el paisatge virtual del trajecte que havien de seguir aquells trens que mai van arribar a circular, amb una presentació en 3D dels edificis projectats per l'enginyer José Paz Maroto, mitjançant exemples d'estacions (Tornabous), baixadors (El Tarròs), urinaris i tallers.
Lloc: Sala d'Actes i vestíbul de l'Arxiu Històric de Lleida
Dates: del 10 de juny al 13 de setembre
Enric Arderiu i Valls va ingressar al cos facultatiu d'ajudants d'arxius el 1896 i li va ser assignada la plaça de l'Arxiu d'Hisenda de Lleida, des d'on desplegà una gran activitat cultural, política i professional
Entre els diferents centenaris que aquest any 2020 es commemoren a la ciutat de Lleida, s'han de destacar la construcció de l'edifici modernista de l'Escola dels Camps Elisis i les morts de Frederic Godàs i Legido, fundador del Liceu Escolar, i d'Enric Arderiu i Valls.
Des de l'Arxiu, col·laborem en l'homenatge d'aquest últim què s'organitza des de l'Institut d'Estudis Ilerdencs i s'articula en un cicle de conferències que tracten els diferents aspectes vitals d'aquest alguairenc, gran activista cultural i polític.
La seva professió d'arxiver i bibliotecari, membre per oposició del Cos Facultatiu de l'Estat des de 1896 fins a la seva mort, justifica la nostra col·laboració i participació activa en aquest cicle, entomant l'explicació de la vessant professional del que va ser encarregat de l'Arxiu d'Hisenda i de la Biblioteca Provincial de Lleida i que, des de totes dues institucions, va tenir una incidència fonamental en la societat lleidatana del seu temps.
PROGRAMA DEL CICLE DE CONFERÈNCIES A L'INSTITUT D'ESTUDIS ILERDENCS
Sobre la vida d'Enric Arderiu i Valls.
A càrrec d'Esteve Mestre i Antoni Solé
Els anys de Lleida i la seva família
A càrrec de Maria Jesús Llavero Porcel
18.00 hores a la Sala d'Actes de l'Arxiu Històric de Lleida
L'Arxiu Històric de Lleida posa en marxa una campanya de recollida de testimonis d'aquests dies de confinament a causa de la Covid-19
Els arxius públics, en tant que institucions que tenim per objectiu la preservació i la custòdia de la memòria col-lectiva, us oferim la possibilitat de recollir les evidències d'aquests moments difícils que estem vivint, per tal que en el futur puguem disposar d'una memòria social directament construïda per la ciutadania i no només per la documentació administrativa i els mitjans de comunicació.
D'aquesta manera, el teu testimoni escrit i parlat, les teves emocions i sensacions davant aquesta pandèmia, les teves fotografies i vídeos poden ser molt útils per a ajudar a documentar i explicar en el futur aquests moments que estem vivint.
Et proposem explicar la memòria del confinament a través d'aportacions dels ciutadans.
Documents analògics i digitals, textos personals (diaris de confinament, reflexions sobre la situació i vivències tant en fonts escrites com en orals amb vídeoblogs o sonors), fotografies i vídeos creats per nosaltres i vinculats a la comarca del Segrià.
Qualsevol ciutadà que vulgui aportar la seva vivència personal
Envieu els vostres materials digitals a la bústia de l'Arxiu: [EMAIL], i si són massa pesats podeu utilitzar el servei WeTransfer.
Si es tracta de documents analògics, podeu portar-los a l'Arxiu un cop acabat el confinament.
L'Arxiu Històric de Lleida romandrà tancat fins a nou avís, però, seguim disponibles en línia.
En compliment de les directrius donades des del Govern de la Generalitat a través de la Secretaria d'Administració i funció pública, en el marc del pla d'emergències PROCICAT, de malalties emergents, des de dilluns 16 de març fins a nou avís Històric de Lleida romandrà tancat.
Podeu consultar la nostra pàgina web; http://xac.gencat.cat/ca/llista_arxius_comarcals/segria/, per accedir als inventaris i la documentació que estan disponibles en línia.
I també teniu disponibles els següents enllaços:
Us informem que podeu continuar dirigint les vostres consultes a l'adreça de correu electrònic de l'arxiu [EMAIL] i us atendrem el més aviat possible.
Mentrestant, us demanem que seguiu les directrius i consells que des de les autoritats sanitàries i de protecció civil arriben.
La mostra, que es va inaugurar l'any 2013 per commemorar el 70è aniversari de la inauguració del pont d'arcades entre Móra d'Ebre i Móra la Nova, pretén explicar el procés de gestació i construcció d'una de les infraestructures més representatives de la Ribera d'Ebre
Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre.
L'any 2013, concretament el dia 7 de setembre, es commemoraven els 70 anys de la inauguració d'una de les infraestructures més emblemàtiques de les viles de Móra la Nova i Móra d'Ebre: el pont d'arcades, el qual va substituir l'antic pont de ferro construït per l'empresa La Maquinista Terrestre i Marítima i dinamitat per l'exèrcit republicà el 4 d'abril de 1938.
Per commemorar l'efemèride de la construcció d'aquesta infraestructura tan representativa de la comarca, la qual ha acabat esdevenint un autèntic símbol local, l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) va elaborar una exposició que pretenia posar llum sobre procés de gestació i construcció del pont d'arcades.
Tanmateix, la mostra no únicament volia explicar l'origen del pont, sinó que també pretenia descriure la construcció de la infraestructura que el va precedir, el famós pont de ferro promogut per Joan Caballé Goieneche, a més del procés constructiu del pont d'arcades, el seguiment mediàtic de la inauguració a través de la premsa de l'època, la instal·lació del projecte elèctric un cop ja finalitzada l'obra i, finalment, l'impacte de la infraestructura en l'imaginari col·lectiu dels morencs.
El gruix de l'exposició es va elaborar a partir de la documentació custodiada a l'ACRE, la qual va complementar-se amb aportacions documentals d'altres centres d'arxiu i biblioteques, com ara l'Arxiu Històric de Barcelona, la Biblioteca Pública de Tarragona o l'hemeroteca de la Vanguardia.
Amb tot, cal posar èmfasi que el nucli central de la mostra el constitueix un reportatge fotogràfic elaborat per José Lloberas Roca, enginyer de l'empresa Cubiertos y Tejados, la qual va ser l'adjudicatària de l'obra desenvolupada entre el 12 d'agost de 1940 i pràcticament el 7 de setembre de 1943, quan va portar-se a terme la inauguració oficial.
Ara, l'exposició inicia la seva itinerància i podrà ser visitada a la Sala d'Exposicions del Casal Municipal de Móra la Nova (C. Major, 88.
Entrada per la plaça de l'Esgésia) entre el 2 i el 13 de maig.
Els horaris d'obertura, pel que fa als dies laborables, serà entre les 19 i les 21 hores, i pel que respecta als festius, entre les 12 i les 14 hores.
La inauguració es durà a terme el proper divendres 2 de maig a les 19,30 hores
La presentació, que anirà a càrrec de Xavier Garcia Pujades, serà el proper 26 de maig a les 20h.
El proper dilluns 26 de maig, a les 20h., la Biblioteca Comarcal de Móra d'Ebre acollirà la presentació de l'ebook Exilis.
Estudis literaris sobre Artur Bladé, que anirà a càrrec d'un dels autors de l'obra, Xavier Garcia Pujades.
Exilis constitueix una aportació valuosa per conèixer en profunditat els sentiments dels individus que van viure el procés traumàtic de l'exili en primera persona i l'impacte personal que els va causar.
Amb tot, podem veure com mantenen una labor constant per la causa catalana a través de tots els mitjans que tenen a l'abast, com treballen per mantenir la flama i els lligams culturals entre l'exterior i l'interior del país i, en definitiva, com aconsegueixen bastir una obra que, feta de petites peces consistents, pren la forma d'una gran fortalesa arrelada en el passat i oberta a l'esdevenidor.
La Jornada, que es portarà a terme entre el 6 i el 28 de juny a les viles de Móra d'Ebre, Vinebre, Flix, Ascó i Tivissa, comptarà amb destacats ponents
La jornada "Les Famílies Nobles de la Ribera d'Ebre" pretén apropar-nos a una de les classes socials més influents i, en conseqüència, més determinants en la configuració de la història del nostre territori: els nobles, l'estament més poderós en l'escala social després dels monarques.
Cal tenir present que les nissagues nobiliàries de l'actual comarca de la Ribera d'Ebre van jugar un paper molt destacable en diversos àmbits i, precisament per aquest motiu, són força nombrosos els testimonis que ens han arribat de la seva actuació, sobretot si els comparem amb d'altres grups socials.
Aquest llegat ens permet reconstruir la seva genealogia, els càrrecs que ocupaven, com gestionaven el seu patrimoni agrícola i urbà en els seus respectius àmbits territorials o, entre molts d'altres aspectes, de quina forma exercien i escenificaven el seu poder.
Per tant, esperem que aquesta jornada –que s'iniciarà a partir d'una explicació general que ens introdueixi al concepte de noblesa– contribueixi a fer-la molt més comprensible a la ciutadania.
Per això caldrà respondre preguntes claus, com ara quins graus de noblesa existien al principat de Catalunya, de quins privilegis gaudien o com perpetuaven el seu poder els nobles?
Tanmateix, com en qualsevol intent per conèixer un col·lectiu i les relacions que manté amb la societat del seu temps, caldrà, un cop feta una explicació general, posar atenció a nissagues nobiliàries concretes (Els Montagut, els Domènech, els Castellví, els Salvador, els Borràs o els Magrinyà, entre d'altres) que hem procurat que siguin representatives de l'actual comarca de la Ribera d'Ebre.
Consulteu el fitxer adjunt per conèixer les ponències.
En el marc de la inauguració l'historiador Agustí Alcoberro va pronunciar la conferència "La Guerra de Successió i Catalunya (1702-1715)"
El passat 7 de novembre, l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) va acollir la inauguració de l'exposició conjunta dels 4 arxius comarcals de les Terres de l'Ebre, "De la Vegueria al Corregiment", una mostra de cartografia històrica dels segles XVII i XVIII.
Aquesta exposició abans d'arribar a la capital de la Ribera d'Ebre, ja s'havia mostrat a Tortosa i Amposta, i clourà la seva itinerància el mes de desembre a Gandesa.
L'acte d'inauguració va començar amb la intervenció de Gerard Mercadé, director de l'ACRE, qui va posar èmfasi en el potencial informatiu de la cartografia històrica mostrada a l'exposició, atès que permet entendre "l'evolució de les divisions administratives de les comarques que actualment comprenen les Terres de l'Ebre i el paper de la Ribera d'Ebre de comarca pont".
A continuació va prendre la paraula Ferran Bladé, director dels Serveis Territorials del Departament de Cultura a les Terres de l'Ebre, qui va destacar l'encert de l'exposició i "l'esforç dels 4 arxius comarcals de les Terres de l'Ebre per dur a terme una activitat conjunta que contribueixi a la commemoració del Tricentenari a les Terres de l'Ebre".
L'exposició està formada per un plafó introductori i 35 reproduccions de mapes extrets de l'extraordinària obra de Jordi Estruga "El tresor cartogràfic de Catalunya", editada per l'editorial Base, que pretén difondre algun dels mapes gravats i editats per les millors escoles cartogràfiques europees dels segles XVII i XVIII, les dels Països Baixos, França, Anglaterra, Àustria i Alemanya, si bé també n'hi ha d'Itàlia i Espanya.
Alhora l'exposició pretén fer entendre a visitant com la Guerra de Successió, tot i l'evident impacte que va suposar a nivell institucional i social a Catalunya i, per descomptat a les Terres de l'Ebre, no va suposar un canvi significatiu a les actuals comarques ebrenques a nivell espaial, circumstància que es pot corroborar observant la cartografia de la mostra.
No obstant això, cal tenir present que l'any 1716, a l'article 30 del Decret de Nova Planta establert pel règim Borbònic després de la desfeta de 1714, s'establia que el model territorial no s'estructuraria en vegueries, tal i com havia succeït des del s.
La inauguració de la mostra va concloure amb la conferència de l'historiador Agustí Alcoberro i Pericay, un dels màxims especialistes en la Guerra de Successió, que va pronunciar la xerrada "La Guerra de Successió i Catalunya (1702-1715)".
L'exposició es pot visitar fins el 28 de novembre en l'horari habitual de l'ACRE.