El sistema de formació sanitària especialitzada mitjançant residència implica per als especialistes en formació el desenvolupament de les activitats previstes en el programa de formació corresponent a l'especialitat de què es tracti, de manera tutelada i subjecta a les avaluacions que es determinin reglamentàriament.
La Llei 44/2003, de 21 de novembre, d'ordenació de les professions sanitàries, estableix un marc legal i competencial en tot allò referent al desenvolupament de les professions sanitàries i defineix l'objecte de la formació especialitzada com la tasca de dotar els professionals de la salut dels coneixements, les tècniques, les habilitats i les actituds propis de l'especialitat corresponent, simultàniament a l'assumpció progressiva per la persona en formació de la responsabilitat inherent a l'exercici autònom de la mateixa especialitat.
Els articles 15 i següents del capítol III del títol II preveuen la intervenció de les comunitats autònomes en el tractament de la formació especialitzada dels professionals sanitaris, dins el marc de coordinació estatal que garanteix la Comissió de Recursos Humans del Sistema Nacional de Salut, d'acord amb la Llei 16/2003, de 28 de maig, de cohesió i qualitat del Sistema Nacional de Salut.
El Reial decret 183/2008, de 8 de febrer, pel qual es determinen i es classifiquen les especialitats en ciències de la salut i es desenvolupen determinats aspectes del sistema de formació sanitària especialitzada, desenvolupa aspectes bàsics i fonamentals en el sistema de formació sanitària especialitzada, com els que es refereixen a les unitats docents, les comissions de docència, els caps d'estudis, els tutors o els procediments d'avaluació dels residents.
En compliment de les disposicions del Reial decret 183/2008, de 8 de febrer, la Comissió de Recursos Humans del Sistema Nacional de Salut va aprovar un acord, publicat per mitjà de l'Ordre SCO/581/2008, de 22 de febrer, pel qual es fixen els criteris generals relatius a la composició i les funcions de les comissions de docència, a la figura del cap d'estudis de formació especialitzada i al nomenament del tutor.
Aquest Acord conté els criteris generals relatius a aquestes matèries, que han de ser d'aplicació comuna a tot el sistema sanitari implicat en la formació d'especialistes en ciències de la salut pel sistema de residència.
Recentment s'ha publicat el Reial decret 639/2014, de 25 de juliol, pel qual es regula la troncalitat, la reespecialització troncal i les àrees de capacitació específica, s'estableixen les normes aplicables a les proves anuals d'accés a places de formació i altres aspectes del sistema de formació sanitària especialitzada en ciències de la salut i es creen i es modifiquen determinats títols d'especialista.
Amb aquesta disposició, en convergència amb l'estructura de la formació especialitzada en altres països membres de la Unió Europea, s'avança en la línia d'adquisició de competències comunes a diverses especialitats en ciències de la salut a través d'un període de formació uniforme, denominat tronc, amb la finalitat última d'incrementar la capacitat dels professionals en la resolució dels problemes de salut de la població d'una manera integral, més eficaç, eficient i qualitativa, alhora que introdueix canvis substancials en les estructures docents i en els requisits corresponents d'acreditació de centres i unitats docents.
Basant-se en la normativa esmentada, les comunitats autònomes han de desenvolupar un conjunt d'actuacions tendents a la implantació i la gestió de la formació sanitària especialitzada, com són: informar i traslladar les sol·licituds d'acreditació d'unitats docents; definir els criteris de constitució i adscripció de les comissions de docència a un centre o una unitat docent, determinar-ne la dependència funcional, la composició i les funcions, com també la coordinació d'actuacions de les comissions existents; vetllar perquè les unitats docents reuneixin les condicions per al compliment de les seves finalitats; regular els procediments per a la designació, el reconeixement, la incentivació i l'avaluació periòdica dels caps d'estudi de formació especialitzada; regular els procediments per al nomenament i l'acreditació periòdica dels tutors o els sistemes de reconeixement específic de l'acció tutorial; autoritzar les rotacions externes i les sol·licituds de canvi excepcional d'especialitat del personal resident, o informar sobre les estades formatives d'estrangers.
Així, recentment s'ha dictat l'Ordre SLT/337/2013, de 20 de desembre, per la qual es regula el procediment per a l'acreditació de tutors d'especialistes en formació de les especialitats de medicina, farmàcia, infermeria i altres graduats i llicenciats universitaris en l'àmbit de la psicologia, la química, la biologia, la bioquímica i la física de centres sanitaris acreditats per a la formació d'especialistes en ciències de la salut de la xarxa sanitària de Catalunya.
En tot cas, d'acord amb l'article 162 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, correspon a la Generalitat la competència compartida en matèria de formació sanitària especialitzada, que inclou l'acreditació i l'avaluació de centres; la planificació de l'oferta de places; la participació en l'elaboració de les convocatòries; la gestió dels programes de formació de les especialitats i les àrees de capacitació específica, i l'expedició de diplomes d'àrees de capacitació específica.
A aquest títol competencial s'afegeix la competència exclusiva que l'article 150 de l'Estatut atorga a la Generalitat de Catalunya en matèria d'organització de la seva Administració.
Sobre la base d'aquests mandats i emparaments normatius, i tenint present que la formació del personal resident constitueix la finalitat primordial d'aquest sistema de formació sanitària especialitzada, aquest Decret regula els principis informadors de les actuacions que ha de dur a terme l'Administració sanitària de Catalunya com a garantia per a la consecució d'aquest objectiu; la composició, les funcions i l'adscripció de les comissions de docència dels centres sanitaris acreditats per a la formació d'especialistes en formació; les funcions, la designació, l'avaluació i el reconeixement de la figura del cap d'estudis, dels presidents de les subcomissions i dels tutors que participen de la funció docent especialitzada; el marc de la qualitat docent i, en conjunt, les mesures i les actuacions que han de contribuir a l'objectiu de millorar progressivament la formació integral dels especialistes en formació i, consegüentment, a millorar el sistema de salut i l'atenció sanitària al ciutadà.
El Decret 119/2014, de 5 d'agost, de reestructuració del Departament de Salut, estableix a favor de la Direcció General de Planificació i Recerca en Salut, entre altres, les funcions d'establir i dirigir les polítiques en l'àmbit de la planificació de necessitats de professionals i de l'ordenació professional, de la formació en matèria de salut i del desenvolupament professional, i també les funcions d'autoritat sanitària corresponents a l'acreditació i la certificació de professionals sanitaris i de les activitats de formació que aquests desenvolupin.
Així mateix, d'acord amb el Decret consignat, correspon a la Subdirecció General de Planificació i Desenvolupament Professional, de la Direcció General esmentada, entre d'altres, establir els criteris per a la definició de polítiques relatives a la salut en l'àmbit de la planificació i l'ordenació professional, de la formació en matèria de salut i del desenvolupament professional; fer el seguiment de la planificació operativa i de l'execució i avaluar-ne els resultats; analitzar i estudiar les necessitats i les tendències en matèria de professions sanitàries, tot garantint l'equilibri entre l'oferta i la demanda de professionals en l'àmbit de la salut; impulsar la coordinació en matèria d'ordenació professional, de la formació sanitària i del desenvolupament professional, i donar suport tècnic, entre d'altres, a la Xarxa de Comissions de Docència i Comissions Assessores dels centres sanitaris acreditats per a la formació dels especialistes en ciències de la salut a Catalunya.
De conformitat amb el que estableix l'article 39.1 en relació amb el 40.1, tots dos de la Llei 13/2008, del 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern;
Per tot això, a proposta del conseller de Salut, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora i amb la deliberació prèvia del Govern,
Aquest Decret té per objecte l'ordenació del sistema de formació sanitària especialitzada a Catalunya, de conformitat amb la legislació bàsica de l'Estat en aquesta matèria.
Òrgan competent en matèria de formació sanitària especialitzada
Correspon a la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut el desenvolupament i l'execució de les funcions atribuïdes en matèria de formació sanitària especialitzada al departament competent en matèria de salut.
Principis d'actuació i drets i deures de les persones en formació sanitària especialitzada
Principis d'actuació de l'Administració sanitària en matèria de formació sanitària especialitzada.
3.1 El sistema de formació especialitzada mitjançant residència implica per als especialistes en formació el desenvolupament de les activitats previstes en el programa de formació corresponent a l'especialitat de què es tracti, de manera tutelada i subjecta a les avaluacions que es determinin reglamentàriament.
3.2 La formació d'especialistes en ciències de la salut constitueix un objectiu prioritari de l'Administració sanitària, la qual ha de vetllar per a la seva consecució mitjançant l'establiment de les mesures i els mecanismes que siguin necessaris.
3.3 El departament competent en matèria de salut, a través de la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut, ha de garantir el procés d'aprenentatge del personal en formació pel sistema de residència a Catalunya a través de les estructures sanitàries docents idònies.
3.4 El personal resident constitueix el centre del sistema de formació sanitària especialitzada, i les previsions que conté aquest Decret tenen com a finalitat que pugui assolir el nivell òptim de coneixements, aptituds i actituds professionals amb vista a una millora contínua en l'atenció sanitària als ciutadans, en un enfocament de promoció de la salut i d'orientació a la prevenció i la rehabilitació, així com de l'atenció precoç.
3.5 El departament competent en matèria de salut, mitjançant la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut, a fi de facilitar la millora de la seva competència en les metodologies docents, ha d'afavorir que els tutors realitzin activitats de formació continuada sobre aspectes com els que estan relacionats amb el coneixement i l'aprenentatge de mètodes educatius, tècniques de comunicació, metodologia de la investigació, gestió de qualitat, motivació, aspectes ètics o temes relacionats amb els continguts del programa formatiu.
També ha d'afavorir la formació en coneixements específics sobre discapacitat i trastorn mental.
3.6 El departament competent en matèria de salut, mitjançant la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut, ha de desplegar progressivament accions orientades a exercir les competències que l'Estatut d'autonomia li atorga de manera compartida amb l'Administració de l'Estat en matèria d'acreditació i avaluació de centres, planificació de l'oferta de places de formació sanitària especialitzada, participació en l'elaboració de les convocatòries corresponents, gestió dels programes de formació de les diferents especialitats i de les àrees de capacitació específica (ACE), i expedició dels diplomes de les ACE esmentades.
3.7 El sistema de formació sanitària especialitzada a Catalunya ha d'integrar el principi d'igualtat entre dones i homes mitjançant el desenvolupament de les actuacions següents:
a) La integració del principi d'igualtat entre dones i homes en la formació del personal al servei de les organitzacions sanitàries.
b) La capacitació i la formació del personal sanitari per detectar i atendre les situacions de violència masclista.
c) La inclusió de la perspectiva de gènere en les actuacions formatives.
d) La promoció que la investigació en salut atengui les especificitats de dones i homes.
e) La presència equilibrada de dones i homes en tots els òrgans previstos en aquest Decret.
Drets de les persones en formació sanitària especialitzada
A més dels drets que l'Estatut dels treballadors estableix amb caràcter general, la persona en formació sanitària especialitzada té els drets específics següents:
a) A conèixer el programa de formació del títol de l'especialitat al qual aspira, i també, si s'escauen, les adaptacions individuals.
b) A la designació d'un tutor o tutora que l'ha d'assistir durant el desenvolupament de les activitats previstes en el programa de formació.
c) A rebre, mitjançant una pràctica professional programada, tutelada i avaluada, una formació teoricopràctica que li permeti assolir progressivament els coneixements i la responsabilitat professional necessaris per a l'exercici autònom de l'especialitat, mitjançant la seva integració en l'activitat assistencial ordinària i d'urgències dels centres.
d) A ser informat de les funcions, les tasques, els encàrrecs, la programació funcional i els objectius assignats a la seva unitat, centre o institució, i dels sistemes que s'estableixen per a l'avaluació de l'acompliment.
e) A exercir la professió i desenvolupar les activitats pròpies de l'especialitat amb un nivell de responsabilitat que ha d'augmentar progressivament a mesura que avanci el programa formatiu.
f) A conèixer quins professionals de la plantilla hi ha a la unitat en què la persona resident presta serveis, i a consultar-los i demanar-los ajuda quan ho consideri necessari, sense que això pugui suposar la denegació d'assistència o l'abandonament del seu lloc.
g) A participar en activitats docents, investigadores, assistencials i de gestió clínica en les quals intervingui la unitat acreditada.
h) Al registre de les seves activitats en el llibre de la persona resident o en el seu dossier.
i) A rebre una avaluació continuada, anual i final de l'aprenentatge amb la màxima objectivitat.
j) A la pròrroga de la formació durant el temps i en les condicions fixades, quan la persona resident obtingui una avaluació anual negativa per no haver assolit els objectius formatius fixats però el comitè d'avaluació consideri que pot assolir-los mitjançant un pla de recuperació específic i programat, i també quan l'avaluació negativa es degui a la impossibilitat de la prestació de serveis superiors al 25% de la jornada anual com a conseqüència de la suspensió del contracte o altres causes legals.
k) A la revisió de les avaluacions anuals i final realitzades segons el procediment reglamentàriament establert.
l) A estar representat, en els termes que estableixi la legislació vigent, en la comissió nacional de l'especialitat i en les comissions de docència dels centres.
m) A avaluar l'adequació de l'organització i el funcionament del centre a l'activitat docent, amb la garantia de la confidencialitat de la informació esmentada.
n) A rebre assistència i protecció de l'entitat docent o del Servei Català de la Salut en l'exercici de la professió o en el desenvolupament de les funcions.
o) A disposar de la mateixa protecció en matèria de seguretat i salut laboral que la resta de treballadors de l'entitat en què presta serveis.
p) A no ser desposseït de la plaça si no és per alguna de les causes d'extinció previstes legalment o reglamentària.
Deures de les persones en formació sanitària especialitzada
A més dels deures que l'Estatut dels treballadors estableix amb caràcter general, la persona en formació sanitària especialitzada té els deures específics següents:
a) Realitzar la totalitat del programa de formació amb dedicació a temps complet, sense compatibilitzar-ho amb qualsevol altra activitat, en els termes que estableix l'article 20.3.a) de la Llei d'ordenació de les professions sanitàries.
b) Formar-se seguint les instruccions del seu tutor o tutora, del personal sanitari i dels òrgans unipersonals i col·legiats de direcció i docents que s'encarreguen coordinadament del bon funcionament del centre i del desenvolupament del programa de formació de l'especialitat corresponent.
c) Conèixer i complir els reglaments i les normes de funcionament aplicables a les institucions que integren la unitat docent, especialment en el que es refereixi als drets dels pacients.
d) Prestar personalment els serveis i realitzar les tasques assistencials que estableixi el programa de formació corresponent i l'organització funcional del centre, per adquirir la competència professional relativa a l'especialitat i també contribuir als fins propis de la institució sanitària.
e) Utilitzar racionalment els recursos en benefici del pacient i evitar-ne l'ús il·legítim en benefici propi o de terceres persones.
Tipus d'estructures sanitàries docents
Són estructures sanitàries docents els centres sanitaris docents i les unitats docents, que es gestionen mitjançant òrgans docents de caràcter col·legiat, com ara les comissions de docència, i òrgans docents de caràcter unipersonal, com ara caps d'estudis, presidents de subcomissions, tutors, col·laboradors docents, coordinadors docents, caps d'unitats assistencials i personal tècnic de suport a la formació.
S'entén com a centre sanitari docent l'hospital, l'agrupació d'hospitals, l'agrupació dels centres d'atenció primària, l'agrupació funcional d'unitats docents, les agrupacions territorials docents de recursos sanitaris o qualsevol altra entitat creada i acreditada per a la formació d'especialistes en ciències de la salut.
S'entén com a unitat docent el conjunt de recursos personals i materials pertanyents als dispositius assistencials docents, de recerca o de qualsevol altre caràcter, amb independència de la seva titularitat, que, mitjançant la seva acreditació prèvia, es considerin necessaris per impartir formació reglada d'especialitats en ciències de la salut pel sistema de residència, d'acord amb el que estableixen els programes oficials de les diferents especialitats.
Acreditació de centres i d'unitats docents
9.1 Les sol·licituds d'acreditació de centres i d'unitats docents per impartir formació sanitària especialitzada que es formulin en l'àmbit territorial de Catalunya, amb independència que els centres que les formulin tinguin titularitat pública o privada, s'han d'adreçar a la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut, la qual, un cop n'hagi elaborat l'informe, les ha de traslladar, si escau, al ministeri competent en matèria sanitària per a la seva resolució.
Aquesta disposició també és aplicable a les sol·licituds de modificació de l'acreditació inicial i de desacreditació de centres i unitats docents.
9.2 L'entitat titular del centre on s'ubiqui la unitat docent ha de presentar la sol·licitud a l'Oficina de Gestió Empresarial (OGE) mitjançant un imprès normalitzat que es pot descarregar de la seu corporativa electrònica de la Generalitat de Catalunya ( ), sens perjudici del dret de les persones interessades a presentar els documents d'acord amb el que disposa l'article 25.1 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
La sol·licitud ha d'anar acompanyada d'un certificat de la comissió de docència del centre en què consti que aquesta emet un informe favorable sobre la sol·licitud, de l'acta de la comissió de docència en què s'aprovi la sol·licitud, així com de qualsevol altra documentació requerida com a requisit per a l'acreditació de centres i unitats docents.
9.3 Cadascuna de les unitats docents acreditades és adscrita per mitjà d'una resolució de la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut a la comissió de docència del centre sanitari on estigui ubicada, o ha de tenir la seva pròpia comissió de docència en funció de les seves característiques.
Cada centre sanitari ha de tenir una única comissió de docència.
9.4 Per al desplegament de les unitats docents de caràcter troncal, també per mitjà d'una resolució de la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut, cal adscriure-les a una comissió de docència ja constituïda o a una comissió de docència específicament creada per a un o varis troncs, si així ho aconsella el nombre de residents, el grau de dispersió, la naturalesa múltiple dels dispositius formatius o altres característiques derivades de criteris docents i organitzatius.
9.5 Les unitats docents de caràcter multiprofessional s'adscriuen a les comissions de docència d'un centre o una unitat docent, en funció de les seves característiques, del número de residents que s'hi formin i de l'àmbit assistencial en què es realitzi majoritàriament la formació.
Concepte, finalitats i implantació
10.1 Les comissions de docència són els òrgans col·legiats als quals correspon planificar i organitzar la formació, supervisar-ne l'aplicació pràctica i controlar el compliment dels objectius previstos en els programes formatius de les diferents especialitats en ciències de la salut.
Així mateix, correspon a les comissions de docència facilitar la integració de les activitats formatives i dels residents en l'activitat assistencial i ordinària del centre, planificant la seva activitat professional en el centre conjuntament amb els òrgans de direcció assistencial.
10.2 L'àmbit d'actuació de les comissions de docència abasta un centre o, si s'escau, una unitat docent.
Amb caràcter general, s'han de constituir comissions de docència de centre que agrupin les unitats docents de les diferents especialitats en ciències de la salut que es formin en el mateix àmbit.
10.3 Les comissions de docència es creen, es modifiquen o s'extingeixen per mitjà d'una resolució de la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut, d'acord amb el procediment i els criteris que es determinin mitjançant una ordre de la persona titular del departament competent en matèria de salut.
Les comissions de docència han de comunicar el seu règim de funcionament i els canvis que es produeixin en la seva composició a la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut.
11.1 La dependència funcional de cada comissió de docència s'ha d'establir en la resolució que es dicti per a la seva constitució.
Cada comissió de docència ha de dependre d'una única entitat titular.
11.2 Per tal que la comissió de docència pugui desenvolupar les seves funcions, l'òrgan directiu de l'entitat titular del centre o la unitat docent corresponent ha de garantir els recursos estructurals, materials i humans que siguin necessaris, en funció de les seves característiques.
Aquests recursos s'han de reflectir en el pla estratègic del centre o la unitat docent i en el pla de gestió de la qualitat docent.
11.3 Els diferents òrgans de direcció dels centres, els responsables dels dispositius en què s'imparteixi la formació i les comissions de docència estan obligats a informar-se mútuament sobre les activitats laborals i formatives que afectin els residents, a fi de decidir conjuntament la seva integració correcta en l'activitat assistencial del centre o del dispositiu de què es tracti i assegurar-ne així el procés d'aprenentatge.
12.1 S'han de constituir subcomissions de docència específiques de la comissió de docència quan ho aconsellin les condicions particulars, les característiques formatives, la titulació diferent, la naturalesa vària o la dispersió geogràfica dels dispositius que es considerin necessaris per a la formació dels residents.
12.2 En tot cas, s'ha de constituir una subcomissió de docència que agrupi els tutors de les especialitats d'infermeria, a les comissions de docència de centres o unitats on es formi personal d'infermeria especialista, a fi de coordinar aquesta formació.
12.3 Les funcions de les subcomissions de docència les ha de delegar i ratificar la comissió de docència a la qual pertanyin.
El reglament intern de cada comissió de docència ha d'especificar les funcions que es deleguin a les subcomissions.
12.4 Les subcomissions de docència són presidides pel president o presidenta de la subcomissió, que n'assumeix la representació.
12.5 En tot cas, pel que fa a les subcomissions d'infermeria, són funcions de la presidència de la subcomissió, les següents:
a) Assumir la presidència i la representació de la subcomissió d'infermeria a la comissió de docència amb la finalitat d'assegurar i garantir que els acords de la subcomissió siguin traslladats a la comissió.
b) Formar part dels comitès d'avaluació anual i final corresponents, en els termes que preveu la legislació vigent.
c) Ajudar a implementar el pla de gestió de la qualitat docent en les especialitats d'infermeria.
d) Millorar, promoure i col·laborar en els objectius docents.
12.6 L'exercici de les funcions de president o presidenta de subcomissió, en la condició de coordinador o coordinadora docent, s'ha de reflectir com un reconeixement específic en la carrera professional o en el sistema d'incentivació econòmic i desenvolupament professional equivalent previst pel centre o l'entitat de què es tracti, així com en els processos de selecció i provisió.
13.1 Cada comissió de docència està constituïda pel president o presidenta, el secretari o secretària i un màxim de 20 vocals.
13.2 La presidència de les comissions de docència correspon al o a la cap d'estudis de formació sanitària especialitzada.
13.3 Els vocals són designats de la manera següent:
- De cinc a vuit vocals, en representació dels tutors, escollits pels tutors entre els mateixos tutors, i que preferentment han de ser d'especialitats diferents.
- De cinc a vuit vocals, en representació dels residents, escollits pels residents entre els mateixos residents de les diferents especialitats, en mateix nombre que els tutors.
- El o la cap d'estudis que representi, en cada cas, l'altre nivell assistencial, d'atenció primària o hospitalària, diferent del de la comissió considerada, o el coordinador o coordinadora a qui ho delegui.
- Un o una vocal en representació de la direcció assistencial de l'àmbit de la comissió de docència.
- Un o una vocal designat per la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut.
- El president o presidenta de la subcomissió de docència d'infermeria, si s'escau.
13.4 A les comissions de docència que tinguin adscrites unitats docents de caràcter troncal hi han d'estar representats els tutors i els residents del període formatiu troncal.
13.5 En els centres docents amb menys de cinc especialitats acreditades, s'ha d'escollir necessàriament com a vocals almenys un tutor i un resident per a cadascuna de les especialitats.
13.6 En els procediments de revisió de les avaluacions anuals de la persona resident, quan no estigui representada l'especialitat de la persona resident que s'ha d'avaluar, es pot incorporar a la comissió de docència, amb veu i vot només a l'efecte del procediment esmentat, un vocal de l'especialitat corresponent, que preferentment ha de ser un tutor que no hagi intervingut directament en l'avaluació d'aquests residents.
13.7 Correspon al secretari o secretària atendre el funcionament administratiu de les comissions de docència i la custòdia dels expedients dels especialistes en formació.
Les funcions de secretari o secretària, amb veu però sense vot, les ha de desenvolupar la persona que designi la gerència o l'òrgan directiu del centre o la unitat docent a la qual estigui adscrita la comissió de docència.
13.8 Exerceix la vicepresidència un dels representants dels tutors, escollit amb el vot favorable de la majoria de la comissió de docència.
El vicepresident o vicepresidenta ha de substituir el president o presidenta en cas d'absència, malaltia o vacant.
13.9 En la composició de la comissió de docència cal intentar respectar els criteris de paritat de gènere.
Els vocals de la comissió de docència són escollits per un període de quatre anys, renovables, sens perjudici de la renúncia voluntària per causa justificada i sens perjudici de la revocació motivada per causa d'incompliment o deixadesa en l'exercici de les seves funcions, acordada per la gerència o l'òrgan equivalent del centre a proposta del cap o de la cap d'estudis, en el marc d'un procediment contradictori.
Tan aviat com es produeixi una vacant en les vocalies de la comissió de docència, s'ha de procedir a cobrir-la.
Correspon a les comissions de docència, l'exercici de les funcions següents:
15.1 Informar sobre les sol·licituds d'acreditació que presenti l'entitat titular del centre on s'ubiqui la unitat docent, i emetre el certificat corresponent a l'acta de la comissió de docència on s'aprovi la sol·licitud.
15.2 Aprovar, a proposta dels tutors corresponents, la guia formativa de cadascuna de les especialitats que es formin en el seu àmbit.
Aquesta guia ha de garantir el compliment dels objectius i els continguts del programa oficial de l'especialitat i s'ha d'adaptar a les característiques específiques de cada centre o unitat docent.
15.3 Garantir que cadascun dels residents de les especialitats que es formin en el centre o la unitat docent disposin del pla individual de formació corresponent, i verificar-ne l'adequació a la guia formativa en col·laboració amb els tutors de l'especialitat de què es tracti.
15.4 Facilitar la coordinació adequada docent entre nivells assistencials i procurar que als dispositius del centre o la unitat docent concorrin les condicions necessàries per impartir una formació adequada als residents, així com per dur a terme l'avaluació formativa de les seves activitats.
15.5 Elaborar i aprovar els protocols per graduar la supervisió de les activitats que duguin a terme els residents.
Aquests protocols han de fer especial esment de les àrees d'urgències o de qualsevol altra que es consideri d'interès.
15.6 Elaborar i aprovar les normes d'avaluació dels residents, d'acord amb les disposicions del Reial decret 183/2008, de 8 de febrer, pel qual es determinen i es classifiquen les especialitats en ciències de la salut i es desenvolupen determinats aspectes del sistema de formació sanitària especialitzada, així com vetllar per la seva aplicació i la del Reial decret 639/2014, de 25 de juliol, pel qual es regula la troncalitat, la reespecialització troncal i les àrees de capacitació específica, s'estableixen les normes aplicables a les proves anuals d'accés a places de formació i altres aspectes del sistema de formació sanitària especialitzada en ciències de la salut, i es creen i es modifiquen determinats títols d'especialista.
15.7 Escollir anualment els vocals que han de formar part dels comitès d'avaluació de cadascuna de les especialitats acreditades, així com convocar els comitès esmentats i constituir-los.
15.8 Organitzar les activitats formatives dels residents, especialment les que afecten temes transversals o comuns a diverses especialitats; i proposar les rotacions externes dels residents, prèviament valorades, a la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut, per a la seva autorització.
15.9 Aprovar i fomentar la participació dels/de les residents en cursos, congressos, seminaris o reunions científiques, relacionats amb el programa.
15.10 Elaborar i aprovar el pla de gestió de qualitat docent del centre o la unitat docent, d'acord amb els criteris generals que estableixi la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut, i supervisar-ne el compliment.
A aquests efectes, les persones responsables de les unitats assistencials i els òrgans de direcció i gestió corresponents han de facilitar a la comissió de docència tota la informació que sigui necessària.
15.11 Facilitar la formació continuada dels tutors en metodologies docents i altres aspectes relacionats amb els programes formatius.
15.12 Participar en l'acreditació de tutors de manera continuada en els termes que estableixi la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut, i proposar el nomenament dels tutors que correspongui a l'òrgan directiu del centre o de la unitat docent.
15.13 Vetllar per l'estructura i el funcionament correctes de les pròpies unitats docents, per tal que concorrin les condicions necessàries per impartir una formació adequada als residents, avaluant les seves activitats formatives i revisant les avaluacions anuals.
15.14 Proposar a la gerència o a l'òrgan equivalent de direcció del centre o la unitat docent que adopti les mesures necessàries per tal que es doti a la comissió i als tutors dels mitjans personals i materials necessaris per a la realització adequada de les seves funcions.
15.15 Aprovar la participació de dispositius propis en unitats docents externes.
15.16 Informar la gerència o l'òrgan equivalent de direcció del centre o unitat docent, almenys anualment, sobre la capacitat docent del centre o la unitat docent, i realitzar la proposta d'oferta de places de formació sanitària especialitzada.
15.17 Elaborar i aprovar una memòria anual de les activitats de formació sanitària especialitzada realitzades en el centre o la unitat docent.
15.18 Procurar que hi hagi una coordinació adequada entre la formació universitària de grau i postgrau i la formació especialitzada en ciències de la salut en els dispositius de caràcter universitari que s'integrin en el centre o la unitat docent.
A aquest efecte, els centres docents universitaris han de dotar-se de les figures organitzatives que els programes o les especialitats de les diferents àrees de coneixement requereixin.
15.19 Remetre les avaluacions finals i anuals, així com els resultats de les revisions i els períodes de recuperació que corresponguin, a través del seu president o presidenta al Registre Nacional d'Especialistes en Formació; i notificar les excedències i altres situacions que repercuteixin en la durada del període formatiu al mateix Registre Nacional d'Especialistes en Formació.
15.20 Comunicar per escrit als residents el lloc on s'ubicarà el tauler o taulers oficials d'anuncis de la comissió, en què han de publicar els avisos i les resolucions.
No obstant això, la comissió de docència pot emprar altres mitjans addicionals, inclosos els telemàtics, per facilitar la divulgació dels avisos i les resolucions.
15.21 Vetllar per la utilització correcta de la capacitat docent del centre i de cada una de les unitats docents, analitzant periòdicament aquesta capacitat i coordinant l'ocupació de les diverses unitats per estudiants i professionals presents amb finalitats d'aprenentatge de qualsevol dels nivells formatius.
15.22 Informar sobre les sol·licituds d'autorització d'estades formatives i especificar-hi si interfereixen o no en la capacitat docent del centre, per a la seva tramitació a la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut.
15.23 Comunicar les sol·licituds de canvi excepcional d'especialitat dels residents i també de reconeixement de períodes formatius, per a la seva tramitació a la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut, la qual ha d'emetre l'informe corresponent i les ha de traslladar al ministeri competent en matèria sanitària.
15.24 Proposar la realització d'auditories docents a la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut.
15.25 Analitzar els resultats de les auditories docents realitzades al centre i a les unitats docents, així com establir les accions de millora que resultin oportunes.
15.26 Participar activament en els procediments d'avaluació i millora propis del pla de qualitat docent del centre.
15.27 Col·laborar i participar activament en totes les tasques que li assigni la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut o les que li atribueixin les disposicions reguladores de la formació sanitària especialitzada.
16.1 La comissió de docència s'ha de reunir en sessió ordinària, com a mínim, un cop cada dos mesos, i en sessió extraordinària tantes vegades com ho cregui necessari el president o presidenta.
16.2 Les convocatòries, que han d'incloure l'ordre del dia, les ha de cursar el president o presidenta amb un mínim de 48 hores d'antelació, i s'han d'efectuar preferentment per mitjans electrònics.
16.3 Per tal que la comissió s'entengui vàlidament constituïda es requereix en primera convocatòria l'assistència del president o presidenta i el secretari o secretària, o els seus substituts, i de la meitat dels vocals que la configuren.
En segona convocatòria, és suficient l'assistència del president o presidenta i el secretari o secretària, o els seus substituts, i d'una tercera part dels vocals.
16.4 Malgrat això, la comissió de docència es considera convocada i vàlidament constituïda per tractar qualsevol assumpte de la seva competència, sempre que hi hagi presents tots els membres i sempre que els assistents acceptin per unanimitat dur a terme la reunió.
16.5 A les reunions de la comissió poden assistir professionals diferents dels membres que la componen, amb veu però sense vot i en funció dels temes que s'han de tractar.
16.6 En els procediments de revisió d'avaluacions poden incorporar-se a la comissió, als únics efectes d'aquests procediments, els vocals que correspongui en els termes i els supòsits previstos a la legislació aplicable.
16.7 La comissió es pot reunir excepcionalment mitjançant videoconferència, multiconferència o qualsevol altre sistema que no impliqui la presència física dels membres.
En aquests casos, és necessari garantir la identificació dels assistents a la reunió, la continuïtat en la comunicació, la possibilitat d'intervenir en les deliberacions i l'emissió del vot.
La reunió s'entén celebrada al lloc on es trobi el president o presidenta.
En les reunions virtuals es consideren assistents els que hagin participat en la multiconferència o la videoconferència.
16.8 Cada comissió de docència ha d'elaborar les normes de regulació interna.
16.9 Respecte al que no estigui previst expressament en relació amb el règim de funcionament de les comissions de docència, cal atenir-se al que estableix la normativa aplicable als òrgans col·legiats de les administracions públiques de Catalunya.
Funcions de la presidència i de la secretaria
17.1 Al president o presidenta de la comissió de docència li corresponen les funcions que expressament es preveuen en aquest Decret i les que la normativa aplicable als òrgans col·legiats de les administracions públiques de Catalunya estableix amb caràcter general per a aquest càrrec.
17.2 El secretari o secretària aixeca l'acta de cada reunió de la comissió, en la qual ha d'especificar les persones assistents, l'ordre del dia, el lloc i la durada de la reunió, els punts principals de les deliberacions i els acords adoptats.
Les actes s'han d'aprovar en la mateixa o en la propera sessió de la comissió i, un cop aprovades, tenen caràcter públic.
18.1 Els acords s'adopten per majoria simple de vots.
El president o presidenta dirimeix els empats que es produeixin amb el seu vot de qualitat.
18.2 No poden ser objecte de deliberació o d'acord els temes que no figurin prèviament en l'ordre del dia, excepte que estiguin presents tots els membres de la comissió i declarin la urgència de la qüestió per majoria absoluta.
18.3 Respecte dels centres o les unitats docents que tinguin subcomissions, l'acta de la comissió de docència ha d'incloure la lectura i l'aprovació de les actes de les subcomissions de docència corresponents del període transcorregut entre la reunió anterior de la comissió de docència i l'actual.
La direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut pot revocar qualsevol autorització concedida a una comissió de docència, un cop tramitat l'expedient contradictori corresponent, quan es constati que no compleix els requisits d'autorització i de funcionament exigits en aquest Decret i en la resta de normativa aplicable.
Concepte i dependència funcional
20.1 El o la cap d'estudis és un gestor de la formació especialitzada al qual correspon la direcció de les activitats de planificació, organització, gestió i supervisió de la docència especialitzada.
20.2 El o la cap d'estudis depèn funcionalment de la gerència o de l'òrgan de direcció equivalent del centre al qual estigui adscrita la comissió de docència a la qual pertanyi, té autonomia de gestió i exerceix la seva tasca amb independència de la línia de gestió assistencial o de recerca.
Requisits, sistema d'accés, designació i nomenament
21.1 Per ser nomenat cap d'estudis cal acreditar la titulació d'especialista en ciències de la salut.
21.2 El sistema d'accés a les funcions de cap d'estudi de formació especialitzada als centres i les unitats docents és el següent:
a) En l'àmbit del sector privat, el o la cap d'estudis és designat per la gerència o per l'òrgan de direcció equivalent del centre de què depengui la comissió de docència i a proposta d'aquesta.
b) En l'àmbit del sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT), el o la cap d'estudis és designat mitjançant convocatòria pública.
En cada convocatòria s'ha de determinar el perfil competencial i la dedicació requerida per al compliment de les funcions inherents al càrrec.
Es valoren, entre altres criteris, la trajectòria professional assistencial, docent i de recerca; l'experiència en formació especialitzada; haver desenvolupat funcions de cap d'estudis, tutoria en formació especialitzada, coordinació, col·laboració docent o participació en un centre docent acreditat per a la formació especialitzada; i l'experiència i la formació en lideratge i gestió d'equips humans, en metodologia docent i avaluativa, i en planificació, organització i gestió de recursos i qualitat.
La convocatòria ha d'incloure l'elaboració d'un projecte de gestió de la formació especialitzada del centre o la unitat docent de què es tracti, i els aspirants també han de presentar el currículum i aportar els mèrits professionals que considerin adequats al perfil establert a la convocatòria.
Una comissió de selecció constituïda ad hoc valora l'adequació dels aspirants al perfil exigit.
La comissió de selecció ha d'estar constituïda per un màxim de set membres nomenats per l'òrgan de direcció del centre, entre els quals hi ha d'haver necessàriament la participació de dos caps d'estudis de formació especialitzada, un representant del departament competent en matèria de salut i un altre del mateix centre o la mateixa unitat docent de què es tracti.
La comissió de selecció ha d'elevar una proposta a la gerència o a l'òrgan equivalent de direcció del centre, que ha de nomenar el candidat o candidata seleccionat de conformitat amb la proposta.
Per a l'exercici de les seves funcions, s'ha de garantir que el cap d'estudis pugui disposar d'una dedicació específica dintre del seu temps de treball, en funció del nombre de residents al seu càrrec i de la complexitat del centre o la unitat, atenent al nombre d'especialitats acreditades i al nombre de dispositius docents que l'integren.
La dedicació mínima s'estableix en un 10% de la jornada laboral.
Segons aquests criteris, el temps de treball ha d'oscil·lar entre la dedicació completa i un mínim del 10% de la jornada laboral.
Són funcions del o de la cap d'estudis, les següents:
23.1 Presidir la comissió de docència i dirimir els empats que es produeixin en l'adopció dels acords amb el seu vot.
23.2 Formar part dels òrgans de direcció dels centres i serveis sanitaris corresponents, amb la finalitat d'assegurar i garantir la incardinació de la docència en l'activitat assistencial ordinària, continuada i d'urgències.
23.3 Representar la comissió de docència a la Xarxa de Comissions de Docència de Catalunya i davant la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut o de qualsevol altre organisme extern.
23.4 Dirigir i coordinar les activitats docents dels tutors, i actuar com a interlocutor amb els responsables assistencials de tots els dispositius de la unitat docent.
23.5 Actuar com a interlocutor entre els responsables assistencials i docents amb la finalitat de garantir una coordinació adequada entre ells.
Exercir la relació específica amb els presidents d'altres comissions de docència que tinguin dispositius docents al propi centre i, si s'escau, amb el coordinador o coordinadora docent de la unitat docent universitària, amb el coordinador o coordinadora de pràctiques assistencials (PAI) o la figura equivalent i amb els responsables de postgrau.
23.6 Coordinar l'ocupació de les diverses unitats assistencials per estudiants i professionals en pràctiques de qualsevol nivell formatiu, i vetllar perquè no se sobrepassi la capacitat docent del centre i de cada una de les unitats docents.
23.7 Supervisar l'aplicació pràctica dels programes formatius de les diverses especialitats, i promoure i supervisar la formació dels residents en competències comunes.
23.8 Consensuar i subscriure el protocol de supervisió dels residents, en representació de la comissió de docència, juntament amb els òrgans de direcció del centre corresponents, així com coordinar-ne l'aplicació i la revisió periòdica.
23.9 Promoure, potenciar i supervisar el compliment del procés d'avaluació global de la docència, dels residents, dels tutors i de l'estructura docent.
23.10 Convocar i presidir els comitès d'avaluació anual, i dirimir els empats que es produeixin amb el seu vot.
23.11 Supervisar el pla de gestió de qualitat docent del centre o la unitat, i coordinar-ne el seguiment i el compliment amb els òrgans de direcció corresponents.
23.12 Gestionar els recursos personals i materials assignats a la comissió de docència, i elaborar el pla anual de necessitats.
23.13 Participar en l'acreditació continuada dels tutors i en el procés per al seu reconeixement, en els termes que estableixi la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut.
23.14 Definir i supervisar el compliment dels objectius docents aprovats per la direcció del centre i l'elaboració de la memòria anual d'activitats docents.
23.15 Promoure, fomentar i definir les línies i les activitats de recerca docent relacionades amb les especialitats en ciències de la salut, en consonància amb els plans de salut elaborats pel departament competent en matèria de salut i els programes I+D relacionats amb la formació sanitària especialitzada.
23.16 Ordenar la inclusió en el tauler d'anuncis dels avisos i les resolucions de la comissió de docència que requereixin publicació, i incorporar-hi la diligència relativa a la data de publicació que en cada cas correspongui.
23.17 Garantir la tramesa adequada de les avaluacions i la resta de documentació que s'hagi de lliurar al Registre d'Especialistes en Formació del ministeri competent en matèria sanitària.
23.18 Fomentar la formació continuada dels tutors i participar en l'elaboració de programes formatius ad hoc.
23.19 Participar en els processos de selecció d'altres caps d'estudis.
23.20 Promoure i fomentar activitats relacionades amb metodologies docents i educatives per a la formació especialitzada en ciències de la salut.
23.21 Realitzar els informes que sol·licitin el departament competent en matèria de salut, el ministeri competent en matèria sanitària o qualsevol altra autoritat administrativa.
23.22 Totes les funcions que li assigni la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut o li atribueixin les disposicions reguladores de la formació sanitària especialitzada.
Reconeixement, incentivació i avaluació periòdica
24.1 L'exercici de les funcions de cap d'estudi és objecte del reconeixement oportú pel centre o la unitat docent, per l'Administració sanitària i pel conjunt del sistema sanitari.
24.2 En l'àmbit privat, el reconeixement de la tasca desenvolupada pel cap d'estudis es reflecteix com a mínim en el desenvolupament professional previst al centre o a l'entitat de què es tracti.
24.3 En l'àmbit del sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT), el reconeixement s'articula de la manera següent:
a) En la carrera professional o en el sistema d'incentivació, promoció i desenvolupament professional equivalent, dintre del nivell al qual correspongui, entenent, en tot cas, el temps d'exercici com a cap d'estudis com a temps equivalent a la situació d'exercici com a cap de servei, director o directora d'equip d'atenció primària, adjunt o adjunta d'infermeria o figures equiparables, segons la professió i l'àmbit de treball.
b) En els procediments concursals per a la cobertura de places dels centres que tenen acreditada la formació especialitzada, els barems han de preveure com a mèrit específic haver estat cap d'estudis, entenent el temps d'exercici del cap d'estudis com a temps equivalent a l'exercici d'un cap de servei, director o directora d'equip d'atenció primària, adjunt o adjunta d'infermeria o figura equiparable, segons la professió i l'àmbit de treball.
c) Percepció de la retribució econòmica associada almenys al lloc funcional de cap de servei, director o directora d'equip d'atenció primària o adjunt o adjunta d'infermeria, segons la professió i l'àmbit de treball i tenint en compte la dedicació específica reconeguda.
24.4 En tot cas, les funcions del cap d'estudis es consideren de gestió clínica, i el seu desenvolupament i els seus resultats han de ser avaluats periòdicament per la gerència o per l'òrgan de direcció equivalent del centre del qual depengui.
Els tutors són els professionals sanitaris especialistes en servei actiu, acreditats per a la docència del personal resident, que tenen la missió de planificar i col·laborar activament en l'aprenentatge dels coneixements, les habilitats i les actituds d'aquests, a fi de garantir el compliment del programa formatiu de l'especialitat de què es tracti.
Els tutors són els primers responsables del procés d'ensenyament i d'aprenentatge de l'especialista en formació.
L'acreditació dels tutors d'especialistes en ciències de la salut és competència del departament competent en matèria de salut a través de la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut.
26.2 Requisits per a l'acreditació
Per poder optar a l'acreditació, les persones aspirants han de complir els requisits següents:
a) Estar en possessió del títol oficial d'especialista en ciències de la salut de l'especialitat en què aspira a exercir la tutoria, o de la titulació que determini la normativa aplicable al sistema de formació sanitària especialitzada en ciències de la salut.
b) Estar en situació de servei actiu a qualsevol dels dispositius integrats en el centre o la unitat docent, amb una relació laboral estable que asseguri el temps de dedicació i la continuïtat de l'acció tutorial que ha d'exercir.
c) Tenir una experiència prèvia mínima de dos anys desenvolupant una activitat assistencial específica de la seva especialitat, i d'un any mínim d'activitat assistencial al mateix centre o unitat docent acreditada.
d) Haver superat la puntuació mínima de 10 crèdits en la valoració global del perfil professional, així com haver assolit els crèdits mínims que, en concret, es requereixen en el perfil clinicoassistencial, en el perfil docent i en el perfil de recerca, d'acord amb el que disposen l'apartat 4 i l'annex.
e) No ser el o la responsable assistencial de l'especialitat en què es formen els residents de l'especialitat a la qual s'aspira a exercir la tutoria.
f) No estar exonerat de l'activitat assistencial pel desenvolupament de tasques de gestió o recerca.
26.3.1 La sol·licitud d'acreditació s'ha de presentar a l'Oficina de Gestió Empresarial (OGE) mitjançant un imprès normalitzat que es pot descarregar de la seu corporativa electrònica de la Generalitat de Catalunya ( ), sens perjudici del dret de les persones interessades a presentar els documents d'acord amb el que disposa l'article 25.1 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
26.3.2 El document normalitzat de sol·licitud s'ha de presentar acompanyat de la documentació següent:
a) Certificat del o de la cap d'estudis del centre de formació especialitzada on s'exerceixi l'acció tutorial que acrediti el compliment dels requisits que estableix l'apartat 2 anterior, que reculli la puntuació obtinguda per la persona interessada en cada un dels perfils professionals, d'acord amb els criteris de valoració que especifiquen l'apartat 4 següent i l'annex d'aquest Decret, i que hagi estat emès d'acord amb el model que s'aprovi per mitjà d'una resolució de la persona titular de la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut.
b) Declaració responsable de la persona interessada de disposar de l'experiència prèvia mínima assistencial de dos anys que requereix l'apartat 2.c) d'aquest article, quan aquesta s'hagi obtingut totalment o parcialment a un centre diferent d'aquell on està en actiu.
26.3.3 La direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut ha d'examinar les sol·licituds presentades juntament amb la documentació acompanyada.
Si la sol·licitud no acompleix els requisits establerts o no s'acompanya de la documentació necessària, d'acord amb el que disposa l'apartat 2, s'ha de requerir la persona interessada perquè esmeni la falta o adjunti els documents preceptius en un termini de 15 dies hàbils a comptar de l'endemà de la notificació del requeriment.
Transcorregut aquest termini sense que s'hagi esmenat la sol·licitud o presentat la documentació requerida, s'entén que es desisteix de la sol·licitud, amb la resolució prèvia a aquest efecte.
26.4 Criteris de valoració del perfil professional
26.4.1 El perfil professional dels aspirants s'avalua mitjançant una valoració curricular conjunta dels perfils, que tingui en compte els cinc anys anteriors a la sol·licitud d'acreditació.
Els perfils que s'han de valorar són els següents:
26.4.2 Per a cada perfil s'exigeix un mínim de crèdits per assolir globalment, i en alguns dels seus criteris també s'exigeix un mínim de crèdits en particular, d'acord amb la puntuació que s'estableix a l'annex.
La puntuació total mínima exigible per atorgar l'acreditació és de 10 crèdits.
26.5 Comissió Tècnica d'Acreditació
Es constitueix la Comissió Tècnica d'Acreditació, adscrita al departament competent en matèria de salut, com a òrgan tècnic de suport per a l'anàlisi i l'estudi de les sol·licituds presentades, i que ha d'elaborar les propostes d'acreditació per tal que les resolgui el director o directora general competent en matèria de planificació i recerca en salut.
La Comissió Tècnica d'Acreditació està integrada per:
a) La presidència, exercida pel director o directora general competent en matèria de planificació i recerca en salut o la persona a qui ho delegui.
b) La vicepresidència, exercida per la persona que exerceixi la presidència de la Xarxa de Comissions de Docència de Catalunya.
- Dos tutors d'especialistes en ciències de la salut.
- Fins a dues persones expertes en l'àmbit de la formació sanitària especialitzada.
S'ha de garantir el caràcter multiprofessional dels vocals.
d) La secretaria, amb veu però sense vot, exercida per un tècnic o tècnica de la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut.
Les persones membres de la Comissió Tècnica d'Acreditació no es poden presentar com a candidats al procés d'acreditació.
26.5.3 Les persones que ocupen les vocalies són nomenades pel director o directora general competent en matèria de planificació i recerca en salut, a proposta del president o presidenta de la Xarxa de Comissions de Docència de Catalunya.
La composició nominal dels membres de la Comissió Tècnica d'Acreditació es pot consultar a la web del departament competent en matèria de salut.
26.5.4 La Comissió Tècnica d'Acreditació pot sol·licitar assessorament per a les seves tasques a persones expertes en la matèria objecte d'acreditació, les quals actuen amb veu però sense vot.
26.5.5 La direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut ha de facilitar el suport tècnic, personal i material necessari per poder dur a terme el procediment d'acreditació.
26.5.6 El funcionament i el règim d'acords de la Comissió Tècnica d'Acreditació s'ha d'ajustar al que disposa la normativa aplicable als òrgans col·legiats de les administracions públiques de Catalunya.
26.5.7 Els membres de la comissió resten subjectes a les causes d'abstenció i recusació que estableixen els articles 28 i 29 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
26.5.8 Els membres de la Comissió Tècnica d'Acreditació, així com els experts que s'hi incorporin, poden rebre les dietes i les indemnitzacions que els corresponguin d'acord amb la normativa vigent.
26.5.9 La Comissió Tècnica d'Acreditació es reuneix amb una periodicitat trimestral amb la finalitat d'analitzar les sol·licituds presentades d'acord amb els criteris de valoració que estableix aquest procediment, llevat que el nombre de sol·licituds n'aconselli la convocatòria amb anterioritat.
26.6.1 Un cop la Comissió ha analitzat i valorat les sol·licituds d'acreditació, s'ha d'elevar la proposta de resolució al director o directora general competent en matèria de planificació i recerca en salut, el qual ha de dictar una resolució expressa d'atorgament o denegació de l'acreditació sol·licitada.
26.6.2 La direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut ha de notificar la resolució a la persona candidata, a la gerència o a l'òrgan de direcció equivalent de l'entitat titular del centre o la unitat docent de què es tracti i també a la comissió de docència corresponent.
El termini màxim en què s'ha de notificar la resolució d'acreditació és de sis mesos, comptadors a partir de la data en què la sol·licitud hagi tingut entrada en el registre del departament competent en matèria de salut.
Exhaurit el termini anterior sense que s'hagi emès resolució o s'hagi requerit l'esmena de la sol·licitud, s'ha d'entendre estimada la sol·licitud d'acreditació per silenci administratiu.
26.6.3 Contra les resolucions que posen fi al procediment d'acreditació es pot interposar recurs d'alçada davant el conseller o consellera competent en matèria de salut.
L'acreditació, sens perjudici de la seva subjecció a l'avaluació anual que estableix l'article 29, és vigent mentre no es produeixi alguna de les causes que estableix l'article 30 que en comportin la revocació.
26.8.1 El nomenament del tutor o tutora l'efectua l'òrgan directiu de l'entitat titular del centre o la unitat docent, a proposta de la comissió de docència corresponent, entre professionals prèviament acreditats.
El nomenament s'ha de comunicar a la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut en el termini d'un mes.
26.8.2 En el cas que el tutor o tutora estigui impedit per causa justificada per realitzar la funció tutorial durant un període superior a quatre mesos, cal adscriure temporalment els seus residents a un altre tutor o tutora acreditat de la unitat docent.
Si no hi ha més tutors acreditats en el servei o unitat docent, l'òrgan directiu de l'entitat titular, a proposta de la comissió de docència, ha de nomenar, amb caràcter excepcional i provisionalment durant el període d'absència del tutor o tutora acreditat, un o una especialista de la unitat docent que reuneixi els requisits per poder exercir les funcions esmentades, amb tots els drets i els deures que li corresponguin per a la funció desenvolupada.
Corresponen al tutor o tutora de formació sanitària especialitzada les funcions següents:
a) Proposar la guia o l'itinerari formatiu tipus de l'especialitat a la comissió de docència, d'acord amb els altres tutors de l'especialitat i amb el o la cap dels dispositius assistencials i també d'acord amb el programa de l'especialitat i aplicable a tots els residents de l'especialitat que es formin a la unitat docent.
b) Elaborar el pla individual de formació de cada resident i adaptar-lo a la guia o l'itinerari formatiu tipus esmentat, en coordinació amb els responsables dels dispositius assistencials i amb la resta de docents que intervinguin en el procés formatiu.
c) Organitzar, coordinar, dirigir i controlar el desenvolupament del programa docent de cada resident al seu càrrec, en relació estreta amb el o la cap assistencial de la unitat docent o la figura equivalent en l'àmbit que correspongui, amb la finalitat d'assolir els objectius proposats per al seu període de formació.
d) Proposar les rotacions externes a la comissió de docència i especificar els objectius que persegueixen.
e) Fomentar l'activitat docent i de recerca de la persona resident, i assessorar i supervisar els seus treballs en la matèria, si s'escauen.
f) Assessorar els residents i promoure envers els residents mateixos l'autoaprenentatge en temes relacionats amb l'especialitat i amb la pràctica clínica.
g) Participar en activitats de formació continuada relacionades amb l'especialitat i garantir l'actualització permanent de les seves competències.
a) Rebre la persona resident quan s'incorpori al centre o la unitat docent, així com facilitar-li tota la informació que sigui necessària sobre l'estructura i el funcionament pel que fa als aspectes assistencials, docents i de recerca.
b) Mantenir contacte continu, pactat i estructurat amb la persona resident durant tot el període formatiu, sigui quin sigui el dispositiu de la unitat docent en què es desenvolupi, i també establir un calendari de reunions periòdiques amb un mínim de quatre anuals.
c) Informar la comissió de docència sobre la participació dels residents en cursos, congressos i altres activitats docents que comportin la sol·licitud d'un permís.
d) Ser el referent i l'interlocutor de la persona resident, resoldre les incidències que es puguin plantejar respecte de l'organització i vetllar pels interessos docents i formatius de la persona resident.
e) Assessorar la comissió de docència sobre la formació de l'especialitat, proposar les activitats de millora de la qualitat docent a la seva unitat i participar en el seu desenvolupament.
f) Assistir, col·laborar i participar en activitats no assistencials del centre o la unitat docent, en relació amb la formació de residents, i en les organitzades específicament per a tutors sobre metodologia docent i avaluació, entre altres.
27.3 Funcions de seguiment i avaluació
a) Realitzar el seguiment del procés continu d'aprenentatge mitjançant entrevistes periòdiques amb altres tutors i professionals que intervinguin en la formació dels residents.
b) Revisar dins el termini establert i en la forma escaient les avaluacions de les rotacions, els cursos i les altres activitats docents que realitza la persona resident.
c) Afavorir que la persona resident al seu càrrec assumeixi progressivament responsabilitats en la tasca assistencial, i també supervisar el contingut i la realització de les seves activitats assistencials.
d) Elaborar l'informe anual per a la valoració del progrés anual de la persona resident en el procés d'adquisició de competències professionals assistencials, de docència i recerca, i també de les accions de millora.
e) Participar en l'avaluació sumativa en el comitè d'avaluació, com a tutor o tutora de la persona resident, per dur a terme les avaluacions anuals i l'avaluació final, i l'acompanyar-la, si s'escau, a l'acte de revisió després d'una avaluació anual negativa no recuperable.
f) Promoure i supervisar l'assistència dels residents a les sessions generals del centre i a les de la pròpia unitat docent, i també la seva participació en les activitats del pla transversal comú.
g) Supervisar el llibre de l'especialista en formació o el dossier, segons s'escaigui, de la persona resident.
27.4 Qualsevol altra funció destinada a la planificació, la gestió, la supervisió i l'avaluació de tot el procés de formació de la persona resident en el context de l'organització sanitària.
S'ha de garantir que el tutor o tutora pugui disposar d'una dedicació específica per al desenvolupament de les funcions de tutoria dins el seu temps de treball, a raó de tres hores per resident i mes, que ha de tenir efectes des de la data del seu nomenament com a tutor.
Aquesta dedicació ha d'estar inclosa dins el pla de treball de la unitat assistencial i, concretament, dins el pla de treball del professional que exerceix la tutoria.
Avaluació anual i reconeixement
29.1 L'avaluació anual i el reconeixement dels tutors, en funció dels seus coneixements i la seva experiència en les tasques assistencials, docents i de recerca, com també del grau de compliment dels objectius assistencials, docents i investigadors del centre sanitari en què presten els serveis, ha de contribuir a l'objectiu de millorar progressivament la formació integral dels especialistes en formació i, en conseqüència, millorar també el sistema de salut.
29.2 L'exercici de les funcions de tutoria tenen la consideració de funcions de gestió clínica i són objecte del reconeixement oportú pel centre sanitari docent, per l'Administració sanitària i pel conjunt del sistema sanitari.
29.3 L'acreditació atorgada al tutor o tutora està subjecta a una avaluació anual amb la finalitat de validar l'acompliment de les tasques encomanades i el manteniment de les seves competències com a tutor o tutora, i és pressupòsit del reconeixement econòmic de l'acció tutorial.
29.4 Per tal d'avaluar l'acreditació atorgada, els centres de formació sanitària especialitzada han de trametre un certificat del cap o de la cap d'estudis, d'acord amb el model que s'aprovi per mitjà d'una resolució de la persona titular de la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut, a la direcció competent en matèria de planificació i recerca en salut del departament competent en matèria de salut, abans del 15 de juliol de l'any següent al de l'acció tutorial objecte d'avaluació.
El certificat s'ha de presentar a l'Oficina de Gestió Empresarial (OGE) mitjançant un imprès normalitzat que es pot descarregar de la seu corporativa electrònica de la Generalitat de Catalunya ( ), sens perjudici del dret de les persones interessades a presentar els documents d'acord amb el que disposa l'article 25.1 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
29.5 L'avaluació anual del o de la cap d'estudis pot ser positiva o negativa, segons si es valida o no el compliment dels requisits.
L'avaluació positiva comporta el manteniment de la plena vigència de l'acreditació per un any més, i l'avaluació negativa obre un termini perquè la persona interessada hi presenti al·legacions.
29.6 Anualment, vistos els certificats tramesos d'acord amb l'apartat 4, el director o la directora general competent en matèria de planificació i recerca en salut ha d'emetre una resolució d'avaluació de totes les acreditacions atorgades.
En el cas que l'avaluació sigui negativa, la resolució ha d'indicar els motius d'exclusió i és causa de revocació de l'acreditació.
29.7 En l'àmbit del sector privat, el reconeixement de la tasca docent desenvolupada pel tutor o tutora s'ha de reflectir, com a mínim, en el desenvolupament professional previst pel centre o l'entitat de què es tracti.
29.8 En l'àmbit del sector públic, els tutors de cada especialitat i centre o unitat docent, amb acreditació i nomenament, han d'obtenir el reconeixement següent de la funció tutorial en formació especialitzada:
c) La preferència per a la realització d'activitats de formació continuada, tant relacionades amb els continguts de l'especialitat com les relatives a la funció de tutoria: coneixement i aprenentatge de mètodes educatius, tècniques de comunicació, metodologia de la recerca, gestió de qualitat, motivació i gestió de persones o aspectes ètics de la professió.
d) L'incentiu econòmic individual, anual, en funció del nombre de residents tutoritzats.
30.1 La direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut pot revocar l'acreditació del tutor o tutora, un cop vist l'informe preceptiu i no vinculant de la comissió de docència corresponent, i amb audiència de la persona interessada, quan es verifiqui que s'ha produït alguna de les causes següents:
a) Que el tutor o tutora ha deixat de complir les seves obligacions o ha deixat de reunir les condicions necessàries per continuar desenvolupant la funció de tutoria, de manera que es dificulti la formació adequada dels residents al seu càrrec.
b) Les avaluacions negatives reiterades dels residents subjectes a la tutoria.
c) L'extinció de la vinculació jurídica o contractual amb el centre o la unitat docent.
d) La pèrdua o la retirada del nomenament efectuat per la gerència o l'òrgan de direcció corresponent.
e) L'avaluació negativa acordada a instància de la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut o del o de la cap d'estudis.
30.2 La revocació de l'acreditació comporta automàticament la revocació del nomenament i la finalització del reconeixement que hi va associat.
La reincorporació per al desenvolupament de l'acció tutorial comporta la nova acreditació necessàriament.
31.1 El col·laborador o col·laboradora docent és el professional dels diferents dispositius de la unitat docent per on rota la persona resident que, sense ser tutor, col·labora activament en la seva formació, assumint l'orientació, la supervisió i el control de les activitats que realitza la persona resident durant les rotacions.
Pot ser de la mateixa o de diferent especialitat que la persona resident.
31.2 El col·laborador o col·laboradora docent ha de participar activament en l'avaluació de l'aprenentatge i les competències de la persona resident durant la rotació, de manera coordinada amb el seu tutor o tutora.
31.3 També desenvolupen tasques de col·laboració docent els professionals que participen activament en activitats formatives específiques dels residents, com ara cursos, tallers i altres activitats anàlogues.
Designació del col·laborador docent
El col·laborador o col·laboradora docent de les rotacions és designat pel o per la cap de la unitat assistencial corresponent o, si s'escau, pel o per la comandament d'infermeria, entre els professionals que es trobin en servei actiu a la unitat esmentada.
Les tasques assignades les ha de conèixer la comissió de docència i han de constar en el pla o l'acord de gestió docent de la unitat.
La col·laboració en activitats formatives específiques adreçades a residents ha de ser certificada pel cap d'estudis en nom de la comissió de docència.
Reconeixement de la tasca del col·laborador docent
En l'àmbit del sector privat, el reconeixement de la tasca docent desenvolupada pel col·laborador o col·laboradora docent s'ha de reflectir, com a mínim, en el desenvolupament professional previst pel centre o l'entitat de què es tracti.
En l'àmbit del sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT), els col·laboradors docents obtenen el reconeixement següent:
c) La preferència per a la realització d'activitats de formació continuada.
El coordinador o coordinadora docent és un professional d'un centre acreditat per a la formació de residents que, amb independència de les tasques que pugui tenir encomanades o no com a tutor o col·laborador docent, desenvolupa tasques de coordinació.
La necessitat d'aquesta figura ve determinada per la complexitat organitzativa, el volum de tutors o residents, la coexistència amb altres tipus de formació i la necessitat d'optimització i adequació de recursos.
Les figures de coordinació i les seves funcions han d'estar definides documentalment dins de l'estructura docent del centre o la unitat.
Són coordinadors docents, entre d'altres:
a) El coordinador o coordinadora hospitalari d'atenció familiar i comunitària, que coordina i supervisa les rotacions dels residents de les especialitats per l'hospital i fa d'enllaç entre les dues comissions de docència.
b) El coordinador o coordinadora d'àrees assistencials de gran afluència, com poden ser les urgències, que en coordinen i supervisen la distribució de residents i altres professionals en formació.
c) El coordinador o coordinadora de tutors, que coordina grups de tutors amb tasques comunes, per formar part d'una subcomissió, com el president o presidenta de la subcomissió d'infermeria.
El coordinador o coordinadora docent el nomena la gerència del centre docent o l'òrgan de direcció equivalent, d'acord amb la comissió de docència del seu centre o de l'àmbit que correspongui.
Reconeixement de la tasca del coordinador o coordinadora docent
El reconeixement de la tasca docent desenvolupada pel coordinador o coordinadora docent es reflecteix com un reconeixement específic en la carrera professional o en el sistema d'incentivació econòmic i desenvolupament professional equivalent previst pel centre o l'entitat de què es tracti, així com en els processos de selecció i provisió.
Personal tècnic de salut de suport a la formació
El tècnic o tècnica de salut de suport a la formació és el professional amb titulació superior que desenvolupa tasques directament relacionades amb la qualitat de la docència.
El personal tècnic de salut de suport a la formació ha de disposar d'un percentatge de dedicació específic a aquestes tasques en la seva jornada laboral, en funció de les característiques de cada centre o unitat.
38.1 El o la cap de la unitat assistencial és la persona responsable de l'organització i l'assignació de tasques assistencials i docents en el seu àmbit de competència.
38.2 Correspon al o a la cap de la unitat assistencial elaborar el pla o l'acord anual de gestió docent de la seva unitat, el qual ha d'incloure l'assignació de tasques docents concretes al personal sanitari al seu càrrec, així com elevar aquest pla o acord, amb el vistiplau de la comissió de docència, a la gerència o a l'òrgan de direcció corresponent del centre a què estigui adscrit, per a la seva aprovació.
Així mateix, ha de supervisar la guia o l'itinerari formatiu tipus de l'especialitat que proposa el tutor, tot i que no assumeix personalment la funció tutorial, i vetllar per facilitar-ne el compliment un cop aprovat per la comissió de docència.
Ha de vetllar també pel desenvolupament del programa docent de cada resident en formació de la seva unitat docent, en relació estreta amb el tutor o tutora i amb la finalitat d'assolir els objectius proposats per a tot el personal resident que, en compliment dels programes formatius, hagin de rotar pel seu àmbit d'actuació.
38.3 En les unitats docents multiprofessionals s'ha d'establir la col·laboració entre els responsables dels residents de totes les especialitats que la conformen.
39.1 S'entén per rotació externa el període formatiu autoritzat per l'òrgan competent que es duu a terme en centres o dispositius no previstos en el programa de formació ni en l'acreditació atorgada al centre o la unitat docent.
39.2 Les rotacions externes comporten per a la persona resident un període formatiu a centres o dispositius no previstos en la guia o l'itinerari formatiu i no previst en l'acreditació atorgada al seu centre o la seva unitat docent, amb l'objectiu d'ampliar els coneixements o l'aprenentatge de tècniques que no es practiquen en el seu centre o la seva unitat docent i que, segons el propi programa de formació, són necessàries o complementàries.
39.3 En aquells casos en què les rotacions externes es repeteixen cada any des del mateix centre i la mateixa unitat docent d'origen cap al mateix centre i la mateixa unitat docent de destinació, pel mateix any de residència i pels mateixos objectius, s'entén que són rotacions externes sistemàtiques, i es pot formalitzar un acord de col·laboració entre el centre d'origen i el centre de destinació.
39.4 Durant el període troncal del programa formatiu oficial de les especialitats troncals no es poden autoritzar rotacions externes de les que preveu l'article 21 del Reial decret 183/2008, de 8 de febrer.
39.5 La durada de les rotacions externes durant el període de formació específica del programa oficial de les especialitats troncals no pot superar els quatre mesos, en la totalitat del període esmentat.
39.6 Les rotacions que s'inclouen dins l'itinerari formatiu de la unitat docent acreditada no són rotacions externes sinó rotacions de programa, les quals han de ser prèviament autoritzades pel ministeri competent en matèria sanitària.
Els dispositius on s'efectuïn aquestes rotacions de programa s'han d'acreditar com a unitats docents associades.
39.7 En les especialitats no troncals la durada de les quals sigui de quatre anys o més, les rotacions externes no poden superar els quatre mesos continuats en cada període d'avaluació anual, ni els dotze mesos en el conjunt del període formatiu de l'especialitat respectiva.
En les especialitats la durada de les quals sigui de dos o tres anys, el període de rotació no pot superar els quatre o set mesos respectivament, en el conjunt del període formatiu de l'especialitat corresponent.
39.8 Tampoc no té la consideració de rotació externa, la rotació interna efectuada durant els darrers tres mesos del període troncal per la persona resident amb avaluació positiva, i escollida conjuntament amb el seu tutor en àrees interès d'especial per a la seva formació.
Aquesta rotació interna s'ha d'efectuar en centres o unitats docents acreditats per a la docència ubicats a Catalunya, atenent la seva capacitat docent.
Òrgan competent per a l'autorització de rotacions externes
Les rotacions externes les ha d'autoritzar el titular de la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut del departament competent en matèria de salut.
41.1 La rotació externa l'ha de proposar el tutor o tutora a la comissió de docència, i ha d'establir de manera detallada els objectius que es pretenen aconseguir, en els termes del Reial decret 183/2008, de 8 de febrer.
41.2 La rotació externa s'ha de realitzar en centres acreditats per a la docència o en centres de reconegut prestigi nacional o internacional.
41.3 La comissió de docència de destinació ha de manifestar la seva conformitat a la rotació externa sol·licitada.
41.4 La gerència del centre d'origen s'ha de comprometre expressament a continuar abonant les retribucions a la persona resident, incloses les que es desprenguin de l'atenció continuada que realitzi durant la rotació externa.
41.5 El centre o la unitat docent de destinació ha de procedir a avaluar la persona resident al final del període de la rotació externa, en els mateixos termes que en les rotacions internes previstes en el programa formatiu.
41.6 Les rotacions externes en centres o unitats docents no acreditats per a la formació especialitzada o en centres estrangers, requereixen la justificació de l'elecció efectuada en detriment d'un centre o unitat docent acreditat, en relació amb el valor afegit que representen per a la formació de la persona resident i sobre el grau d'excel·lència que ha de garantir el període formatiu.
Procediment de tramitació i documentació
42.1 Les sol·licituds d'autorització de rotacions externes s'han de trametre a la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut, amb una antelació mínima de dos mesos a la seva realització.
La sol·licitud d'autorització de rotacions externes s'ha de presentar a l'Oficina de Gestió Empresarial (OGE) mitjançant un imprès normalitzat que es pot descarregar de la seu corporativa electrònica de la Generalitat de Catalunya ( ), sens perjudici del dret de les persones interessades a presentar els documents d'acord amb el que disposa l'article 25.1 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
42.2 La direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut ha d'avaluar i ha de resoldre la rotació externa en el termini màxim de dos mesos des de la seva sol·licitud, i ha de notificar la seva resolució a la comissió de docència d'origen, amb còpia a la comissió de docència de destinació.
Exhaurit el termini anterior sense que s'hagi notificat la resolució o s'hagi requerit l'esmena de la sol·licitud, s'entén estimada la sol·licitud per silenci administratiu.
Les resolucions són susceptibles de recurs d'alçada davant la persona titular del departament competent en matèria de salut en el termini d'un mes a partir de l'endemà del dia de la seva notificació.
Si la justificació de la rotació o la delimitació dels objectius d'aprenentatge es considera insuficient, es requerirà la comissió de docència d'origen que les complementi i, en cas que es presenti, es procedirà a l'arxivament de les actuacions.
42.3 No es poden autoritzar rotacions externes de cap especialitat en els darrers tres mesos previs a la finalització de la formació sanitària especialitzada.
42.4 En tot cas, l'acord de col·laboració per a la realització de rotacions sistemàtiques i la seva aprovació per l'òrgan competent, substitueix l'autorització individual de les rotacions externes, però no els seus efectes, motiu pel qual, anualment s'ha de comunicar la relació nominal del personal resident afectat per la rotació externa autoritzada, així com qualsevol canvi que es produeixi, a la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut.
Estades formatives d'estrangers
Estades formatives d'estrangers a Catalunya
43.1 Les estades formatives d'estrangers es realitzen en unitats docents acreditades per a la formació d'especialistes i no es poden prendre en consideració per obtenir el títol espanyol d'especialista o per homologar títols estrangers amb aquest títol espanyol.
43.2 L'autorització per realitzar l'estada formativa requereix els informes següents:
a) Informe de la persona responsable del centre estranger on la persona interessada presti serveis, en el qual s'han de fer constar els objectius concrets que es pretenguin assolir amb la realització de l'estada formativa.
b) Informe de la comissió de docència del centre d'acollida, en el qual s'ha de fer constar l'acceptació de la persona interessada i que l'acceptació no perjudica la capacitat docent del centre.
c) Informe favorable de la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut del departament competent en matèria de salut.
43.3 Durant les estades formatives no hi pot haver cap vinculació laboral amb el centre sanitari.
43.4 Els professionals que duguin a terme estades formatives tenen la consideració de personal en formació, motiu pel qual les activitats en què intervinguin han de ser planificades, dirigides, supervisades i graduades pels professionals que presten serveis a la unitat assistencial on es realitzi l'estada.
43.5 Les estades són temporals per un termini màxim de sis mesos, prorrogables excepcionalment per altres sis mesos addicionals, mitjançant autorització expressa i fonamentada en causes degudament justificades per la comissió de docència del centre sanitari on s'efectua.
43.6 No es pot autoritzar una nova estada a la mateixa persona fins transcorreguts cinc anys des de la finalització de l'estada anterior.
43.7 S'ha de garantir, amb caràcter previ a l'inici de l'estada formativa, que la persona interessada té assegurada l'assistència sanitària i els riscos derivats de la responsabilitat civil en què pugui incórrer com a conseqüència de les activitats que porti a terme.
43.8 A la finalització de l'estada formativa, la comissió de docència ha d'emetre un certificat en què han de constar les activitats portades a terme i l'avaluació, satisfactòria o insatisfactòria, que n'hagin fet els professionals que han tutelat la formació.
43.9 La comissió de docència ha d'informar la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut sobre les estades formatives acceptades i també les realitzades.
Pla de gestió de la qualitat docent
44.1 L'Administració sanitària ha de participar activament en el desenvolupament de la qualitat docent dels centres i les unitats que imparteixen formació sanitària especialitzada en ciències de la salut.
44.2 Correspon a la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut:
a) Monitorar els indicadors bàsics de tots els centres i les unitats docents de manera centralitzada.
b) Promoure el benchmarking tenint en compte els indicadors bàsics entre totes les comissions de docència.
c) Realitzar anualment l'enquesta de satisfacció dels residents i incorporar-ne els resultats a la monitorització general d'indicadors.
d) Promoure i facilitar el desplegament, per part de cada comissió de docència, d'un pla de qualitat específic de cada centre sanitari docent.
e) Realitzar cada quatre anys un procés d'avaluació de cada centre docent i analitzar els aspectes qualitatius i de procediment.
Aquesta avaluació ha d'incloure:
- L'autoavaluació qualitativa a patir dels propis resultats i el benchmarking efectuat.
- L'avaluació per iguals amb un centre docent de similars característiques.
- L'avaluació externa promoguda pel departament competent en matèria de salut entre els centres docents de Catalunya.
Pla de gestió de la qualitat dels centres sanitaris docents
45.1 Els proveïdors de serveis de salut han d'incorporar la docència com un eix fonamental de la seva estratègia i l'han de relacionar adequadament amb la qualitat assistencial i la recerca.
45.2 Per tal de promoure la qualitat en la formació del personal resident, cada centre ha d'elaborar el seu propi pla de gestió de qualitat docent, adaptant-lo a la realitat, a l'estructura, a l'organització i a les metes del centre.
45.3 El pla de gestió de qualitat docent ha de preveure els continguts bàsics següents:
a) La política docent del centre: la planificació estratègica de la docència, la missió, la visió i els valors docents.
b) L'organització i els recursos: l'organigrama del centre, l'estructura organitzativa de la docència i els recursos per a la docència.
d) El desenvolupament de la formació sanitària especialitzada: els processos implicats en la formació sanitària especialitzada i el mapa de processos.
e) La mesura, l'anàlisi i la millora de la formació sanitària especialitzada: indicadors, el seu seguiment i la seva mesura, la gestió de no conformitats i les àrees de millora.
Xarxa de Comissions de Docència de Catalunya
La Xarxa de Comissions de Docència de Catalunya
46.1 La Xarxa de Comissions de Docència i Comissions Assessores dels centres sanitaris acreditats per a la formació dels especialistes en ciències de la salut a Catalunya, creada per l'Ordre SSS/151/2003, de 28 de març, passa a denominar-se Xarxa de Comissions de Docència de Catalunya.
46.2 Aquesta Xarxa resta adscrita a la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut, i es configura com a òrgan assessor del departament competent en matèria de salut, amb la finalitat de coordinar els òrgans amb responsabilitat docent als centres sanitaris acreditats per a la formació dels especialistes en ciències de la salut, així com de proposar mesures de millora de la formació especialitzada.
46.3 Les funcions, l'organització i la composició de la Xarxa de Comissions de Docència de Catalunya es regulen per ordre de la persona titular del departament competent en matèria de salut.
Els barems de mèrits, aplicables en règim d'igualtat, a les proves selectives per a l'accés a nomenaments de personal sanitari estatutari fix, han de preveure la valoració dels diplomes acreditatius dels aspirants que en l'avaluació final del període de residència hagin obtingut qualificacions de destacat amb menció i destacat amb menció especial, o hagin assolit una menció extraordinària per part de l'Administració sanitària.
Les avaluacions per al reconeixement del desenvolupament professional que tinguin lloc en els centres i els establiments sanitaris, aplicables en règim d'igualtat, han d'incloure com a mèrits de les persones interessades els diplomes que acrediten que en l'avaluació final del període de residència s'hagin obtingut qualificacions de destacat amb menció i destacat amb menció especial.
Les unitats docents troncals, a mesura que es vagin constituint, han de disposar de tutors troncals assimilables a la figura dels tutors d'especialitats en ciències de la salut, regulada en aquest Decret.
Amb l'objectiu de disposar d'informació adequada per a l'avaluació de la qualitat de la formació especialitzada, la direcció general competent en matèria de planificació i recerca en salut ha d'elaborar anualment una enquesta de satisfacció destinada a tot el personal resident de Catalunya.
L'incentiu econòmic que satisfà el departament competent en matèria de salut forma part del reconeixement de l'acció tutorial a favor dels tutors dels centres sanitaris docents del sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT), i s'ha d'efectuar mitjançant el sistema de pagament de compra de serveis sanitaris del Servei Català de la Salut.
Aquest incentiu es pot materialitzar en el concepte retributiu que correspongui a cada centre o unitat docent de formació sanitària especialitzada, de conformitat amb les disponibilitats pressupostàries.
La seva concreció i la seva efectivitat s'ha de produir de conformitat amb la clàusula addicional de reconeixement de l'acció docent que el Servei Català de la Salut acordi amb cadascun dels centres sanitaris docents o unitats docents.
En tot cas, els recursos corresponents al reconeixement de l'acció tutorial tenen caràcter finalista i s'han de destinar a retribuir els tutors que acrediti i nomeni la gerència o l'òrgan de direcció corresponent del centre sanitari o la unitat docent en funció del nombre de residents.
Les comissions de docència ja constituïdes en el moment de l'entrada en vigor d'aquest Decret disposen d'un termini de sis mesos per adaptar-se a les previsions que s'hi contenen, sens perjudici del manteniment dels nomenaments vigents.
Els tutors acreditats o reacreditats a l'empara de la disposició transitòria única de l'Ordre SLT/337/2013, de 20 de desembre, per la qual es regula el procediment per a l'acreditació de tutors d'especialistes en formació de les especialitats de medicina, farmàcia, infermeria i altres graduats i llicenciats universitaris en l'àmbit de la psicologia, la química, la biologia, la bioquímica i la física de centres sanitaris acreditats per a la formació d'especialistes en ciències de la salut de la xarxa sanitària de Catalunya, l'acreditació dels quals continuï en vigor, mantenen la seva acreditació amb subjecció a les previsions d'aquest Decret.
—1 Queda derogat el Decret 85/1997, d'1 d'abril, pel qual es refonen el Decret 242/1990, de 8 d'octubre, de creació del Consell Català d'Especialitats i de les diferents comissions d'especialitats en ciències de la salut, i el Decret 104/1992, de 28 d'abril, de modificació parcial de l'anterior i se n'actualitza el contingut.
—2 Queden derogades l'Ordre SLT/396/2005, de 28 de setembre, per la qual es fa pública la convocatòria del procés d'acreditació per part del Departament de Salut de tutors d'especialistes en formació, metges, farmacèutics, químics, biòlegs, bioquímics, psicòlegs i radiofísics de centres sanitaris acreditats per a la docència sanitària especialitzada de la xarxa sanitària d'utilització pública de Catalunya; l'Ordre SLT/513/2006, de 26 d'octubre, per la qual es fa pública la convocatòria del procés d'acreditació per part del Departament de Salut de tutors d'especialistes en formació de metges, farmacèutics, químics, biòlegs, bioquímics, psicòlegs i radiofísics de centres sanitaris acreditats per a la docència sanitària especialitzada de la xarxa sanitària d'utilització pública de Catalunya; l'Ordre SLT225/2010, de 24 de març, per la qual es fa pública la convocatòria dels procediments de reacreditació i d'acreditació de tutors d'especialistes en formació d'especialitats de medicina, farmàcia, química, biologia, bioquímica, psicologia i radiofísica, de centres sanitaris acreditats per a la formació d'especialistes en ciències de la salut de la xarxa sanitària de Catalunya, i l'Ordre SLT/337/2013, de 20 de desembre, per la qual es regula el procediment per a l'acreditació de tutors d'especialistes en formació de les especialitats de medicina, farmàcia, infermeria i altres graduats i llicenciats universitaris en l'àmbit de la psicologia, la química, la biologia, la bioquímica i la física de centres sanitaris acreditats per a la formació d'especialistes en ciències de la salut de la xarxa sanitària de Catalunya.
—3 Es deixen sense efectes la Resolució de 20 de maig de 1992, per la qual es crea la Comissió de Formació Postgraduada del Personal Facultatiu, la Resolució de 10 de gener de 1994, de modificació de la Resolució de 20 de maig de 1992, per la qual es crea la Comissió de Formació Postgraduada del Personal Facultatiu, i la Resolució d'1 de febrer de 2001, per la qual es modifica l'adscripció i la composició de la Comissió de Formació Postgraduada del Personal Sanitari.
Es faculta el conseller o consellera de Salut per modificar, mitjançant una ordre, l'annex d'aquest Decret, així com per dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al desplegament, l'eficàcia i l'execució d'aquest Decret.
Aquest decret entra en vigor als vint dies de la seva publicació al D iari O ficial de la G eneralitat de C atalunya.
Barcelona, 21 de juliol de 2015
Criteris per avaluar l'acreditació dels tutors de formació sanitària especialitzada
Activitats específiques de la pràctica clínica
Treball en equip (diferents professionals de la mateixa especialitat): 0,5 crèdits.
Treball en equips multidisciplinaris (amb professionals d'altres especialitats): 1 crèdit.
Unitats o consultes monogràfiques, referent, tècniques especials (cirurgia menor, crioteràpia, etc.), grups pacients, salut comunitària: 0,5 crèdits per activitat.
Participar com a referent de projectes de qualitat o seguretat de pacients: 1 crèdit per cadascun.
Comissió, comitè o grup estable en el propi centre i de la pròpia especialitat: 0,5 crèdits.
Formació continuada en l'especialitat
Atenció primària: director de centre.
Prova d'avaluació de la competència (ACOE) (vàlid per 10 anys): 1 crèdit.
Activitats a societats científiques (membre de les juntes o de grups estables de treball) i de l'Administració sanitària (Departament de Salut, Ministeri de Sanitat, d'altres organismes de l'Administració): 1 crèdit per cadascuna.
Moderador de taula amb contingut clinicoassistencial: 0,10 crèdits per taula.
Activitats de cooperació: 0,5 per activitat amb informe del cap d'estudis.
Crèdits necessaris perfil assistencial
Formació continuada en l'àrea docent i en competències transversals
Mestratge: 2 crèdits; Diplomatura: 1 crèdit.
Informe qualitatiu del cap d'estudis
Professor en cursos, seminaris, tallers, amb el suport d'institucions de reconegut prestigi sanitari, societats científiques o de l'entorn acadèmic: 0,1 crèdits per hora.
Si els cursos són específics per a residents: 0,2 crèdits per hora.
Exclou docència pròpia de la formació de grau en el contracte com a titular o associat.
Activitats com a docent en clínica
Supervisió d'estudiants de grau, postgrau o estades formatives: 0,2 crèdits/mes.
Supervisió de residents interns o externs: 0,3 o 0,4 crèdits /mes.
Membre de comitè docent de l'empresa o societat científica, membre CNE: 1 crèdit per any.
Substitució temporal de tutor: 0,5 crèdits/6 mesos.
Moderador de taula amb contingut de docència: 0,10 crèdits per taula.
Crèdits necessaris perfil docent
Formació continuada en l'àrea de recerca
Col·laborador o membre d'un grup de recerca
Membre d'un grup de recerca (unitats de recerca, fundacions i societats científiques): 1 crèdit (si és director del grup, s'hi afegeixen 0,5 crèdits).
Si la revista no està indexada, el valor és la meitat.
Capítol llibre, revisió o editorial
Si la revista està indexada, el valor és el doble.
Comunicacions i pòsters a congressos
Congrés nacional: 0,25 crèdits.
Patent, membre consultor/referent de revistes científiques: 1 crèdit.
Director o membre de comitès científics de cursos o congressos d'àmbit autonòmic: 0,5 crèdits; estatal o internacional: 1crèdit.
Moderador de taula amb contingut de recerca: 0,10 crèdits per taula.
Supervisió de tesis doctorals: 0,1 crèdits per cadascuna.
Total crèdits mínims necessaris