Aquest Dictamen té per objecte el Projecte de decret d'ordenació general de la formació professional inicial.
El Projecte consta d'un preàmbul, cinquanta-nou articles estructurats en vuit capítols, dues disposicions addicionals, una de transitòria, tres de derogatòries i una disposició final.
En el preàmbul es descriu el contingut i el marc normatiu en el qual s'insereix la norma projectada i llur finalitat, que és la d'ordenar els ensenyaments de formació professional inicial i altres actuacions que facilitin a les persones l'accés, la capitalització, la mobilitat i la consecució d'itineraris formatius professionalitzadors, amb la voluntat d'articular un marc de formació obert i flexible.
Alhora, s'incorpora, amb les modificacions oportunes, la regulació sobre mesures flexibilitzadores de l'oferta dels ensenyaments de formació professional específica.
Aquests objectius es despleguen en els vuit capítols en què s'estructura la norma.
El capítol primer (articles 1 a 8) conté les disposicions generals.
El capítol segon (articles 9 a 17) regula el desplegament curricular.
El capítol tercer (articles 18 a 23) està dedicat a l'avaluació.
El capítol quart (articles 24 a 28) regula l'obtenció, els efectes i la convalidació dels títols.
El capítol cinquè (articles 29 a 33) preveu l'accés.
El capítol sisè (articles 34 a 37) estableix les normes sobre formació, cursos i coordinació per als ensenyaments de formació professional.
El capítol setè (articles 38 a 40) conté les disposicions sobre els ensenyaments de formació professional per a persones adultes.
I el capítol vuitè (articles 41 a 59) està referit a la flexibilització de l'oferta de formació professional.
Les dues disposicions addicionals preveuen, respectivament, la identificació del departament al qual es refereix la norma (departament competent en matèria d'educació no universitària) i la necessitat que aquest departament prioritzi determinats convenis de col·laboració.
La disposició transitòria es refereix a la necessitat d'adoptar mesures per a garantir la continuïtat dels estudis de l'alumnat que no ha completat cicles formatius derivats de la Llei orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'ordenació general del sistema educatiu.
Les tres disposicions derogatòries fan referència als decrets 332/1994, de 4 de novembre, pel qual s'estableix l'ordenació general dels ensenyaments de formació professional específica a Catalunya; 240/2005, de 8 de novembre, pel qual s'estableixen diverses mesures flexibilitzadores de l'oferta dels ensenyaments de formació professional específica; i 301/2000, de 31 d'agost, de regulació dels instituts d'educació secundària i superior d'ensenyaments professionals.
La disposició final preveu l'habilitació al conseller o consellera competent en matèria d'educació perquè dicti les disposicions que calguin per al desplegament del decret projectat.
La Comissió Jurídica Assessora és competent per a emetre dictamen preceptiu respecte dels projectes de reglament que es dictin per a desplegar lleis, segons disposa l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, de 2 de maig, de la Comissió Jurídica Assessora, com ara és el cas, en què el Projecte en qüestió es dicta en el marc i en desplegament de la Llei 12/2009, de 10 de juliol, d'educació.
El Departament d'Educació sol·licita que aquest Dictamen es formuli amb caràcter d'urgència atès que la projectada és la norma que ha d'establir l'ordenació general de la formació professional inicial tot constituint el marc del desenvolupament de les noves titulacions que s'implanten a partir del curs 2010-2011.
En casos com el present, en què es dictamina sobre un projecte reglamentari, cal examinar la competència de la Generalitat de Catalunya i l'habilitació del Govern per a dictar la norma de què es tracta; comprovar que s'hagin seguit els tràmits procedimentals previstos en la llei per a l'elaboració; i, especialment, analitzar la legalitat del text normatiu.
Atesa la matèria que regula el Projecte de decret i que ha estat descrita en el primer fonament jurídic, la competència per a dictar-lo és la reconeguda en l'article 131.3 de l'Estatut en matèria d'ensenyament, en què s'actua en règim de compartició, en els termes que assenyala l'article 111 del mateix Estatut.
Això no obstant, també hi és present la competència en exclusiva reconeguda en l'apartat primer del mateix article 131 quan en el projecte es regulen qüestions relatives a ensenyaments postobligatoris que no condueixen a l'obtenció d'un títol o d'una certificació acadèmica o professional amb validesa a tot l'Estat: aquest és el cas de les referències als títols propis previstes en l'article 9 i regulacions concordants.
En aquest supòsit, també existeix una previsió genèrica en la disposició final tercera de la Llei d'educació esmentada, d'acord amb la qual 'S'autoritza el Govern perquè dicti les disposicions ne¬cessàries per a desplegar i executar aquesta llei, sens perjudici de les habilitacions expresses de desplegament i execució que aquesta llei estableix a favor del Depar-tament'.
Altres habilitacions específiques al Govern es troben en els articles 53.1 i 4, 62.8 (determinació del currículum), 55.1 (educació no presencial), 62.3 (programació d'oferta d'estudis), 62.9 (coordinació amb l'ensenyament universitari i mecanismes de convalidació i reconeixement de crèdits), i 63.1 (pràctiques a les empreses).
En conseqüència, el Govern està habilitat per a dictar la norma projectada.
La tramitació del decret projectat fou iniciada i impulsada per la Direcció General d'Ensenyaments Professionals, Artístics i Especialitzats.
La memòria que exigeix l'article 63 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i que annexa el Projecte de decret conté el marc normatiu en què s'insereix la norma; la justificació de l'oportunitat i de l'adequació de la mesura; una taula de vigències, la llista de disposicions afectades i un quadre de concordances.
Inclou, també, un estudi econòmic en termes de cost-benefici i un informe d'avaluació de l'impacte regulatori de les mesures proposades; ambdós informes han estat actualitzats al llarg de la tramitació.
Entre els tràmits que queden reflectits als antecedents d'aquest Dictamen cal fer esment que el Projecte de decret s'ha sotmès, a més del tràmit de consulta interdepartamental, als informes de l'Institut Català de les Dones, del Consell Escolar de Catalunya, del Consell Català de Formació Professional i del Consell de Treball, Econòmic i Social.
Així mateix, n'han informat la Comissió Mixta del Departament d'Educació i de les entitats municipalistes i la Mesa sectorial de personal docent no universitari.
El Projecte ha estat sotmès als tràmits d'audiència de les entitats que consten als antecedents d'aquest Dictamen i d'informació pública.
Clouen l'expedient l'informe favorable de l'advocada de la Generalitat i de l'advocada en cap del Departament d'Educació i el certificat de la secretària del Consell Tècnic conforme el Projecte ha estat objecte d'informe.
En relació amb el procediment descrit s'observa que, malgrat que el Projecte ha estat sotmès al tràmit d'audiència a les entitats assenyalades, no consta en l'expedient quin ha estat el resultat d'aquest tràmit.
Tanmateix, si s'hi haguessin evacuat al·legacions caldria que fossin incorporades a l'expedient.
El contingut del Projecte ha d'examinar-se a la llum del seu marc normatiu.
En aquest sentit, ja es va posar de manifest en els dictàmens 269/09 i 251/10 que les opcions del legislador català quant al desplegament de la normativa bàsica estatal han de ser plenament respectades pel reglament autonòmic que es dicta en matèria d'educació, el qual es lliga primàriament i directa en una relació jeràrquica amb la Llei 12/2009 allà on desplega la normativa bàsica de l'Estat.
El paràmetre de legalitat, per tant, del reglament projectat és directament la Llei 12/2009 en totes aquelles matèries que es regulen en virtut del títol competencial compartit ja esmentat.
De la mateixa manera que també ho és, com és obvi, en les matèries sotmeses a títols en règim d'exclusivitat.
En concret, caldrà tenir en consideració els articles 51 a 55 (normes generals d'organització dels ensenyaments), 62 i 63 (normes específiques sobre formació professional) i el capítol IV del títol V (educació d'adults).
En exercici d'aquesta competència compartida, i atès que la Generalitat no ha dictat una llei d'ordenació general de la formació professional inicial, també caldrà atendre d'una manera directa la normativa bàsica estatal en aquesta matèria quan la Llei 12/2009 no contingui disposicions de desplegament de la normativa bàsica esmentada.
És per això que el marc normatiu del Projecte examinat acaba de completar-se amb la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, i en concret per la norma que la desplega en aquest àmbit, el Reial decret 1538/2006, de 15 de desembre, pel qual s'estableix l'ordenació general de la formació professional del sistema educatiu, d'una banda; i amb la Llei orgànica 5/2002, de 19 de juny, de les qualificacions i de la formació professional, desplegada pel Reial decret 1128/2003, de 5 de setembre, pel qual es regula el Catàleg nacional de qualificacions professionals, d'una altra.
Determinats preceptes d'aquestes normes han estat impugnats davant del Tribunal Constitucional per vici d'incompetència, però no s'aprofundeix en aquest aspecte ja que, com seguidament es dirà, no es detecten contradiccions normatives amb el Projecte de decret.
En consonància amb el marc normatiu descrit, es formulen les observacions següents amb la pretensió de millora tècnica del projecte normatiu car no s'han detectat problemes de legalitat.
El Projecte estableix en aquest capítol les disposicions generals en el marc dels articles 62 i 63 de la Llei 12/2009 i del Reial decret 1538/2006.
L'article 2 del Projecte estableix les finalitats dels ensenyaments.
Sobre això, aquesta Comissió considera que alguns apartats de l'article contenen conceptes i definicions massa genèrics (per exemple: 'Necessitats derivades de la competitivitat del teixit econòmic i de la cohesió social', apartat a)) i que convindria acostar d'una manera més concreta al voltant de la finalitat principal de la formació professional: preparar els alumnes per a l'activitat en un camp professional tot facilitant-los les adaptacions posteriors.
D'altra banda, es palesa que entre les finalitats dels ensenyaments també s'esmenten altres aspectes que no són pròpiament això, sinó més aviat trets que caracteritzen el sistema.
Per això es proposa que es valori la conveniència de dividir l'article en dos apartats: un dedicat a les finalitats dels ensenyaments, i un altre, a les finalitats o els trets essencials del sistema d'aquell ensenyament.
L'article 7 del Projecte estableix que 'Amb caràcter general, una persona, en el mateix curs acadèmic, no pot cursar el mateix cicle formatiu complet en més d'una modalitat'.
Si la norma no admet excepcions convindria suprimir 'Amb caràcter general'; però si les admet, haurien de ser precisades.
L'article 11.2 del Projecte estableix que 'Els mòduls professionals s'estructuren en unitats formatives'.
Aquesta Comissió observa que el terme 'unitats formatives' no és d'ús en el marc normatiu que s'examina, ni tampoc en el Decret 28/2010, de 2 de març, del Catàleg de qualificacions professionals de Catalunya i del Catàleg modular integrat de formació professional.
Per això, s'aconsella, en ares de mantenir la coherència conceptual en el sistema, que se substitueixi 'unitats formatives' pel terme encunyat en el Reial decret 1538/2006 d'àrees de coneixement teoricopràctiques' (article 9), si és que la norma es refereix a elles; o bé mantenir la denominació d'unitats formatives', si aquestes es defineixen també per la relació amb altres conceptes utilitzats, com ara 'unitats de competència' i 'mòduls formatius'.
Sigui com sigui, l'actual definició no permet entendre què és una 'unitat formativa' (en desdibuixen la definició locucions com ara 'resultats d'aprenentatge' o 'relacionades generalment'), ni quin paper juga la 'unitat formativa' en cada 'unitat de competència', entesa com a 'agregat mínim de competències professionals, susceptible de reconeixement i acreditació parcial' (article 3.m) del Decret 28/2010).
L'article 14.2 conté la definició de 'capacitat clau': 'capacitats transversals que afecten diferents llocs de treball i les capacitats que són transferibles a noves situacions de treball'.
La segona frase de la definició és de difícil comprensió.
Si el que es vol dir és que les capacitats o competències clau són aquelles que permeten a l'individu adaptar-se a un entorn laboral canviant potser convindria dir-ho d'una manera més senzilla.
c) El capítol 3 estableix les normes sobre avaluació.
L'observació feta anteriorment sobre la necessitat de definir i/o adaptar al llenguatge emprat en el marc normatiu de la norma projectada l'expressió 'unitat formativa' aquí és especialment rellevant atès que la 'unitat formativa' esdevé, d'acord amb l'article 18.1 del Projecte, l'objecte d'avaluació.
En canvi, en la normativa marc (article 43.3 de la Llei orgànica 2/2006; article 15 del Reial decret 1538/2006) l'objecte d'avaluació és el 'mòdul professional'.
Aquesta Comissió entén, en principi, que les diferències entre projecte i normativa marc són de caràcter terminològic, d'acord amb el context de la regulació projectada, però posen novament de manifest la necessitat de concretar el terme 'unitat formativa' en el sentit ja indicat.
L'article 21 regula la certificació acadèmica.
L'apartat 4 es refereix a la certificació de la unitat de competència (com a part d'un mòdul), però no expressament a la certificació dels mòduls professionals 'sí s'hi refereix l'article 21.1, però per al supòsit de fet d'haver clos l'ensenyament'.
Aquesta Comissió entén que, a pesar del redactat literal, no és voluntat de la norma excloure de l'apartat 4 la certificació dels mòduls professionals 'com preveu la normativa bàsica: article 15.9 del Reial decret 1538/2006' en els casos en què no s'hagi superat la totalitat dels ensenyaments de cada cicle formatiu.
Per això convindria precisar que, per a aquests darrers supòsits (apartat 4), la certificació pot estar referida tant a les unitats de competència com als mòduls professionals.
d) El capítol 6 regula la formació, els cursos i la coordinació per als ensenyaments de formació professional.
L'article 34.4.d) estableix que el Departament ha d'establir 'Els efectes de la seva superació [es refereix al curs de preparació de les proves d'accés], en relació amb la qualificació final de les proves d'accés'.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora observa que part d'aquests efectes ja es troben previstos en l'article 27.2 del Reial decret 1538/2006 '[...] en el càlcul de la nota final s'ha d'afegir a la mitjana aritmètica indicada en el punt anterior la puntuació resultant de multiplicar pel coeficient 0,15 la qualificació obtinguda en el curs esmentat'.
El Departament, per tant, haurà de tenir en compte aquesta previsió si vol afegir algun altre efecte a aquesta previsió bàsica.
e) El capítol 7 regula els ensenyaments de formació professional per a persones adultes.
L'article 39.2 estableix que per a accedir i cursar l'oferta formativa prevista al primer apartat no s'exigeixen els requisits d'accés previstos amb caràcter general però sí que cal, en canvi, una autorització específica de l'òrgan competent del Departament.
La regulació és, però, escassa ja que no s'estableix el termini per a dictar l'autorització, els supòsits en què es podrà denegar o, en el seu cas, el sentit del silenci en els termes establerts legalment.
Convindria determinar-ho per a garantir el bon funcionament de la previsió.
f) El capítol 8 està referit a la flexibilització de l'oferta de formació professional.
Aquest capítol incorpora el Decret 240/2005, de 8 de novembre, pel qual s'estableixen diverses mesures flexibilitzadores de l'oferta dels ensenyaments de formació professional especifica, derogat per la norma projectada i dictaminat per la Comissió Jurídica Assessora en el Dictamen 274/05.
Els articles 42 a 55 del Projecte substitueixen els articles respectius del Decret 240/2005 que s'indiquen en el quadre de concordances que s'adjunta a l'expedient (pàg.
253), mentre que els articles 56 a 59 corresponen a noves actuacions.
Totes aquestes mesures no estan afectades per la normativa bàsica (article 34 i disposició addicional primera del Reial decret 1538/2006) i els articles manllevats del Decret 240/2005 'tot i que en alguns casos no d'una manera idèntica' incorporen ja les observacions (cap d'elles de caràcter essencial) que la Comissió formulà en el Dictamen 274/05 esmentat.
Un cop considerades les observacions d'aquest Dictamen, es pot elevar al Govern el Projecte de decret d'ordenació general de la formació professional inicial.