El PPC hi ha votat a favor tot i que el PP va rebutjar el 2007 la llei de memòria històrica que les declarava il·legítimes ACN Barcelona.-El Parlament ha aprovat per unanimitat anul·lar les sentències polítiques del règim franquista i declarar "il·legals" els tribunals de l'Auditoria de Guerra de l'Exèrcit d'Ocupació, anomenada posteriorment Auditoria de la IV Regió Militar, que va actuar a Catalunya del 1938 al 1978. La proposició de llei presentada per JxSí, CUP i CSQP també autoritza l'Arxiu Nacional de Catalunya a elaborar un llistat de condemnats. És dir, fer un registre dels 63.961 processos que van tenir lloc a Catalunya durant aquests quaranta anys. El PPC hi ha votat a favor tot i que el 2007 els populars van votar al Congrés en contra la llei de memòria històrica que va declarar "il·legítims" els tribunals i les condemnes del franquisme. El diputat dels populars Fernando Sánchez ha defensat el vot a favor "per respecte a les víctimes i com un pas per aprofundir en el camí de la reconciliació que es va iniciar amb la transició". El text aprovat declara il·legals els tribunals de l'Auditoria de Guerra de l'Exèrcit d'Ocupació, anomenada posteriorment Auditoria de la IV Regió Militar, que va actuar a Catalunya del 1938 al 1978. En conseqüència, segons el redactat de la llei, "es dedueix la nul·litat de ple dret, originària o sobrevinguda, de totes les sentències i resolucions de les causes instruïdes i dels consells de guerra, dictades per causes polítiques a Catalunya pel règim franquista". Pel que fa al llistat que podria elaborar l'Arxiu Nacional de Catalunya sobre sentències i condemnes, la llei diu que hi constarà "el número de procediment, la persona física o jurídica encausada i la condemna imposada". El text també preveu que l'Arxiu Nacional de Catalunya actualitzi la llista si té coneixement de casos que no constin a l'arxiu dels tribunals militars a Catalunya. La relatora de la ponència de la proposició de llei, Montserrat Palau (JxSí), ha citat el redactat de la llei, que apunta que el Parlament "assumeix la responsabilitat històrica i declara il·legals els processos i les causes i n'anul·la les sentències". A més, la relatora ha conclòs que la normativa "no busca revenja", sinó "veritat, justícia, reparació i garantia de no repetició". Palau també ha felicitat Cs i PPC per votar-hi a favor i els ha instat a traslladar el seu vot favorable al Congrés dels Diputats i a d'altres lleis que s'aprovin al Parlament sobre memòria històrica. "Hem tardat però cap indiferència, ni silenci ni oblit", ha conclòs. El diputat del PPC Fernando Sánchez ha justificat el vot favorable del seu grup per "respecte a les víctimes i com un pas per aprofundir en el camí de la reconciliació que es va iniciar amb la transició". El diputat ha rebutjat i condemnat el cop d'estat del general Franco així com tota la dictadura. "I refusem de forma especial la repressió dels ciutadans de Catalunya i de la nostra cultura catalana", ha afegit.  El diputat del PPC s'ha dirigit directament al conseller d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, per demanar-li que "transiti pel camí d'una veritable memòria democràtica, sense equidistàncies i sempre respectuosa amb la realitat històrica i la diversitat de les memòries". Sánchez ha considerat que, d'acord amb les lleis internacionals i espanyoles, els judicis ja són nuls i ha afegit que aquest dijous el Parlament es limita a reconèixer aquesta nul·litat que, segons ell, diverses instàncies ja han manifestat. Així doncs, el diputat ha conclòs que l'aprovació de la proposició de llei és un "posicionament polític". El diputat de Cs Matías Alonso ha assegurat que la llei pretén donar resposta a la demanda de les víctimes per tal que els casos es declarin "nuls explícitament". Matías considera que la llei espanyola del 2007 ja ho inclou implícitament així, però malgrat tot, entén que la petició de les entitats de memòria històrica s'ha d'atendre per "obligació moral i per enfortir la cultura democràtica" del país. De fet, ha defensat que el Congrés segueixi el "pas endavant" de la cambra catalana i declari la nul·litat de forma explícita de les sentències. "Les condemnes de tribunals injustos i il·legítims, de paròdia de justícia, ja són nul·les", ha sentenciat Alonso. En retirar les emenes que Cs mantenia vives, Alonso ha advertit, però, que l'abast de la llei catalana és "una mica limitat", sobretot perquè en queden fora sentències d'altres tribunals franquistes en què també es van condemnar catalans, ha recordat. D'altra banda, el portaveu adjunt del PSC, Ferran Pedret, ha afirmat que declarar la nul·litat de les sentències franquistes és "un acte de justícia i de reparació", a més de posar en valor el llistat de persones represaliades, fet que ha qualificat de "molt adient". "Avui també honorem la lluita de moltes persones que han intentat impulsar iniciatives i que no han arribat a veure aquest dia", ha continuat Pedret, en referència als múltiples intents per declarar il·legals els judicis franquistes. Avui i aquí, honor i memòria", ha conclòs el diputat socialista. "Ahir el Congrés atorgava una medalla a Rodolfo Martín Villa; avui el Parlament fa honor a les víctimes del franquisme retornant part de la dignitat robada; [...] no és que la perdessin, és que els la van robar". Són paraules del diputat de CSQP, Joan Josep Nuet, que ha qualificat l'aprovació  d'aquesta llei com a sinònim de "justícia". "És la foto amb què ens quedem, la foto de la justícia; no és cap miracle polític", ha afegit Nuet en un missatge de record a Enric Pubill, l'històric lluitador antifranquista, pres durant deu anys, que va morir a finals de març. El diputat de la coalició d'esquerres ha assegurat que "restablir la dignitat" de les víctimes de la dictadura franquista no busca "revenja" sinó "veritat, justícia, i garantia de no repetició", en un exercici de "responsabilitat històrica" davant dels condemnats i processats per la dictadura de Franco. Al seu torn, la presidenta del grup parlamentari de la CUP, Mireia Boya, ha sentenciat que la votació d'aquest dijous és un "acte de ruptura" amb els règims del 1936 i del 1978. Boya també ha qualificat de "descafeïnada" la llei de memòria històrica que el Congrés va aprovar el 1007, i ha apuntat que Catalunya torna a ser "la República que ens van arrabassar amb un cop d'estat fa 81 anys", després d'aprovar la llei de nul·litat de les sentències polítiques del franquistes. Tot i que ha reconegut que la llei arriba "tard", Boya ha afirmat que "avui serà un dia que durarà anys". "Guardem-lo a la nostra memòria, aixequem el cap i el puny perquè avui hem guanyat en dignitat, justícia i llibertat", ha conclòs. 200 persones segueixen el debat Més de dues-centes persones, entre víctimes del franquisme, familiars i representants d’entitats per la memòria històrica, han seguit el debat des del Parlament, tant des del saló de sessions mateix com des de les dues sales de comissions amb més aforament de la cambra.  A la llotja del saló de sessions hi havia, entre d’altres, Raimon Carrasco, fill de Manuel Carrasco i Formiguera; Josep Companys, nebot net del president Companys; Mercè Puig Antich, germana de Salvador Puig Antich; Maria Salvo, processada i condemnada a presó; Marià Gadea, processat en un consell de guerra el 1950; Manel Martínez Arcos, processat i condemnat a presó; el president de la Comissió de la Dignitat, Josep Cruanyes, i el director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas.

Summary: El Parlament anul·la per unanimitat les sentències polítiques del franquisme


La plaça de Sant Roc de Sabadell s'ha omplert aquest dilluns per mostrar el rebuig de la ciutat a la violació múltiple d'aquest diumenge al barri de Can Feu. Prop de 4.000 persones s'han aplegat per condemnar els fets, mostrar la seva solidaritat amb la víctima i fer una crida a la no discriminació. "És innegable que estem davant un problema social i estructural", recita el manifest dels col·lectius feministes convocants. Les entitats també lamenten que hi hagi col·lectius que aprofitin un cas com aquest per "escopir odi xenòfob i racista" i posin el focus del problema en l'origen dels assaltants. "Contra el masclisme i el feixisme, ni un pas enrere", clou el manifest que s'ha llegit davant el consistori.

Summary: Sabadell clama contra la violació múltiple de Can Feu


La circulació de trens ha quedat interrompuda al voltant de tres quarts d'una d'aquest migdia entre Reus i Alcover (Alt Camp) a causa d'un petit incendi d'un cable elèctric a tocar de la catenària, segons han informat els Bombers de la Generalitat. El foc, que ja està apagat, s'ha produït en un cable elèctric a la zona de la riera de la Selva del Camp (Baix Camp) situat molt a prop de la catenària i ha afectat també una zona de matolls. Per tal de poder reparar la cable afectat, la circulació ferroviària ha quedat interrompuda. Segons Renfe, la incidència provoca retards de més de 45 minuts i s'està gestionant un servei alternatiu per carretera per cobrir el tram entre Reus i Plana-Picamoixons.

Summary: Interrompuda la circulació de trens entre Reus i Alcover per l'incendi d'un cable elèctric a tocar de la catenària


El Ple de l'Ajuntament de Lleida ha avalat retirar els reconeixements al Rei emèrit que hi ha a la ciutat com ara el nom de carrers, edificis o centres formatius. Així, l'alcalde Pueyo ha anunciat que la setmana vinent es retirarà el bust de Joan Carles I del saló de sessions. El Ple també ha expressat el rebuig a la sentència "grotesca i desproporcionada" que inhabilita Quim Torra, una moció que també s'ha aprovat amb els vots dels tres grups del govern. D'altra banda, ha quedat rebutjada la reprovació del Govern per la gestió del segon confinament de Lleida platejada pel PSC. Malgrat el suport de PP, Cs i també del Comú, el vot de qualitat de l'alcalde ha impedit que prosperés. També s'han aprovat les ordenances fiscals per al 2021. El Ple de la Paeria, corresponent al mes de setembre, ha aprovat la moció presentada per ERC per "fer efectiva la retirada dels reconeixements" al Rei emèrit "en tot allò que afecta la ciutat de Lleida". En concret, fa referència al nom de carrers, edificis, o centres formatius, entre d'altres. En aquest sentit, l'alcalde Miquel Pueyo ha anunciat que la setmana vinent es retirarà el bust de Joan Carles I que presideix el saló de sessions de la Paeria de Lleida, que serà traslladat a l'Arxiu Arqueològic d'Aubarès on es guarda el patrimoni de la ciutat. El text manifesta "el rebuig al sistema monàrquic espanyol, que presenta sòlids indicis de corrupció i és hereu del franquisme" i expressa el suport a qualsevol iniciativa "adreçada a denunciar l'opacitat de la monarquia espanyola i a favor de clarificar qualsevol presumpte irregularitat comesa per aquesta". Així mateix, demanda la creació al Congrés d'una comissió d'investigació sobre les suposades irregularitats comeses per membres de la Família Reial espanyola, així com les seves possibles influències en la política diplomàtica i comercial de l'estat espanyol a l'Aràbia Saudita.  La moció republicana ha prosperat amb es vots favorables d'ERC, JxCat i el Comú i el PSC, PP i Ciutadans hi han votat en contra.  Rebuig a la inhabilitació de Torra  El Ple de l'Ajuntament de Lleida també ha expressat el seu rebuig a la decisió del Tribunal Suprem d'inhabilitar al 131è president de la Generalitat "per uns fets que no constitueixen cap delicte i que estan emparats en la llibertat d'expressió". La moció, presentada per JxCAT, qualifica la sentència de "totalment grotesca i desproporcionada" ja que "deriva de la instrumentalització de diverses institucions de l'Estat, com en aquest cas la Junta Electoral Central". Així mateix, expressa la solidaritat cap al president inhabilitat Torra. El text també reclama "el màxim respecte per a les institucions catalanes i pels seus representants, escollits democràticament". La moció s'ha aprovat amb el suport dels tres grups del govern, mentre l'oposició s'ha pronunciat en contra.  El vot de qualitat de Pueyo evita reprovar el Govern per la gestió del segon confinament de Lleida També en l'apartat de mocions, ha quedat rebutjada la proposta del PSC que instava la Paeria a reprovar el Govern de la Generalitat per la gestió duta a terme durant el segon confinament a Lleida del mes de juliol, i a sol·licitar a Salut la publicació dels informes i de les dades que l'haurien justificat. El Comú s'ha sumat a l'oposició, donant suport a la totalitat de la moció i desmarcant-se així dels altres dos socis de govern (ERC i JxCAT). La renúncia, però, del fins ara regidor de Ciutadans, José Luís Osorio, que s'ha fet efectiva en aquest Ple, ha deixat un empat a 13. El vot de qualitat de l'alcalde Miquel Pueyo ha desequilibrat la balança, amb la qual cosa la petició de reprovació no ha tirat endavant. Tot i això, sí que s'han aprovat altres punts de la moció socialista. Entre altres, el que lamenta "la manca d'informació i cooperació per part de la Generalitat amb la pròpia Paeria en la presa de decisions que van acabar confinant la ciutat", així com "la informació confusa i poc concreta cap al conjunt de la ciutadania". Així mateix, també s'emplaça a l'Ajuntament a instar Salut a reforçar el sistema de vigilància epidemiològica i de salut pública; a incrementar els recursos humans als CAP i la reobertura dels consultoris locals del territori tancats des de l'estat d'alarma, i a establir un calendari per materialitzar les inversions compromeses a Lleida en els últims anys.  Altrament, no s'han aprovat les mocions dels grups PP i de Ciutadans, ambdues reclamant mesures per lluitar contra l'okupació d'habitatges a la capital del Segrià, després dels vots en contra d'ERC, JxCat i Comú. Tot i això, en el cas de la de Cs s'ha avalat el punt que insta el govern de l'Estat i el Congrés a promoure totes reformes legals necessàries per defensar la propietat privada i estudiar que el Fons Social d'Habitatges, constituït amb habitatges d'entitats financeres, passi a ser permanent per facilitar l'allotjament a la població més vulnerable.   Llum verda a les ordenances fiscals 2021 En un altre àmbit, la sessió ha donat llum verda a les ordenances fiscals per al 2021. La tinenta d'alcalde Montse Pifarré ha remarcat que són unes ordenances "responsables amb la situació actual de la ciutat i de la Paeria, que avancen en equitat i eficiència, i promouen la progressivitat fiscal i la defensa del medi ambient". Des de l'oposició han criticat l'increment de la fiscalitat que les ordenances suposaran per als veïns de la ciutat en un context marcat per la crisi de la covid-19.  En termes generals, la majoria de taxes i impostos municipals s'encariran un 1,05%, l'equivalent a la mitjana entre l'IPC de Lleida i de Catalunya del 2019. Tot i això, algunes ordenances es modifiquen o se'n creen de noves. És el cas de la nova taxa per a la protecció i tinença de gossos amb la qual els propietaris passaran a pagar 20 euros a l'any per cada animal, i 40 euros en el cas dels gossos de raça perillosa, tot i que s'introdueixen algunes exempcions i bonificacions.  La Paeria preveu destinar els recursos que ingressi amb aquesta nova taxa en campanyes de sensibilització per afavorir la recollida d'excrements i diluir dels orins dels animals al carrer, en la detecció d'ADN de les femtes dels gossos depositades al carrer –amb la corresponent sanció per als propietaris-, al manteniment del Refugi dels peluts i a l'elaboració d'un cens actualitzat dels animals que hi ha a Lleida. Un dels principals objectius és afavorir les adopcions, ja que les persones que adoptin un gos en alguns dels centres o protectors de la comarca no hauran de pagar aquesta taxa. A la capital del Segrià, hi ha uns 13.500 gossos censats i prop d'un 40% de les llars lleidatanes en tenen. Les ordenances fiscals 2021 també introdueixen un nou model en el cobrament de la taxa d'escoles bressol municipals, que s'aplicarà a partir del curs 2021-2022. Es modifica l'actual tarifa i s'estableixen vuit quotes diferenciades per trams en funció dels nivells de renda i en què es tindran també en compte els membres que integren la unitat familiar. En funció del tram en què es trobin, les famílies podran beneficiar-se de bonificacions que oscil·len entre el 10% i el 90% de la quota. Segons el govern, aquest sistema de tarifació progressiva en funció de la renda ja s'aplica en moltes altres ciutats catalanes i és "més just i equitatiu" que l'actual.  Amb aquest nou model de cobrament, un 80% de les famílies pagaran la meitat o menys del preu d'escolarització, mentre que la resta pagaran més que fins ara, segons el govern. Així mateix, les famílies monoparentals i nombroses podran escollir acollir-se a la bonificació per trams o bé a la bonificació del 50% que els correspondrà. També hi haurà una bonificació del 100% en el cas de casos derivats per violència masclista. D'altra banda, la Paeria passa a "regularalitzar" el cobrament d'una quota per al material de les escoles bressol. D'aquesta manera, a partir de curs vinent, s'estableix un cobrament únic de 35 euros per infant en concepte de material i fotos, mentre ara els centres cobraven 25 euros per a material i 25 euros per a àlbum de fotos. Així mateix, l'Ajuntament de Lleida també començarà a cobrar a partir de l'any vinent als organitzadors de curses o activitats amb inscripció i pagament una taxa per al servei de Guàrdia Urbana quan aquests actes requereixin, per exemple, el tall de carrers o la instal·lació de tanques. En el cas de la zona blava, no s'aplicarà l'increment de l'IPC i, per tant, la Paeria mantindrà les tarifes del 2020. Tot i això, s'incrementen les sancions per sobrepassar l'hora, de 5 a 6 euros, i per la manca de tiquet o per posar-ne un d'una altra zona tarifària, que passen dels 15 als 18 euros. La proposta d'ordenances fiscals per al 2021 s'ha acabat aprovant amb els vots favorables d'ERC, JxCat i Comú, mentre l'oposició ha votat en contra. PP, PSC i Cs han presentat esmenes a la totalitat que han quedat rebutjades. Via lliure a la modificació de l'ordenança per agilitzar les llicències urbanístiques a la ciutat de Lleida D'altra banda, ha quedat aprovada la modificació de l'ordenança reguladora dels procediments d'intervenció administrativa municipal sobre l'ús del sòl i edificació, llicències urbanístiques i comunicacions prèvies, després que s'hagin resolt les al·legacions presentades, que han estat estimades en un 60%. Aquesta nova regulació permetrà agilitzar la tramitació dels permisos d'obra i d'activitats, de manera que tràmits que ara poden allargar-se fins a un any es puguin resoldre en un termini màxim d'uns dos mesos. Per fer-ho, la Paeria comptarà amb la col·laboració dels Col·legis Professionals de la ciutat per fer una tasca prèvia de verificació de la documentació i els projectes presentats, ja que actualment un dels principals problemes és que la meitat de sol·licituds s'han de retornar per manca de documentació o defectes tècnics, tràmit que endarrereix molt la concessió del permís.  La sessió també ha donat llum verda al signatura d'un conveni de col·laboració entre l'Ajuntament de Lleida, els col·legis professionals d'Arquitectes de Catalunya i el d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers de l'Edificació de Lleida, per tal de dur a terme de forma subsidiària les Inspeccions Tècnics d'Edificis que marca la normativa de la Generalitat en els edificis de més quaranta anys que encara no les han passat. Així mateix, s'ha donat l'aprovació inicial de la modificació de l'article 220 del Pla General d'Ordenació Urbana, que regula les explotacions ramaderes, per tal d'adaptar-lo a la legislació sectorial vigent i facilitar la implantació de noves explotacions. Aquest canvi normatiu eliminarà determinades restriccions que havien quedat obsoletes, com l'existència de distàncies mínimes respecte a sèquies de rec o altres conduccions d'aigua, que a la pràctica feia que no es poguessin implantar noves granges en un terme com el de Lleida amb moltes finques petites i un gran nombre de conduccions hidràuliques. Declaració Institucional per a la promoció de les polítiques publiques d'Innovació  El Ple de la Paeria d'aquest divendres també ha acordat una declaració institucional a favor de l'impuls i la promoció de les polítiques publiques d'innovació. Altrament, també s'ha autoritzat la moratòria en el retorn dels crèdits del el Parc Científic i Tecnològic Agroalimentari de Lleida (PCiTAL) de l'any 2015, i el conveni de col·laboració entre la Diputació de Lleida i la Paeria per al finançament de la rehabilitació de l'antic edifici de capitania de PCITAL per a la creació d'un agrolivinglab, dotat amb 150.000 euros.  Entre altres acords, la sessió també ha acceptat la delegació del Departament de Salut a l'alcalde de Lleida de la competència sancionadora per a la comissió de les infraccions lleus previstes en el Decret Llei 30/2020, de 4 d'agost, sobre el règim sancionador en matèria de la covid-19.  El Ple s'ha celebrat de forma híbrida, amb la presència de l'alcalde Pueyo i dels portaveus de cadascun els grups al saló de sessions i la resta de regidors participant de forma telemàtica. Un fet curiós ha estat la interrupció del Ple, donada la seva llarga durada, per facilitar que el tinent d'alcalde Jaume Rutllant pogués oficiar un matrimoni civil que estava previst a la mateixa sala.

Summary: L'Ajuntament de Lleida retirarà els reconeixements al Rei emèrit que hi ha a la ciutat


L'advocat de Joaquim Forn, Xavier Melero, ha explicat aquest dimecres que demanarà al Tribunal Suprem que l'exconseller pugui estar en règim obert a Madrid durant el judici, de forma que tingui llibertat de moviments entre les 8 del matí i les 10 del vespre. "Estaran custodiats per tota la policia del món al Suprem. No crec que sigui una situació agosarada des del punt de vista de la seguretat i així serà tot molt més confortable", ha argumentat en declaracions a Rac 1. D'altra banda, ha recordat que el president de la sala que jutjarà el cas, Manuel Marchena, va sentenciar que el setge al Parlament van ser com a molt desordres públics. "Aquest és el senyor Marchena que jo necessito al judici. És esclau de les seves paraules", ha dit. Melero també ha remarcat que l'última persona que va escriure sobre el pla d'actuació policial va ser el secretari d'Estat d'Interior, el 29 de setembre. "I diu que l'actuació prioritària era la dels Mossos, i que la seguretat dels ciutadans i la moderació de l'actuació policial estan per sobre de les consideracions d'eficàcia", ha subratllat l'advocat, que ha afegit que aquest pla d'actuació era l'únic que circulava en mans dels comissaris i agents des del 19 de setembre, i ningú el va qüestionar.  D'altra banda, ha opinat que pot haver la temptació d'imposar alguna pena als encausats que estigui en correspondència amb el temps que ja porten tancats, de forma que no quedin absolts i no hagin de pagar indemnització. Tot i així, ha dit que es nega a creure que la sentència ja estigui escrita, i ha opinat que tindrà "una grandíssima importància per a l'estat espanyol i per a la judicatura, que necessita recuperar el seu prestigi nacional i internacional". En aquest sentit, ha assenyalat que el Suprem és un dels tribunals "més prestigiosos" d'Europa que menys pronunciaments en contra ha tingut del Tribunal de Drets Humans Europeu. "A aquest tribunal li convé restablir la seva imatge i el seu prestigi tècnic davant de l'opinió dels seus col·legues europeus", ha reblat.   Sobre la pretensió de Forn de tornar a la vida política a l'Ajuntament de Barcelona, ha dit que no creu que això el perjudiqui.

Summary: L'advocat de Forn demanarà que pugui estar en règim obert a Madrid durant el judici


La Comissió de Peticions del Parlament Europeu (PETI) ha rebutjat aquest dimarts la tramitació d'una trentena de sol·licituds relacionades amb la violència de l'1-O i la situació democràtica a Catalunya. La majoria dels representants dels grups polítics de la comissió parlamentària han votat que les peticions siguin declarades "inadmissibles", ja que, d'acord amb la justificació que ja havia fet el Secretariat prèviament, consideren que "clarament" les institucions europees no són "competents" en els assumptes que es recullen en les peticions ciutadanes. Segons ha pogut saber l'ACN la decisió sobre les peticions havia de votar-se dilluns però no va ser possible per manca de temps. Davant d'aquesta situació, denuncien fonts parlamentàries, PP i Ciutadans van "pressionar" perquè la votació es fes aquest dimarts -tot i no ser a l'agenda- saltant-se el procediment ordinari. Les fonts indiquen que la votació s'hauria pogut traslladar al febrer, com estableix el procediment habitual, i no forçar la votació a través d'una reunió "extraordinària de coordinadors" convocada el mateix dia. "Hi havia pressa per part d'alguns diputats per tancar-ho ja", lamenten. El fet de forçar la votació a aquest dimarts no ha permès que els representants dels Verds/ALE i l'Esquerra unitària (GUE), que havien defensat que fossin admissibles les peticions, hi assistissin. Han votat en contra d'acceptar les queixes la presidenta de la Comissió, Cecilia Wikström (ALDE), Rosa Estarás (PP), Virginie Rozière (S&D) i Notis Marias (ECR). Segons les fonts consultades, però, la presidenta de la comissió tampoc s'ha sentit "satisfeta" amb el procediment final, ja que considerava que havia de fer-se un debat. Els eurodiputats Josep Maria Terricabras (ERC) i Marina Albiol (IU), tots dos membres de la Comissió de Peticions, havien qüestionat la inadmissibilitat de les peticions i havien sol·licitat que es demanés a la Comissió Europea informació actualitzada o fins i tot una avaluació de la situació. Així mateix, havien demanat que les peticions es traslladessin també a la Comissió de Llibertats Civils i Justícia de l'Eurocambra. Amb tot, la PETI ha desestimat finalment admetre les queixes. "Els afers no s'inclouen en l'àmbit d'activitat de la UE", conclouen des de la Comissió i recorden que d'acord amb els tractats europeus s'ha de respectar les funcions essencials de l'Estat, incloent-hi "la garantia de la integritat territorial, mantenint la llei i l'ordre i salvaguardant la seguretat nacional". Prop de la meitat de les peticions fan referència a la celebració d'un referèndum i el dret a decidir mentre que la resta tenen a veure amb la violència policial l'u d'octubre i els drets fonamentals i la llibertat d'expressió a Catalunya.

Summary: L'Eurocambra rebutja una trentena de peticions sobre la violència de l'1-O i la situació democràtica a Catalunya


Al text s’apunta que l’entitat estudiarà l’àmbit d’actuació de l’ens per trobar solucions ACN Tarragona.- El plenari de la Diputació de Tarragona ha aprovat aquest divendres una declaració institucional en suport als afectats pel tancament de la secció de crèdit de la Cooperativa de Cambrils. El president de la Diputació, Josep Poblet, ha assegurat que la institució ha treballat durant els darrers mesos per trobar “vies d’acord i de mediació” per mirar de solucionar “les dificultats” de l’entitat i la secció de crèdit. Al text s’apunta que s’estudiarà quin marge té la Diputació per donar “suport específic” al col·lectiu afectat i també s’assenyala que es farà arribar l’acord a tots els ajuntaments de la demarcació, a la Sindicatura de Greuges i a la Generalitat de Catalunya. “Que la tranquil·litat torni a les llars dels impositors”, ha desitjat Poblet. Durant el ple també s’ha aprovat la proposta d’aprovació inicial de les bases específiques que han de regir la convocatòria del procediment de la quarta edició dels Premis Emprèn amb 26 vots a favor i una abstenció de la CUP. En aquest sentit, es repensaran les categories i passaran a ser cinc en lloc de set, per adequar-les amb el pla estratègic de la institució. Els nous apartats seran turisme i experiències; cultura, lleure i esport; tecnologia i innovació; eficiència energètica i sostenibilitat; i economia social i tercer sector. La dotació serà de 35.000 euros, distribuïts en 5.000 euros pel guanyador de cada categoria i dos reconeixements més, de 1.000 euros cadascun, en cada apartat.

Summary: La Diputació de Tarragona aprova una declaració institucional en suport als afectats per la Cooperativa de Cambrils


La consellera de Governació i Administracions Públiques, Meritxell Borràs, ha valorat positivament la sentència del Tribunal Constitucional (TC) que ha estimat parcialment el recurs contra la Llei de Racionalització i Sostenibilitat de l'Administració Local (LRSAL) que les entitats municipalistes van impulsar amb el suport de 2.400 ajuntaments d'arreu de l'Estat, dels quals 85 són catalans. Borràs creu que la sentència ve a dir que LRSAL pretenia posar-se sobre un tema que no és competent com són els serveis socials i l'àmbit educatiu i per tant ara ''deixa molt clar que aquest és un àmbit competent de les comunitats autònomes i per tant de la Generalitat''.  La consellera considera que finalment aquesta llei es derogarà i per això ha dit que estan pendents de la sentència definitiva amb el que van recórrer els ajuntaments i el Govern perquè finalment la llei passi a ser ''un malson i res més que això''. La consellera de Governació ha fet aquestes declaracions a Vila-sana on ha inaugurat el Centre d'Immersió Audiovisual d'aquesta localitat del Pla d'Urgell.

Summary: Borràs es mostra satisfeta per la sentència de l'LRSAL i confia que finalment la llei es derogarà


Puigdemont i Junqueras no expliquen de moment a la multinacional el plantejament de fer una consulta al territori ACN Barcelona.-El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, i el vicepresident del Govern, Oriol Junqueras, han rebut al Palau de la Generalitat aquest dimecres el president i màxim directiu de Hard Rock, Hamish Dodds, i el vicepresident de la multinacional, Nelson Parker, que han traslladat al Govern l'interès de Hard Rock per instal·lar a BCN World un Centre Turístic Integrat que suposaria una inversió d'uns 2.500 MEUR, sense cap cost per a l'administració catalana. Puigdemont i Junqueras han explicat als directius de Hard Rock en quin estat administratiu es troba el projecte i també han comunicat la seva voluntat d'aconseguir un projecte que generi el màxim consens institucional, polític i territorial, tot i que de moment no han explicat a la multinacional el plantejament de fer una consulta al territori. La reunió ha durat una hora i s'ha desenvolupat en un clima cordial, segons un comunicat de Presidència. Ha estat prèvia a la trobada que ha mantingut Puigdemont amb els representants de la CUP. En roda de premsa posterior, la portaveu del Govern ha explicat que precisament el president també ha comentat aquesta qüestió amb les diputades Anna Gabriel i Mireia Boya, i s'han posat de manifest les discrepàncies existents entre les dues parts.  Munté, però, ha assegurat que el Govern intentarà ampliar el consens polític i social, i es planteja fer una consulta al territori, tot i que aquesta possibilitat no s'ha traslladat encara als dirigents de Hard Rock perquè encara no està concretada ni "madurada". També ha aprofitat per negar que el projecte recreatiu estigui basat en l'especulació i el joc, com asseguren des de la CUP, sinó que l'ha definit com un complex de turisme de negocis, on només el 6% seran casinos i on els inversors asseguren que es crearà un gran volum d'ocupació en un territori "molt castigat" per l'atur i que té una ubicació "excel·lent", ha dit Munté.

Summary: Hard Rock trasllada al Govern la seva voluntat d'invertir 2.500 MEUR a BCN World


Els usuaris del bus urbà a Barcelona han crescut de forma exponencial amb l'entrada en vigor de la fase 1, arribant dimarts a un augment del 30,8% respecte al mateix dia de la setmana anterior, segons les dades fetes públiques per TMB. L'increment d'usuaris al bus se suma al que ja es percep des de dilluns al metro, la Renfe i els Ferrocarrils de la Generalitat, que creixen en percentatges d'entre el 13% i el 17% a primera hora del matí, arribant fins al 25% en el cas del metro durant tot el dia. Aquest dimecres, les validacions al metro fins a les 9 del matí han estat unes 80.000, mentre que als FGC se n'han registrat 17.948, entre un 70% i un 77,6% menys que el mateix dia de l'any passat. A Rodalies el descens és del 77%.

Summary: Els usuaris del bus urbà a Barcelona pugen un 30,8% respecte a la setmana passada amb la fase 1


El fiscal demana una pena d'11 anys de presó per a un acusat d'intentar violar la seva exdona en un pis de Vic i amenaçar-la de mort. Els fets van tenir lloc el 7 de desembre del 2014. Aleshores, la parella, que havia mantingut una relació de 17 anys, ja en feia dos que s'havia separat. Segons sosté el fiscal, la matinada del dia 7, l'acusat va entrar a l'habitació de la seva exdona i va intentar forçar-la a mantenir relacions sexuals en dues ocasions. Com que ella s'hi va resistir, abans d'anar-se'n l'acusat la va amenaçar amb matar-la si la veia amb un altre home. A més, aquell mateix dia també la va estar trucant dient-li que era "el seu marit" i reiterant les amenaces. Apart de la pena de presó, el fiscal també sol·licita que el processat, que té antecedents per violència domèstica, no es pugui apropar a la seva exdona durant 15 anys. El judici s'havia de celebrar a l'Audiència de Girona, però s'ha suspès perquè ell no s'ha presentat. L'acusat i la víctima, ambdós de nacionalitat xinesa, van compartir 17 anys de matrimoni i tenen tres fills. El 2012 van separar-se, però a dia d'avui no estan divorciats. Els fets pels quals se'l processa van tenir lloc el 7 de desembre del 2014.   Aquella nit, l'acusat es trobava al domicili on vivia la seva exdona, un pis situat a Vic on ell hi havia arribat el vespre abans. Segons recull l'escrit del fiscal, passada la mitjanit l'acusat va entrar a l'habitació d'ella, amb ànim "libidinós". L'home va estirar-li els llençols i, després, va provar de treure-li la roba interior amb voluntat de mantenir-hi relacions sexuals.   La víctima, però, s'hi va resistir i ell va optar per sortir de l'habitació. De totes maneres, com sosté el fiscal, al cap d'unes dues hores, l'acusat va intentar tornar a violar la seva exdona. En aquella ocasió, va provar d'obrir-li les cames, però ella s'hi va resistir de nou.   Aleshores, l'acusat va decidir marxar. Però abans de sortir de l'habitació, va amenaçar l'exdona dient-li: "Sé que et veus amb altres homes, sóc el teu home; si m'assabento que dorms amb un altre home, et mato". Unes paraules que, segons l'escrit del fiscal, van causar "un gram temor" a la víctima.   Unes hores més tard, cap a les deu del matí, l'acusat va trucar per telèfon a la víctima amb la intenció "d'acoquinar-la" i seguir amb les amenaces. Li va recordar de nou que encara no estaven divorciats, que ell continuava essent el seu marit i que, si sabia que dormia amb un altre home, la mataria. A la tarda, cap a les set, la va tornar a trucar. Aquest cop la va amenaçar dient-li el següent: "Si vens a Vic, et mataré i si et trobo per Girona, et mataré igualment".    11 anys de presó   Pet tot plegat, el fiscal demana al tribunal que condemni l'acusat a 8 anys de presó per un delicte continuat de violació en grau de temptativa i li prohibeixi apropar-se o comunicar-se amb la víctima durant deu anys. També demana que se'l condemni a 3 anys més de presó per un delicte continuat d'amenaces i cinc anys més sense que es pugui aproximar a la dona ni posar-s'hi en contacte.   Es dona el cas que l'acusat té antecedents per violència de gènere. El jutjat penal número 2 de Manresa el va condemnar el 9 de juliol del 2012 per un delicte de lesions i maltractaments en l'àmbit domèstic. Se'l va condemnar a 22 dies de treballs en benefici a la comunitat i se li va prohibir la tinença d'armes durant setze mesos. El jutge també va prohibir-li comunicar-se o acostar-se a la víctima durant un any.   El judici per aquest nou cas s'ha hagut de suspendre perquè l'acusat no s'ha presentat. Ara s'està pendent d'una nova data de judici.

Summary: Demanen 11 anys de presó per a un acusat d'intentar violar la seva exdona a Vic i amenaçar-la de mort


Els trams dels rius Ondara i Cercavins al seu pas pel terme municipal de Tàrrega seran objecte aquest estiu d'una significativa actuació de millora mediambiental. El projecte forma part de les mesures compensatòries en relació al regadiu del Canal Segarra-Garrigues. La iniciativa vol afavorir la recuperació de vegetació autòctona de ribera al llarg de 8 quilòmetres del riu Ondara i 3 quilòmetres de longitud en ambdós àmbits fluvials. El gruix dels treballs es concentrarà sobretot en el segment oest del riu Ondara, des del pont de l'avinguda Onze de Setembre fins al terme de Vilagrassa, on no s'ha realitzat mai una acció tant exhaustiva de desbrossament. Aquest tram es troba actualment molt degradat, amb molta vegetació invasiva i residus que dificulten la circulació del cabal. Aquest projecte suposarà una inversió de més de mig milió d'euros, sufragats pel Departament d'Agricultura com a mesura correctora de l'impacte ambiental de regadiu i concentració parcel·lària del canal Segarra-Garrigues. L'empresa pública Infraestructures.cat s'encarregarà de materialitzar les tasques, que s'iniciaran els propers dies. Els treballs possibilitaran controlar la presència de la canya 'orondu donax', coneguda popularment com canya americana, considerada una planta invasora. Es confia així a millorar la capacitat de drenatge de l'espai fluvial. També es retiraran restes de brossa i altres residus. Els terrenys de la llera es revegetaran mitjançant plantacions d'arbres i arbustos autòctons, augmentant així la riquesa biològica i paisatgística. També es preveu actuar en el tram de l'Ondara des de l'avinguda de la Ronda fins passat El Talladell. Aquí s'arranjaran les dues peixeres (Les Planes i El Pedregal) situades en el traçat de l'anomenada Via Verda. Val a dir que la canya americana que es retiri de la ribera es reaprofitarà per a elaborar adob orgànic. El regidor de Medi Ambient de Tàrrega, Josep Castelló, ha assenyalat la importància d'aquest projecte ja que, en el seu estat actual, el tram oest de l'Ondara presenta greus problemes de circulació de cabal amb taps de vegetació i brossa. A més d'evitar el perill davant una possible crescuda del riu, es contribuirà alhora a recuperar la presència de vegetació autòctona en aquest sistema fluvial. L'edil també ha apuntat que vora el pont de l'avinguda de l'Onze de Setembre es procedirà a enderrocar una petita construcció de maons després d'assolir una cord amb els propietaris.

Summary: Projecte de recuperació mediambiental a les lleres de l'Ondara i el Cercavins al seu pas per Tàrrega


La companyia sueca Scandjet Aero unirà l'Aeroport de Girona amb set ciutats del país escandinau des del maig fins al novembre. L'aerolínia posarà més de 17.000 seients a la venda amb preus a partir dels 99 euros per trajecte. A banda dels vols, també oferirà paquets turístics pensats perquè els visitants suecs vagin a la Costa Brava amb l'hotel i les activitats de lleure ja contractades. Inicialment, oferirà dos vols per setmana, a l'octubre creixerà fins a les sis rutes i durant l'agost no operarà. El president de la companyia, Pavel Maksimovski, ha destacat que treballen a demanda i, per tant, podrien afegir nous vols si cal. Els plans d'Scandjet per al 2017 passen per doblar el nombre de passatgers. Bones notícies per intentar reflotar la situació de l'Aeroport de Girona. Aquest dijous s'ha presentat l'acord amb la companyia Scandjet Aero, que volarà a l'aeroport de Vilobí de la Selva procedent de set ciutats sueques. Els vols començaran la primera setmana de maig i s'acabaran la primera setmana de novembre. A canvi, Diputació, Cambra de Comerç i Generalitat faran campanyes de màrqueting al país escandinau per valor de 60.000 euros.  Inicialment, hi haurà dues rutes setmanals i només durant l'octubre pujaran a sis. La companyia no operarà a l'agost ja que a Suècia ja hi ha escola i també perquè els suecs és el mes que menys viatgen perquè al seu país fa bon temps. Les ciutats sueques que estaran connectades amb Girona són Kristianstad, Gotteborg, Kalmar, Karlstad, Ume, Lulea i Norrkoping. Scandjet va crear-se al 2002 i vola a Sicília i també a Croàcia, on transporta fins a 50.000 passatgers l'any. Girona serà la seva primera incursió en el mercat català i també estatal. Segons ha reconegut el president de la companyia, Pavel Maksimovski, l'estat espanyol és la primera destinació de vacances dels suecs, per als quals la marca Costa Brava "és molt coneguda".  Amb perspectives de creixement Com que la companyia és propietària dels seus avions, el president ha dit que si tenen més demanda de grups tancats o de passatgers en general es plantegen augmentar l'oferta de seients. Aquest 2016 en posen a la venda 17.640. Maksimovski també ha explicat que busquen altres companyies o operadors turístics que facin servir els seus avions mentre estiguin a Girona esperant per fer la tornada cap a Suècia.  Per al 2017 els plans de la companyia és doblar la seva capacitat i sumar noves rutes. L'any vinent, a més, volen començar a volar al març sobretot per facilitar als amants del golf que puguin venir a practicar-lo a les comarques gironines ja que a Suècia en aquella època de l'any els camps estan tancats.  Vols, allotjament i paquets turístics A banda d'oferir només la modalitat de vol, la companyia també ha tancat un acord amb hotelers de la Costa Brava sud i centre per oferir paquets turístics amb l'allotjament inclòs i també amb activitats de lleure contractades. Pel que fa al preu dels bitllets, estaran a la venda a partir de 99 euros per trajecte.  Treballar per diversificar companyies El secretari d'Infraestructures i Mobilitat en funcions, Ricart Font, ha celebrat l'acord perquè afirma que va en la línia de l'estratègia de les institucions, que és la de diversificar el nombre de companyies que operen des de l'Aeroport de Girona. Aquest hivern, per exemple, Ryanair és l'única aerolínia que ofereix vols. Segons ha explicat Font, a la temporada d'estiu ja tenen confirmada la presència de quatre companyies. Ryanair (que oferirà 29 destinacions), Transavia, Jet2 i Scandjet.  En total, es passarà de les 38 destinacions del 2015 a 41.  Font reconeix que les estadístiques de l'aeroport gironí són dolentes (el 2015 s'ha tancat per sota dels 2 milions) però assegura que hi ha una dada bona per a l'economia gironina. Segons apunta, cada vegada hi ha més passatgers que arriben a Girona i hi fan estada. Les estadístiques que té l'AGi (formada per la Cambra de Comerç, la Diputació i la Generalitat per impulsar l'aeroport) apunten que al 2010 un 52% dels turistes que aterraven a Vilobí d'Onyar es quedaven a fer vacances a Girona. Al 2015, aquesta xifra ha crescut fins al 62%.  A més, el secretari d'Infraestructures i Mobilitat ha apuntat que hi haurà "bones notícies" per a l'aeroport en els propers mesos ja que estan treballant per tancar nous acords. Tanmateix, no ha desvetllat noms. Pel que fa a les relacions amb Ryanair –que novament retallarà el nombre de destinacions aquest estiu-, Font ha explicat que la companyia irlandesa viu un procés de "plena reconversió" i que estan pendents de la compra d'avions. "Només podem dir que estem oberts per seguir treballant amb aquesta companyia i qualsevol altra per oferir les nostres campanyes de màrqueting i promoció", ha dit.

Summary: La companyia Scandjet unirà l'Aeroport de Girona amb set ciutats sueques de maig a novembre


Els restauradors gironins es troben en una situació d'incertesa per no saber exactament quin dia podran tornar a obrir les seves terrasses al públic. Alguns establiments de la demarcació s'han trobat que ja tenien les comandes fetes per poder obrir el dilluns, però ara hauran d'assumir tot aquest material perquè la Regió Sanitària de Girona es manté una setmana més en fase 0 del pla de desconfinament. Per la seva banda, el president de la Federació d'Hostaleria de les comarques gironines, Antoni Escudero, ha apuntat que els empresaris se senten"indefensos" perquè encara no saben quina normativa hauran de complir. A la ciutat de Girona l'Associació d'Hostaleria de Girona ha acceptat la decisió de Salut amb "resignació".

Summary: Els restauradors gironins critiquen la incertesa de les dates d'obertura i la manca de protocols


El nombre de conflictes col·lectius que es van presentar va Catalunya en el 2017 es va situar en 102 expedients, cosa que va suposar un descens del 13,6% en relació amb els 118 expedients presentats en el 2016, segons dades facilitades per l'Observatori de Treball i Model Productiu. El nombre d'empreses afectades per aquests expedients col·lectius va ser de 129 societats jurídiques, el 2,4% més que en el 2016. Els treballadors afectats per conflictes col·lectius a Catalunya en el 2017 va sumar 66.503 persones, el 2% més. Per demarcacions, a Barcelona es van presentar 67 expedients de conflictes col·lectius, el 65%,7% del total, 9 a Girona, el 8,8%, a Tarragona sense les comarques de Terres de l'Ebre 14 expedients, el 13,7%, i a Terres de l'Ebre 12 expedients, l'11,8%. A Lleida el 2017 no es va presentar cap conveni col·lectiu.  L'Observatori de Treball i Model Productiu, adscrit al departament de Treball, Afers Socials i Famílies, indica que a la demarcació de Barcelona es van presentar 67 conflictes col·lectius que van afectar un total de 91 empreses amb una plantilla agregada de 61.333 treballadors.  A Girona, en el nombre de conflictes col·lectius va sumar 9 expedients en el 2017b que van afectar a 9 empreses amb un total de 3.038 treballadors.  A Tarragona els expedients col·lectius presentats van sumar 26 amb un total de 29 empreses afectades amb 2.132 treballadors de plantilla.  L'Observatori de Treball desagrega de la demarcació de Tarragona les comarques de Tarragona i les de Terres de l'Ebre. Així, Tarragona sense Terres de l'Ebre va presentar 14 conflictes col·lectius en 14 empreses amb 2.091 treballadors, mentre que les Terres de l'Ebre va presentar 12 expedients que van afectar a 15 empreses amb un total de 41 treballadors.  L'estadística que publica l'Observatori també fa referència a l'evolució de les conciliacions individuals que s'han realitzat en el 2017 a Catalunya. En total, el nombre de conciliacions individuals va sumar 71.612 actes, amb un increment de l'1,9% en relació amb les dades del 2016. D'aquestes 71.612 conciliacions, 44.035 van acabar amb acomiadaments individuals, cosa que suposa una reducció del 0,6% en relació amb el 2016, 2.153 van acabar en sanció, el 8,1% menys que el 2016 i 21.925 van acabar amb reclamacions de quantitats, el 12,3% més que el 2016.  Les indemnitzacions i liquidacions pagades en concepte d'acomiadament el 2017 van sumar un total de poc més de 536 milions d'euros, el 7,3% menys que en el 2016 en contra d'una caiguda del 0,6% del nombre d'acomiadaments individuals.

Summary: El nombre de conflictes col·lectius cau un 14% en el 2017


L'Agència Catalana del Consum (ACC), que depèn del Departament d’Empresa i Coneixement,  treballa en un decret llei per millorar la protecció de la infància i la joventut en les relacions de consum mitjançant plataformes digitals i mercats en línia, especialment en matèria de joc i de publicitat encoberta a la xarxa. Informes del Consell de l'Audiovisual de Catalunya (CAC) mostren que nens i adolescents estan fortament exposats a publicitat sobre joc i apostes. Aquest canvi legislatiu s’emmarca en els treballs de modificació de la Llei del Codi de Consum de Catalunya. Davant la necessitat de fer un desplegament urgent i efectiu de la normativa de consum per defensar els drets de les persones consumidores més dèbils i influenciables, l’ACC, amb el suport del CAC i del Departament de Salut, està treballant en el decret que permetrà millorar la protecció d’infants i joves en dos grans aspectes: d’una banda, la promoció dels jocs d’atzar a internet, i de l’altra, la publicitat encoberta de jocs i joguines mitjançant les xarxes socials o l’oferiment de joguines sexistes o que inciten a activitats agressives o delictives.

Summary: La Generalitat modificarà el Codi de Consum per millorar la protecció dels menors en matèria de joc


CCOO i UGT asseguren que PIMEC i Foment del Treball "han eludit" la responsabilitat representativa i "s'han negat" a arribar a un acord en matèria del permís retribuït recuperable. Els sindicats proposaven un temps de recuperació menor en cas que la compensació d'hores es fes en cap de setmana o festiu, així com "condicions especials" per a les persones amb reducció de jornada o problemes de salut per tal que no haguessin de retornar totes les hores. Per la seva banda, PIMEC ha assegurat en declaracions a l'ACN que aquest permís "no és comparable" al conveni col·lectiu, ja que és de nova creació. La patronal demana ampliar el termini per recuperar les hores i dotar-lo de més flexibilitat.  La confederació considera que "no dona temps" de recuperar les hores abans de finals de desembre i demana ampliar el període fins al juny o desembre de l'any que ve. A més, adverteix que en molts casos "no serà possible" recuperar les hores i demana més flexibilitat. Respecte a les propostes dels sindicats, consideren que "posen barreres" a retornar el permís.  "Ni l'especificitat de la mesura, ni l'afectació generalitzada de la majoria de sectors, ni la situació d'excepcionalitat que dificulta la negociació a l'àmbit de les empreses han ressituat la posició històrica de les patronals", han etzibat els sindicats a través d'un comunicat.  Els sindicats i les patronals han tingut una reunió extraordinària de la Comissió de Seguiment de l'Acord Interprofessional de Catalunya per negociar la forma de recuperar el permís.

Summary: CCOO i UGT asseguren que les patronals "rebutgen" un acord en matèria del permís retribuït recuperable


El PDeCAT celebrarà aquesta primavera una conferència ideològica per assentar el "corpus" de la formació hereva de CDC, nascuda al juliol. La voluntat de la direcció és repetir aquest acte de manera anual, a l'estil dels grans partits anglosaxons. Prèviament, el partit arrenca una campanya d'impuls al "rearmament" ideològic, amb diversos actes sectorials centrats en la creació de riquesa, immigració i innovació, entre d'altres. El Consell Nacional del 28 de gener concretarà la dotzena d'àmbits sobre els que es faran els debats. En paral·lel, el PDeCAT inicia una gira de presentació territorial per consolidar la marca i la imatge gràfica. En aquesta campanya territorial, hi haurà la participació de persones "referents en l'imaginari convergent" d'arreu de les comarques catalanes, per aconseguir "enllaçar" amb els votants de l'antiga CDC que encara no han fet el salt al nou PDeCAT. L'objectiu és incrementar la xifra d'associats. "Volem parlar el llenguatge de la gent", ha defensat la coordinadora general, Marta Pascal. Així mateix, aquest dissabte el partit culminarà el desplegament dels òrgans previstos als estatuts fundacionals. La militància triarà els membres tant de la comissió econòmica com del comitè de qualitat democràtica.

Summary: El PDeCAT celebrarà una conferència ideològica a la primavera que es podria repetir anualment


Una seixantena d'entitats del món de la cultura, entre les quals el Teatre Nacional de Catalunya, la Filmoteca de Catalunya, el Festival Temporada Alta o el Grup Balañá, han signat un manifest conjunt en què alerten que "empresonar" agents "fonamentals" del diàleg polític "no serà mai la solució" per al "conflicte polític" que viu la societat catalana. Al manifest, els signants expressen que tenen punts de vista "diversos i legítims" sobre els seus horitzons de convivència, però asseguren que els volen "de qualitat". Per això demanen seguir fent de la participació en la vida cultural la "forma d’activisme" per "alimentar" els espais de reflexió "necessaris" i per contribuir a "millorar" la convivència. A banda del Teatre Nacional de Catalunya, la Filmoteca de Catalunya, el Festival Temporada Alta o el Grup Balañá, signen el manifest l'Institut del Teatre, la Sala Beckett, el Teatre Lliure, el Mercat de les Flors, el Teatre Principal d'Olot, l'Associació d’Actors i Directors Professionals de Catalunya, l'Associació de Professionals de la Dansa de Catalunya, el Macba, la Fundació Joan Miró, la Seca Espai Brossa, el CCCB, l'Associació de Professionals de Circ de Catalunya, el Teatre Gaudí, Francesc Casadesús, director del Festival Grec, Pepe Serra, director del Museu Nacional d'Art de Catalunya, el teatre Maldà, Joan Oller, director del Palau de la Música Catalana, el Teatre Tantarantana, l’Auditori, el Museu de la Música, el Teatre Victòria, el Teatre Poliorama, l'Associació de Companyies de Teatre professionals de Catalunya, Dagoll Dagom, Teatre de Guerrilla o la Fura dels Baus, entre d'altres.

Summary: Una seixantena d'entitats culturals denuncien que "empresonar" agents del diàleg polític "no serà mai la solució"


El Carnaval de Sitges ha viscut aquest dimarts la seva segona i última gran nit de lluentons, disfresses, bogeria, música i colors. Després de l’èxit de la rua de diumenge,  les 44 carrosses de diferents entitats de la vila han tornat a mostrar les seves millors gales amb una rua de l’Extermini que ha reunit 2.200 participants. De ben a prop, s’ho han mirat desenes de milers d’espectadors que no s’han volgut perdre un Carnaval situat entre els deu millors del món, segons diverses plataformes turístiques. Si bé de disfresses n’hi ha hagut per a tots els gustos, tots els grups de la rua han coincidit en llençar un missatge unànime contra les agressions sexuals i homòfobes a través de cartells situats a les carrosses.   Vestits fets amb gran cura de detalls, plomes, lluentons, maquillatges espectaculars i música ininterrompuda han tornat a convertir Sitges en una gran festa a l’aire lliure, culminant tot un any de feina de les entitats. Les carrosses de temàtica fantasiosa i disfresses lluentes han tornat a ser les grans protagonistes mediàtiques, embadalint els espectadors amb coreografies minuciosament assajades.  Fantasies tropicals, tribus africanes, indis, pirates i fades del bosc han estat algunes de les carrosses més lluentes que s’han pogut veure durant la nit.  El contrast a les plomes, però, l’ha aportat el tradicional ‘fardo’ sitgetà, amb el seu característic tarannà satíric. Entre altres, aquests grups de disfresses han mostrat un ampli repertori dels efectes especials del cinema, una altra carrossa ha optat per escenificar totes les atraccions d’una fira, mentre també s’han pogut veure disfresses fent befa de totes les tradicions sitgetanes. Un any més, el seguici l’ha encapçalat Sa Majestat Carnestoltes, aquesta vegada batejat com a Aliginho I El Susodicho, màxim representant d’una fantasia basada en set colors. Un, per cadascun dels set valors fonamentals de la societat, com la llibertat, el respecte pel medi ambient i la pau. A l’extrem final de la rua, com a colofó final, ha arribat la Reina del Carnaval, immersa en un món esbojarrat d’essència cubana. En tots els casos, les 44 carrosses que han desfilat durant l’Extermini han lluït rètols apel•lant al respecte i refusant qualsevol tipus d’agressió sexual. A les plataformes de totes les entitats s’hi ha pogut llegir un joc de paraules amb el lema “Sitges Respecta”, mentre ha estat el primer Carnaval en què s’ha desplegat el Protocol de Violència Sexual en Espais d’Oci i Festes.  Drons policials, els protagonistes des del cel A banda de la música, el ball i la disbauxa, el Carnaval de Sitges ha tingut enguany uns altres protagonistes. I és que al dispositiu de seguretat de més de 1.100 efectius, s’hi han sumat dos drons dels Mossos d’Esquadra que han permès controlar amb precisió el recorregut de la rua d’aquest dimarts, com ja ho van fer també diumenge a la nit. Al mateix temps, la policia ha enlairat un helicòpter per reforçar la vigilància a les zones disseminades de la vila. Després de la rua de l’Extermini, Sitges viurà aquest dimecres la recta final de set dies de bogeria, durant els quals es calcula que la vila ha reunit més de 260.000 visitants. El Dimecres de Cendra arrencarà amb el Vermut dels Vius, mentre que a mitja tarda Sa Majestat Carnestoltes ha anunciat una festa d’agraïment que culminarà amb la lectura del testament i l’enterro.

Summary: Sitges viu l’última gran nit de disfresses, música i colors amb la rua de l’Extermini


La verificació del cens torna a centrar les discrepàncies de la formació morada amb ICV, BComú i EUiA ACN Barcelona.-La direcció de Podem ha anunciat ara i amb una piulada a Twitter que fa marxa enrere de cara al conclave del nou partit dels comuns: "Malgrat els nostres esforços, les condicions per què participem a l'assemblea del 8 d'abril no es donen. En breu, més informació", s'ha limitat a dir l'equip d'Albano Dante Fachin aquest dimecres. El comentari a les xarxes arriba una setmana després que es tanqués un acord amb ICV, BComú i EUiA perquè la formació morada s'hi sumés a darrera hora, un cop la militància de Podem havia apostat per no seguir a la confluència si no es complien unes determinades condicions. Un d'aquests requisits era la verificació del cens, que reapareix ara com a discrepància des de la direcció de Podem, segons diverses fonts.  Fonts dels comuns avisen però que no hi ha cap negociació en marxa mentre en paral·lel la diputada de CSQP Jéssica Albiach, i exmembre de la direcció de Podem, es desmarca de la decisió de la cúpula morada i manté que defensarà el 8 d'abril "el millor de Podem".  Més enllà de la piulada a les xarxes, diverses fonts apunten que en la verificació del cens hi rau de nou el motiu de discrepància per part dels de Fachin.  Durant les negociacions prèvies a l'acord, Podem va fixar com a requisit que la seva militància no s'hagués de registrar una altra vegada ni verificar de forma presencial amb DNI la seva identitat.  Finalment es va acordar que Podem podria controlar el seu cens i que a través del web habitual de la formació es redirigiria les seves bases a un web d'inscripció -indispensable per escollir els òrgans provisionals- i que reclamaria verificació online del DNI. Ara, un dels esculls per a Podem seria haver de demostrar un vincle amb les bases catalanes de la formació.  Un altre dels elements de conflicte seria precisament quants representants de cada actor de la confluència han de ser presents en les taules de verificació presencial: segons fonts dels comuns, Podem reclama que n'hi hagi un de cada per considerar-les oficials.  La decisió de Podem arriba dos dies després que la direcció del partit anunciés formalment la seva candidatura a l'executiva dels comuns. Una estona abans ho feia l'exmembre de la direcció i diputada de CSQP, Jéssica Albiach, capitanejant un equip de vuit persones, entre els quals també el líder de Podem a Barcelona, Marc Bertomeu. Algunes fonts atribueixen a la irrupció d'aquesta llista alternativa la decisió de Fachin de considerar ara que no es donen les condicions per mantenir-se al conclave fundacional.  A l'espera d'un comunicat més explicatiu des de Podem, els comuns s'han mostrat sorpresos per l'anunci. La primera a reaccionar, Albiach, que també des de les xarxes s'ha desmarcat de la decisió de la direcció de Podem. "El 8-A a Un País en Comú defensarem el millor de Podem. És important que hi siguem totes per seguir construint l'espai de canvi a Catalunya. L'objectiu s'ho val: sumar per guanyar. El rival també: el govern de les desigualtats i el 3%. El camí? el 8 d'abril decidim entre totes", ha escrit en una doble piulada.  També Bertomeu s'ha posicionat a les xarxes: "Defensem el sentit comú enfront dels cops de puny a la taula, fugim de la confrontació constant. Construïm per fer fora el govern del 3 %", ha reblat.  La votació per escollir la direcció provisional dels comuns arrenca aquest dissabte i s'allargarà fins el mateix 8 d'abril, durant l'assemblea al Pavelló de la Vall d'Hebron, tant per via telemàtica com presencial, segons els acords que hi havia sobre la taula fins ara.  La tercera candidatura que s'ha presentat fins ara és la del portaveu al Congrés d'En Comú Podem, Xavier Domènech. Ha configurat una llista amb representants de les direccions d'ICV, EUiA i BComú per a l'executiva –amb el catedràtic Vicenç Navarro, del Consell Ciutadà de Podem estatal-, i que planteja l'alcaldessa Ada Colau per liderar la coordinadora nacional.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Podem diu ara que no es donen les condicions per participar a l'assemblea fundacional dels comuns


El conseller delegat de CaixaBank, Gonzalo Gortázar, ha lamentat aquest divendres que el fracàs de la investidura del president del govern espanyol en funcions, Pedro Sánchez, en la roda de premsa per comentar els resultats del banc en el primer semestre del 2019. "Òbviament, la falta de govern no és una bona notícia", ha assegurat. El directiu de l'entitat ha assegurat que els diputats representen la sobirania popular i que han de treballar per arribar a acords i formar un executiu. Alhora, ha confiat que després d'aquesta "primera oportunitat" perduda, els partits assoliran un pacte abans que comenci el compte enrere per unes noves eleccions, que serien el pròxim 10 de novembre. També ha promès la col·laboració del banc amb el govern en funcions i amb l'executiu que es formi.

Summary: Gortázar lamenta el fracàs de la investidura de Pedro Sánchez: "La falta de govern no és una bona notícia"


El grup municipal d’ERC-Avancem reclama que es faci un ple extraordinari a l’Ajuntament de Lleida per debatre sobre l’informe de la Sindicatura de Comptes, que que fiscalitza la despesa i la contractació de la corporació en l'exercici 2015.  El president del grup, Carles Vega, ha qualificat de fets "greus" les presumptes irregularitats que recull l'informe i ha dit que posen "en entredit" la gestió econòmica i financera de la Paeria. A més Vega ha afegit que cal " més temps" per analitzar el document i "un debat en profunditat" perquè la ciutadania conegui la salut financera de la Peria i com es gestionen els diners. El grup republicà assegura que "ja hi ha" altres grups que han mostrat la seva disposició a que se celebri un ple extraordinari.  Vega ha explicat que "les praxis opaques en contractació i concessió d’obres i serveis del govern del PSC no es poden tractar en una comissió extraordinària d’economia" convocada amb "poques hores d’antel·lació "ni es poden "diluir" en un ple ordinari. El republicà ha recordat que el grup d’Esquerra ja havia advertit de presumptes irregularitats com contractacions poc transparents, l’atorgament de subvencions encobertes mitjançant el pagament de lloguers i despeses, o el pagament de factures i despeses ordinàries com el subministrament de llum i gas mitjançant el reconeixement de crèdit. A la comissió d’economia d’aquest divendres, ERC-Avancem ha proposat que sigui la Comissió de gestió dels recursos qui elevi la petició d’un ple extraordinari a Alcaldia però el govern municipal no ho ha acceptat. Vega ha lamentat la negativa dels socialistes i ha opinat que donada la "seriositat" dels fets "hauria d’haver estat el propi alcalde qui hagués convocat el ple extraordinari.” En aquest sentit, el grup republicà buscarà l’acord amb altres grups municipals per forçar la convocatòria d’una sessió extraordinària del ple i asseguren que alguns dels grups ja hi han mostrat la seva disposició.

Summary: ERC demana un ple extraordinari per debatre les suposades irregularitats en la gestió econòmica de la Paeria


L’Ajuntament del Morell ha aprovat per unanimitat aquest dilluns l’establiment d’un conveni de col·laboració amb la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) per al desenvolupament i finançament d’un nou estudi de la qualitat de l’aire al municipi. El projecte el finançarà íntegrament el consistori morellenc, amb un cost de 14.000 euros. Aquest acord, que se signarà molt aviat, dona continuïtat als tres estudis realitzats anteriorment, i que ja van ser presentats el juny de 2014, novembre de 2015 i febrer de 2017. Així, el consistori amplia el seu compromís amb el control i l’anàlisi de l’aire que respiren els seus habitants, veïns del polígon nord del complex petroquímic. De fet, el Morell és l’únic municipi que, per ara, continua tirant endavant nous estudis sobre la qualitat de l’aire, després que el primer es dugués a terme juntament amb altres poblacions de l’entorn.  En aquest sentit, i com a consistori membre de la Taula de la Qualitat de l’Aire al Camp de Tarragona, el segon tinent d’alcalde del Morell, Eloi Calbet, ha reclamat que “qui hauria de tirar endavant anàlisis d’aquest tipus és la Generalitat, que és qui en té les competències”. Així mateix, ha posat de manifest que “els resultats serien més complets si l’abast de l’estudi fos més ampli”, i ha lamentat que altres municipis no s’hi sumin. L’estudi es durà a terme en els pròxims mesos i permetrà obtenir noves mesures i valors que, comparades amb els anteriors, permetran mostrar l’evolució de la qualitat de l’aire en el temps. En concret, el projecte controlarà la presència d’1,3 butadiè de manera periòdica, així com la presència de compostos orgànics volàtils en trams de 24 hores, durant 21 dies.  Finalment, s’analitzarà l’origen dels episodis de contaminació segons el registre elaborat, mitjançant control social. Justament, el fet d’haver tirat endavant diferents estudis des del 2014 fa que “empreses i administracions s’hagin posat les piles”, ha reivindicat Calbet, i controlin més acuradament quins residus van a parar a l’aire. L’Ajuntament subratlla que els resultats han anat millorant en cadascun dels estudis.

Summary: L’Ajuntament del Morell impulsa el quart estudi de la qualitat de l’aire


El Departament d'Ensenyament ha donat suport a "tots els professors" del sistema educatiu i ha afirmat que l'IES El Palau de Sant Andreu de la Barca (Baix Llobregat) ha de funcionar amb "normalitat". Cal recordar que nou docents d'aquest centre són investigats per la Fiscalia per un presumpte delicte d'odi a l'hora d'explicar als alumnes què va passar l'1-O. La denúncia hauria sorgit després que fills de guàrdies civils que cursen estudis en aquest centre s'haguessin sentit humiliats per les explicacions a l'entorn de la violència policial d'aquell dia. Ensenyament recorda que va elaborar un informe intern dels fets a petició del Ministeri, i subratlla que ara el procés judicial "està obert". Per això afirma que fins que no es resolgui el cas, el centre ha de funcionar "amb total normalitat com ha passat en aquests últims set mesos". El Departament també assegura que "treballa dia a dia" per donar aquesta normalitat a tots els centres educatius. Cal recordar que aquest mateix dimarts hi ha hagut una concentració de suport al professorat davant l'IES El Palau, després que dilluns apareguessin pintades contra alguns dels professors i que alguns mitjans de comunicació els hagin assenyalat amb noms i cognoms. També s'ha d'apuntar que el secretari d'Estat de Seguretat, José Antonio Nieto, i el secretari d'Estat d'Educació, Formació Professional i Universitats, Marcial Marín, es reuniran el 8 de maig amb una representació dels guàrdies civils pares dels alumnes "presumptament humiliats".

Summary: Ensenyament dona suport a "tots els professors" i afirma que l'IES El Palau ha de funcionar amb "normalitat"


El president del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), Jesús Maria Barrientos, s'ha compromès que a finals d'any tots els jutjats catalans tinguin jutges titulars estables. Ho ha dit durant la inauguració oficial dels nous jutjats de Balaguer que ha tingut lloc aquest dijous al migdia. Actualment a Catalunya, de les 810 places de jutges i magistrats hi ha 116 vacants. Per la seva banda, el conseller de Justícia, Carles Mundó, ha insistit, com ja va fer en una entrevista a l'ACN el 25 de març, a reclamar els 60 milions d'euros anuals que recapta l'Estat amb les taxes judicials a Catalunya amb l'objectiu de reinvertir aquests diners per dur a terme inversions i millores "pendents" a Catalunya. Per exemple, Mundó ha mostrat el seu desig d'implantar el nou model d'oficina judicial amb el qual compten actualment 8 partits judicials, entre ells Balaguer, als altres 39.

Summary: El president del TSJC es compromet a Balaguer que tots els jutjats catalans tinguin a finals d'any jutges titulars


El Tresor espanyol ha col·locat 4.355,92 milions d'euros en deute a llarg termini en el transcurs de la subhasta celebrada aquest dijous després d'una demanda d'inversors que ha sumat 8.487,99 milions d'euros, multiplicant gairebé per dos les obligacions adjudicades amb una ràtio de cobertura d'1,95 vegades. El Tresor ha tingut que rendibilitzar als inversors amb un preu més alt que les anteriors subhastes en obligacions a 5, 8 i 10 anys. L'emissió a 5 anys ha adjudicat 2.575,72 milions d'euros amb un tipus d'interès mitjà del 0,443%, 24,9 punts bàsics per sobre de l'anterior subhasta. La subhasta a 8 anys ha adjudicat 744,9 milions a un preu de l'1,073%, 3,4 punts bàsics més car i en obligacions a 10 anys s'han col·locat 1.036 milions, a l'1,370%, 8,2 punts bàsics més. Les emissions de deute públic des que va començar l'any sumen 93.700 milions d'euros, dels quals 65.000 milions d'euros formen part d'adjudicacions de finançament a mig i llarg termini. Aquest 65.000 milions que s'acumulen d'emissions a mig i llarg termini des que ha començat l'any suposen el 49,5% del total d'adjudicacions que es preveuen per aquest exercici.  La subhasta d'obligacions a 5 anys ha col·locat 2.575,72 milions d'euros després d'una demanda dels inversors que ha sumat 4.715,72 milions d'euros, amb una ràtio de cobertura d'1,83 vegades.  El preu d'aquesta subhasta s'ha col·locat a una mitjana de tipus d'interès del 0,443%, 24,9 punts bàsics per sobre de l'última subhasta celebrada el 19 d'abril passat a un tipus d'interès del 0,194%. La prima de risc d'aquest emissió s'ha situat en 44 punts bàsics.  En obligacions a 8 anys s'han col·locat 744,9 milions d'euros després d'unes peticions que han arribat a 1.441,26 milions, amb una ràtio de cobertura d'1,94 vegades més.  El preu d'aquesta emissió a vuit anys s'ha fet amb una mitjana del tipus d'interès de l'1,073%, 3,4 punts bàsics per sobre de l'1,039% que es va col·locar aquest producte en la subhasta de l'1 de febrer passat. La prima de risc ha estat de 64 punts bàsics.     Finalment, en obligacions a 10 anys s'han col·locat 1.036,01 milions d'euros després d'unes peticions d'inversors de 2.331,01 milions d'euros, amb una ràtio de cobertura de 2,25 vegades.  La mitjana del tipus d'interès que s'ha col·locat aquesta emissió a 10 anys ha estat d'1,370%, 8,2 punts bàsics per sobre de l'1,288% de l'última subhasta celebrada el 3 de maig. La prima de risc s'ha situat en 76 punts bàsics.

Summary: El Tresor col·loca 4.356 milions d'euros en deute a llarg termini a un preu més car


"Si hem de pagar el preu més alt pel nostre compromís amb la justícia, la llibertat i l'1-O, ho assumim". Així s'ha expressat el president d'ERC, Oriol Junqueras, en una carta que ha llegit la portaveu dels republicans al Senat, Mirella Cortès, en un acte d'aquest dissabte al migdia a Manresa (Bages). Al text, escrit des de la presó de Lledoners -al costat de la ciutat-, el també candidat d'ERC a les eleccions europees ha destacat que, per aspirar a una victòria "absoluta" de país, cal representar el conjunt de la ciutadania de Catalunya. En aquest senti, ha receptat "sumar, seduir i convèncer, perseverar". Junqueras, que a finals de gener serà traslladat a Madrid per afrontar el judici de l'1-O, ha assegurat que "tard o d'hora" tots els "presos polítics" sortiran dels centres penitenciaris: "I en sortirem més forts, amb el cap ben alt", ha asseverat. En aquest sentit, l'exvicepresident de la Generalitat ha apuntat que, en una conjunta "històrica", assumeix la presó conscient que és "part del camí". "És i ha estat així, en èpoques pretèrites aquí i també en altres latituds", ha afegit. A l'acte de Manresa també hi han participat el vicepresident del Govern, Pere Aragonès, la diputada parlamentària d'ERC Najat Driouech, a més del regidor a l’Ajuntament de Sabadell, Gabriel Fernández, i el regidor i candidat a l’alcaldia de Manresa, Marc Aloy.

Summary: Junqueras: "Si hem de pagar el preu més alt pel nostre compromís amb la justícia, la llibertat i l'1-O, ho assumim"


Només es permet alguns vols diaris  ACN Madrid .-Les Illes Balears restringeix des d’avui el tràfic en els seus ports i aeroports i només es podran fer alguns trajectes autoritzats com a mesura per contenir l’epidèmia de coronavirus. L’ordre del Ministeri de Transports estableix que només es permetrà un vol diari per companyia des de Madrid, Barcelona i València amb Palma de Mallorca i un al dia des de Barcelona i Madrid cap a Menorca i Eivissa. Queden prohibits tota la resta de vols nacionals amb les illes i tots els volts privats, nacionals i internacionals. Els vols autoritzats hauran de complir les restriccions imposades, que inclouen que no es podran omplir els avions sinó que només podran viatjar amb un terç de la seva capacitat.  D’altra banda, en relació a l’operació “tornada” de turistes que encara estan a les illes, els aeroports hauran de garantir que no hi hagi acumulacions i habilitar zones àmplies per fer cribratge.  Pel que fa als ports, es prohibeix el desembarcament de passatges de vaixells de línia regular i les entrades, a tots els ports de les illes, d’embarcacions recreatives, ja siguin particulars o de lloguer.  Com a excepció, en el cas de les navilieres, es mantindran tres trajectes diaris d’anada i tres de tornada entre Eivissa i Formentera. Als ports, hi haurà controls de la Guàrdia Civil per comprovar que les viatges estan justificats.  Només podran desembarcar les conductors de camions de mercaderies però hauran de fer tot el trajecte en una cabina individual, que serà desinfectada. Les navilieres hauran de proporcionar manutenció als conductors del camions durant el viatge i l’accés a cabina i el desembarcament es farà seguint les instruccions de les autoritats sanitàries.  L’ordre ministerial també permet el Govern fer controls sanitaris als ports i aeroport, als que s’hauran de sotmetre totes les persones que arribin de l’exterior. Malgrat això, no es faran comprovacions de temperatura per norma general, tot i que els equips sanitaris valorar l’estat de salut i les mesures a adoptar en cada cas.

Summary: Balears restringeix des d'aquest dijous el tràfic aeri i dels ports


Els equips de rescat han decidit suspendre la recerca de les cinc persones desaparegudes a causa de la llevantada d'aquest dimarts fins al dijous a les vuit del matí. Durant tot el dia els serveis d'emergències han estat buscant una mare de 60 anys i el seu fill de 43 que eren dins d'un bungalou arrossegat pel riu Francolí ahir a la nit a Vilaverd. A banda, també es buscava dues persones que eren dins d'un cotxe que també s'ha endut el riu a l'Espluga de Francolí, un veí d'aquest mateix municipi i un altre de Prades. Aquesta tarda, a més, s'ha conegut la desaparició d'un camioner belga, confirmada pel Consolat del país a Barcelona, el vehicle del qual ha aparegut al riu Francolí. Cal recordar, a més, que els equips de rescat han trobat a Caldes d'Estrac el cos d'un home de 75 anys arrossegat per la riera d'Arenys de Munt.

Summary: Els equips de rescat suspenen la recerca dels cinc desapareguts a causa de la llevantada fins dijous


El candidat d'En Comú Podem acusa Chacón de "no representar el PSC històric" ACN Barcelona.-El candidat d'En Comú Podem, Xavier Domènech, ha reconegut aquest dimarts que no és independentista, però que creu "en la plena sobirania de Catalunya i que aquesta ha de ser compartida amb altres pobles de l'Estat". El cap de llista d'En Comú Podem ha assegurat que tot i això hauria votat sí-sí el 9-N. De fet, ha explicat que no va poder votar per un problema amb el seu carnet.  En una roda de premsa a Efe, Domènech ha acusat aquest dimarts a la cap de llista del PSC, Carme Chacón, de "no representar el PSC històric". "Les múltiples ànimes del PSC que són ànimes catalanistes, de progrés i socials no crec que estiguin representades amb l'abandonament del dret a decidir ni els desnonaments exprés", ha apuntat.  Domènech ha reconegut va tenir un problema amb el carnet el 9-N i no va poder votar. Tot i això, ha volgut deixar clar que de fer-ho hauria votat sí-sí. "A la candidatura hi ha diferents opcions, hi ha gent que és independentista, federalista i confederalista". Ha admès que no prové l'independentisme ni és independentista, però creu "en la plena sobirania de Catalunya i que aquesta ha de ser compartida amb altres pobles de l'Estat i aquella opció pensava que podia obrir aquesta possibilitat". Domènech en els darrers dies ha anat llançant crítiques a Chacón i ho ha fet de nou aquest dimarts: "M'agradaria que la candidata del PSC i el propi PSC no posés tan dramatisme en un debat legítim que es dóna a Catalunya sobre el seu futur i el posés més en els desnonaments exprés que va aprovar la dirigent del PSC".  El candidat d'En Comú Podem ha indicat que "veu més tragèdia social que tragèdia nacional amb el que ha passat en els darrers anys al país". Segons ha recalcat, "això no representa el PSC històric. Les múltiples ànimes del PSC que són ànimes catalanistes, de progrés i socials no crec que estiguin representades amb l'abandonament del dret a decidir ni els desnonaments exprés".  Ha recordat que Ciutadans va néixer com un partit "clarament en contra del catalanisme, però  en un context de crisi dels partits tradicionals és converteix en un recanvi que apareix en la forma de Ciutadans". Domènech ha ressaltat que Ciutadans és una aposta dels grans interessos econòmics i ara "pot ser absolutament anticatalanista, després dir que és catalanista moderat, i dir que és progressista i a la vegada que apujarà l'IVA dels productes bàsics". Segons ha indicat, "és un intent de partit que vol atrapar-ho tot" i ha considerat que a Ciutadans la campanya electoral se li farà llarga.  Domènech també ha carregat contra Democràcia i Llibertat. "No sé quina Convergència m'he de creure, la que diu que negociarà el que sigui i després diu que només negociarà la independència i després diu que no entrarà a una ponència constitucional", ha apuntat.  "Debat de poder i no de país" Per altra banda i sobre l'actual situació a Catalunya, ha apuntat que hi ha un debat de país i de com es construeix i que aquest queda atrapat per un debat de poder. "Quan el debat sigui de país es podrà obrir a tota la societat i no només a una part". Ha manifestat que no tenen por a la democràcia i per tant a les eleccions, però ha dit que si hi ha uns comicis al març i el debat és sobre poder es farà un mal favor al país. "Ara anem a unes eleccions que són claus i si les guanyem molts dels debats quedaran desbloquejats".

Summary: Domènech admet que no és independentista, però hauria votat sí-sí el 9-N


El Govern ha aprovat un decret llei amb mesures perquè les societats cooperatives puguin continuar la seva activitat un cop s'aixequi l'estat d'alarma. Les mesures, recollides al tercer capítol del Decret llei, volen dotar les cooperatives d'instruments per "superar les restriccions" derivades de les mesures d'emergència. Per una banda, es preveu ampliar fins al 31 de desembre la vigència d'algunes de les mesures previstes al Decret llei 10/2020, de 27 de març. Així, per exemple, fins a final d'any es podran adoptar acords sense necessitat que es reuneixi presencialment el Consell Rector, les assemblees i les reunions es continuaran fent per videoconferència i no hi haurà un termini mínim ni màxim per fer les convocatòries extraordinàries. D'altra banda, l'executiu assegura que s'ha volgut donar resposta a les peticions del sector i s'ha aprovat diverses mesures extraordinàries, com ara permetre que un soci pugui disposar de cinc vots delegats, en lloc dels dos habituals; prorrogar en determinats supòsits les persones delegades; o ampliar el termini per celebrar les assemblees relatives als recursos sobre expedients sancionadors, entre altres. Aquestes mesures s'han treballat i acordat amb la Confederació de Cooperatives de Catalunya.

Summary: El Govern aprova un decret amb mesures perquè les cooperatives puguin continuar l'activitat després de l'estat d'alarma


El candidat veu bé Artadi de número dos de la seva llista sota les sigles JxCat i diu que Munté tindrà un lloc "molt destacat" ACN Barcelona.-El candidat per Barcelona Joaquim Forn ha posat en dubte que l'independentisme s'hagi de "carregar" el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, tenint en compte que no ha fet "cap gest" cap a un referèndum pactat. "Dit això, per aquest motiu ens l'hem de carregar? No ho tinc clar, la veritat", ha afegit en entrevistes a l'Ara i Catalunya Ràdio. L'exconseller no renuncia a una llista conjunta sobiranista i assegura que "fins a l'últim moment" estarà obert a apartar-se. Forn veu bé que Elsa Artadi com a número dos de la seva llista, sota les sigles JxCat, i diu que Neus Munté tindrà un lloc "molt destacat". Pel que fa als pactes postelectorals, assegura que pactar amb els comuns no és una prioritat però no tanca la porta a "pactes puntuals". Forn considera que s'ha de fer un debat sobre si cal "apuntalar" Sánchez a la presidència del govern espanyol. "Perquè si l'alternativa és un govern de PP, Cs i Vox... ", ha argumentat.  El dia després de confirmar que encapçalarà la llista per Barcelona, l'exconseller ha afirmat que veu bé Artadi com a número dos de la seva llista perquè aportaria "solvència i experiència" i "entronca perfectament" amb la voluntat de presentar-se amb un equip sòlid i cohesionat. Però ha afegit que la seva incorporació té efectes sobre el Govern que s'han d'acabar de resoldre. De fet, admet que hi ha "possibilitats fermes" que Artadi sigui la seva número dos però que no està tancat.  Pel que fa a Neus Munté, guanyadora de les primàries del PDeCAT, ha agraït la seva generositat de fer un "pas al costat" per intentar conformar una llista sobirania unitària. I ha avançat que tindrà un lloc "molt destacat" a la llista sense concretar quin. Sobre Ferran Mascarell, ha assegurat que li agradaria comptar amb ell però ha admès que no hi ha res decidit.  L'exconseller no renuncia a una llista conjunta de l'independentisme i assegura que "fins l'últim moment" estarà obert a apartar-se si la veu possible. Però també ha afegit que no pot ser una llista de noms sinó un "equip amb confiança absoluta". En aquest context, ha considerat que la dispersió de candidatures "no és una bona notícia".  De cara als pactes postelectorals, Forn vol pactar amb ERC perquè hi ha "molts punts de coincidència" i diu que pactar amb els comuns no està en les prioritats però no tanca la porta a dialogar amb ells. De fet, el candidat ha assenyalat que es necessitaran grans acords entre diferents forces polítiques i, per tant, ha obert la porta a arribar a "acords puntuals" amb el partit d'Ada Colau. L'objectiu de Forn és "recuperar els grans consensos de ciutat" i ha lamentat que amb Colau hi ha hagi hagut un "govern feble" que, segons ell, no s'ha distingit per buscar el diàleg.

Summary: Forn posa en dubte que l'independentisme s'hagi de "carregar" Sánchez per no haver fet cap gest


El ple de les Corts Valencianes ha aprovat aquest dimecres una proposició no de llei de tramitació especial d’urgència sobre la inspecció dels contractes d’empreses vinculades a la trama Gürtel en vigor amb la Generalitat Valenciana. La iniciativa, aprovada amb els vots a favor de tots els grups excepte de Ciutadans, insta el govern valencià a informar a la cambra sobre els contractes signats en aquesta legislatura i quines són les seves garanties legals. així com els contractes que estan en vigor signats en legislatures anteriors. La proposició sol•licita que si es detecten irregularitats els contractes siguin cancel•lats i s'estableixin multes. El text recorda que durant el judici a l'Audiència Nacional nou empresaris han admès el finançament irregular del PP valencià pagant els actes electorals de les empreses de la Gürtel.  A la PNL de Podem s'ha incorporat una esmena de PSPV-PSOE i Compromís per crear una oficina de supervisió de contractació, creació que ha estat rebutjada per Ciutadans i ha motivat el vot en contra a la iniciativa.  El diputat de Cs Toni Subiela ha criticat que la PNL no hagi estat presentada amb "rigor" i que no s'hagi esperat a tenir una sentència ferma. Subiela ha afegit que una prova que la proposta no és "seriosa" és el suport del PP a la mateixa i ha criticat la creació de la nova oficina, perquè "no es tracta de tenir més organismes sinó de fer que aquests funcionin".  De la seva banda, el PP ha mostrat els seu vot a favor, malgrat que la seva esmena per treure les referències a la trama Gürtel no ha estat acceptada així com tampoc la creació d'un registre d'empreses convidades a participar en un concurs públic.  El diputat Nando Pastor ha dit que cal parlar de tots els casos de corrupció que s'estan investigant i "no deixar-lo tan sols en el cas Gürtel ". El síndic de Podem Antonio Estañ ha comparegut davant els mitjans i ha xifrat en uns 52 milions d'euros els contractes en vigor aquesta legislatura amb empreses que han declarat a l'Audiència Nacional i ha dit que pertanyen a manteniment d'infraestructures a Castelló i Alacant. Estañ ha dit que a aquesta quantitat cal sumar les contractacions de legislatures anteriors.

Summary: Les Corts Valencianes insten a investigar contractes públics en vigor vinculats a 'Gürtel'


Un jutge de Brussel·les ha decretat llibertat sense fiança i amb la possibilitat de sortir de Bèlgica amb permís per a Carles Puigdemont després d'una vista celebrada aquest divendres. Les autoritats belgues han preguntat al Tribunal Suprem sobre la immunitat del líder de JxCat, com a electe al Parlament Europeu, ja que l'expresident ha al·legat que va ser escollit pels votants catalans. De fet, fonts del Suprem ja han informat que el jutge Llarena té previst respondre "de forma immediata" que no hi ha immunitat perquè "no ha acatat la Constitució espanyola davant de la Junta Electoral" i perquè "no ha pres possessió de l'escó".   "He comparegut davant del jutge i ara mateix ha fixat les condicions de la meva llibertat, sense fiança, amb la possibilitat de sortir del país amb el seu permís, fixant la residència on la tinc i estant a disposició quan sigui requerit perquè ara comença el procés que haurà de decidir sobre la petició", ha afirmat Puigdemont als periodistes.

Summary: El jutge decreta llibertat sense fiança per a Puigdemont i li permet sortir de Bèlgica si demana permís


El president espanyol en funcions, Pedro Sánchez, aposta pel diàleg entre la Moncloa i la Generalitat "sempre dins la Constitució". Tot i això, rebutja el referèndum d'autodeterminació, perquè "no hi té cabuda" i provoca "l'esquerda" de la societat. El líder del PSOE explicarà aquest dimarts al migdia la seva proposta 'Programa comú progressista', tot i que aquest matí ja s'han conegut les sis mesures que té per a Catalunya, segons fonts socialistes. Sánchez aposta per procediments de col·laboració i coordinació entre l'Estat i les Comunitats Autònomes com ara la Conferència de Presidents, les Conferències Sectorials i la "transformació" del Senat.

Summary: Sánchez aposta pel diàleg amb el Govern però rebutja un referèndum que "esquerda" la societat


Els menors tutelats que han participat, durant el curs 2017-2018, en un programa de mentoria social han millorat els resultats acadèmics en assignatures com matemàtiques, ciències socials i ciències naturals. Aquesta és una de les conclusions de l'estudi per avaluar els resultats del projecte europeu Sapere Aude, que s'ha fet a cinc països i que ha tingut, a les comarques gironines, 15 parelles formades per estudiants i mentors. Segons ha explicat el coordinador del projecte, David Ruiz, la iniciativa va néixer després de constatar que aquests estudiants solen tenir pitjors resultats acadèmics i l'objectiu és treballar perquè tinguin les mateixes oportunitats acadèmiques.

Summary: Els menors tutelats que participen en un programa de mentoria social milloren resultats en mates, socials i naturals


El sector de la jardineria afronta el futur amb "il·lusió" i "optimisme" després d'haver registrat un creixement mitjà del 8% durant el 2019. Suposa el tercer any consecutiu de dades positives, després de la crisi econòmica que va comportar la desaparició de prop de 200 empreses dedicades a aquesta activitat a Catalunya. "Anem guanyant noves micropimes i autònoms, el que evidencia que estem remuntant", apunta Jordi Bosch, president del Gremi de Jardineria. Tot i que reconeix que on s'ha notat més la reactivació ha estat en l'àmbit privat, adverteix que la demanda procedent del sector públic també està revifant. Amb tot, insisteix en la necessitat de millorar la qualitat, implantant noves tecnologies i apostant per la formació professional. Després d'anys d'incertesa, el sector de la jardineria ha començat a aixecar el cap. Així ho assegura Jordi Bosch, president del Gremi de Jardineria de Catalunya, que assenyala que en els darrers tres anys les prop de 400 empreses que integren aquesta associació han incrementat la seva facturació. En concret, durant el 2019 s'ha registrat un augment mitjà del 8%. "La situació econòmica s'ha estabilitzat i la gent cada cop se n'adona més que els jardins són necessaris", comenta.  El responsable del gremi detalla que on més s'ha notat la reactivació ha estat en el sector privat, sobretot en "empreses que cuiden l'entorn de les seves factories i també en particulars que volen millorar el jardí de casa seva". Amb tot, remarca que també han començat a percebre un increment de la contractació per part del sector públic: "Cada cop hi ha més consciencia que els jardins no només desenvolupen un paper funcional, sinó que són veritables espais de salut", assenyala. Els jardiners també han detectat canvis en els projectes urbanístics: "Abans es reservava el millor espai del solar per l'edifici i el jardí es creava al voltant, salvant els desnivells del terrenys i adaptant-lo a les necessitats de cada actuació, però ara és al revés", apunta.  Afegeix que el disseny dels espais i la tipologia de plantes que s'utilitzen també han evolucionat. "Hem deixat enrere els jardins anglosaxons que es feien abans i hem començat a apostar per plantes tradicionals del clima mediterrani", assegura Bosch que indica que l'escassetat de pluges i l'elevat preu de l'aigua han influït en aquest canvi de tendència.  Així mateix, assegura que s'ha estès la presència d'horts en jardins particulars. "S'han popularitzat aquests espais i és molt habitual integrar-los al jardí", afirma. Aposta per la innovació i la formació En paral·lel, el gremi treballa per millorar la qualitat dels seus productes i adaptar-se a les noves demandes del mercat. Fa dos anys es va implantar un certificat professional per classificar les empreses en tres nivells de qualitat: Qualificat, Expert i Excel·lent. A més, de forma progressiva, s'han anat implantant noves tecnologies, com per exemple les que fan possible instal·lar sistemes de rec programables.  Bosch també ha posat l'accent en la formació dels futurs jardiners i ha revelat que "hi ha moltes empreses associades que no són capaces de cobrir vacants dintre de la seva pròpia plantilla perquè no trobem personal prou format per ocupar certs llocs de feina que requereixen d'una formació específica". Per aquest motiu, insisteix en la feina que es fa des de les escoles de jardineria i indica que aquesta és "una professió de futur".

Summary: Els jardiners catalans afronten el futur amb "il·lusió" després de registrar un creixement del 8% el 2019


El patronat de la Fundació Bancària 'la Caixa' ha aprovat aquest dijous a Barcelona el nomenament d'Antoni Vila com a nou director general de l'entitat en substitució de Jaume Giró, que ha pactat la seva sortida amistosa coincidint amb el final del Pla Estratègic 2016-2019 i de tots els objectius marcats, segons informa la institució. El relleu serà efectiu el dia 1 de gener. Vila va ingressar a La Caixa el 1985 i des d'aleshores ha ocupat càrrecs de responsabilitat. El 1991 va ser nomenat director general del Grup Assegurador, i el 1998 es va incorporar al Comitè de Direcció. A partir del 2014 va exercir com a president de MicroBank i des del juliol del 2019 és adjunt al president de la Fundació. Jaume Giró es va incorporar a La Caixa el 2009. Fins al 2014 va ser director executiu i director general adjunt de Comunicació, Marca, Patrocini i Relacions Institucionals de CaixaBank, que va sortir a borsa coincidint amb la seva arribada. Del 2014 al 2019 ha exercit de director general de la Fundació. El president de la Fundació Bancària 'la Caixa' i de CriteriaCaixa, Isidre Fainé, ha destacat "l'encert" de Giró al capdavant de la Fundació a l'hora de preservar "l'essència" i la "missió" de l'entitat "en uns anys de gran intensitat i complexitat".

Summary: Antoni Vila substituirà Jaume Giró com a director general de la Fundació Bancària 'la Caixa'


La comissió de la sala de govern del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha demanat al departament de Justícia que prengui "les mesures oportunes" per "ajustar les condicions de treball a l'edifici judicial de Sabadell" a la legislació vigent. La decisió arriba després que el sindicat CCOO i les associacions de jutges i magistrats CSIF i STAJ hagin denunciat temperatures superiors als 30 graus a l'interior de l'edifici. Tot plegat a causa d'una avaria en el sistema de climatització de la seu judicial. Alhora, ha acordat demanar a la Secció de Prevenció de Riscos del Consell General del Poder Judicial que un tècnic es personi de forma "urgent" a l'immoble per comprovar els nivells ambientals i climàtics reals i suspendre els judicis en cas que s'estiguin superant els valors que marca la llei.   En aquest sentit, la comissió ha encomanat a la degana de Sabadell que "identifiqui" les sales de vistes o centres d'activitat en què els jutges i magistrats o magistrades hagin de quedar "dispensats del compliment dels seus deures judicials", contemplant també la suspensió de vistes o judicis orals "si no pot garantir-se als convocats a aquests actes les condicions ambientals exigides". El text també indica que la degana ha informat el TSJC que els passats 28 de juny i 1 de juliol  el Jutjat Penal número 1 de Sabadell es va veure obligat a cancel·lar judicis.  De la mateixa forma, també es va alterar l'activitat del Jutjat Penal número 4 i el lletrat d'aquesta sala i el magistrat de Violència contra la Dona (VIDO) van haver de ser atesos pel metge forense després de patir un desmai.  Pel que fa als empleats del Jutjat de Primera Instància  número 6, han rebut una autorització per marxa cap a casa a les dues del migdia, sense haver complert amb el seu horari, després que la temperatura hagi assolit els 31,8 graus. Per la seva banda, un grup de funcionaris del Jutjat d'Instrucció número 5 ha denunciat la situació davant Inspecció de Treball.

Summary: El TSJC demana que es prenguin les "accions oportunes" per garantir unes condicions laborals adequades als Jutjats de Sabadell


L'expresident de l'ANC i número 2 de la llista de JxCat, Jordi Sànchez, demanarà al magistrat del Tribunal Suprem Pablo Llarena tornar a declarar el més aviat possible per tal de reclamar la seva llibertat, aquest cop sobre el fons de tot el cas, després que divendres només ho fes sobre la situació de presó provisional. Així, s'afegeix a la petició ja presentada del conseller d'Interior destituït, Joaquim Forn, en el mateix sentit, ja que els dos són dels quatre dirigents que segueixen empresonats per sedició i rebel·lió, després que sis consellers destituïts fossin excarcerats aquest dilluns. Per la seva banda, el vicepresident destituït, Oriol Junqueras, també té previst presentar un recurs contra el seu manteniment a presó, tot i que no s'ha concretat si també demanarà declarar altre cop. El recurs es podria presentar els propers dies, tot i que tenint en compte els dies festius d'aquesta setmana, es podria allargar fins la setmana que ve.

Summary: Jordi Sànchez també tornarà a demanar declarar davant del Suprem


Els Mossos d'Esquadra investiguen la mort d'un home a Santa Susanna (Maresme). Segons els Mossos, la víctima és un home de 53 anys i de nacionalitat espanyola. Els fets es van produir dissabte passat al voltant de les cinc de la matinada quan l'home va ser trobada malferit en un carrer de la localitat. Fins al lloc s’hi van desplaçar els efectius del SEM que van aconseguir estabilitzar-lo i el van traslladar a l'Hospital de Can Ruti a Badalona, on va morir hores més tard. Els Mossos han obert una investigació per poder esclarir les circumstàncies dels fets.

Summary: Els Mossos investiguen la mort d'un home a Santa Susanna


L'Agència Tributària estatal ja ha tornat més del 93% de l'import sol·licitat en la campanya de l'IRPF a Catalunya ACN Madrid.-L'Agència Estatal d'Administració Tributària (AEAT) ja ha retornat 1.658,3 milions d'euros a 2.221.667 contribuents catalans corresponents a la declaració de l'impost sobre la renda. Segons les dades corresponents al tancament de 2017, que el ministeri d'Hisenda ha publicat aquest dimarts, ja s'ha retornat als contribuents catalans el 93,59% de l'import sol·licitat en la declaració de la renda corresponent a la campanya de 2016. Durant aquesta campanya, els catalans van presentar 3.517.422 declaracions, un 1% més que en l'exercici anterior. D'aquestes, un total de 2.295.349 de declaracions es van presentar amb dret a reclamació, de les que ja s'han retornat un total de 2.221.667, l'equivalent a un 96,79% del total. El nombre de contribuents catalans que –a tancament de 2017- han rebut un retorn en la seva declaració de la renda de 2016 ascendeix als citats 2,221 milions, el que representa un 6,86% menys que en la campanya anterior de la renda. Pel que fa a l'import retornat, els 1.658,3 milions esmentats equivalen a una reducció de l'11,66% en relació a l'import retornat en la campanya anterior de la renda, segons les dades d'Hisenda. Al conjunt de l'Estat, l'Agència Tributària ha realitzat ja el 96,9% de les devolucions  corresponents a la campanya de la renda 2016. A tancament de l'any passat, més de 13.618.000 declarants de l'impost sobre la renda de les persones físiques (IRPF) havien obtingut ja la seva devolució. L'import global retornat suma 9.319 milions d'euros, el 93,2% del total sol·licitat. El nombre de declaracions presentades en la passada campanya de la renda a tot Espanya han estat un total de 19.728.000 milions, el que suposa gairebé 176.000 més que l'any anterior i un creixement percentual de 0,90%, "de manera que es confirma la sostinguda recuperació del nombre de declarants de l'IRPF iniciada l'any 2015", segons Hisenda.

Summary: Hisenda retorna 1.658 MEUR de la declaració de renda a 2,22 milions de contribuents catalans al tancament de 2017