Després d'un estiu càlid sense precipitacions abundants i una tardor on les pluges tampoc han fet gaire acte de presència, l'hivern a Catalunya continua essent meteorològicament parlant molt sec, un factor que està acusant a diversos cultius de secà del país que es veuen afectats per la falta d'aigua. Un exemple el trobem a la Segarra i l'Urgell, on el cereal que es va sembrar a la tardor no creix perquè al terreny no hi ha saó i a finals de gener, la planta té la mida de la segona setmana després de la plantació. A les Terres de l'Ebre els cultius més afectats són l'olivera i els cítrics amb un descens de producció de fins al 60%, i al Baix Llobregat es tem que l'abastament d'aigua per regar de la Baells sigui objecte de restriccions perquè el pantà es troba al 48%. D'altra banda, la calor avançada amb temperatures superiors als 20 graus preocupa al sector fructícola de Ponent per una possible floració avançada dels arbres que després es podria veure afectada per gelades tardanes. Tot i que el cereal que es va sembrar a la tardor a les zones de secà de l'Urgell i la Segarra va poder créixer en la seva fase inicial, la falta de precipitacions ha provocat que la vegetació hagi patit un retard accentuat que en algunes finques és de fins a dos mesos del seu cicle habitual. Això fa que la planta només mesuri uns dos centímetres d'alçada quan a aquesta època de l'any ja hauria de superar el pam de terra. Segons Ramon Augé, responsable d'UP a la Segarra, a banda de la sequera aquesta problemàtica deriva del fet que al novembre hi va haver moltes gelades continuades, que ''van fer baixar la temperatura del sòl'' de forma ràpida i això no va permetre el desenvolupament del blat i l'ordi.  Un altre factor que està jugant en contra dels productors de cereal és el fet que enguany hi ha hagut poca boira, un fenomen meteorològic que aporta humitat al terreny i per tant ''fa saó'' que permet alimentar el creixement de la planta. Augé alerta que la collita del juny ''serà molt minsa'' i difícilment es podrà arribar als 4 o 5.000 quilos per hectàrea que s'aconsegueixen en un ''any bo''. És més, segons Augé, encara que plogui les properes setmanes, ja no s'aconseguirà una producció òptima, per la qual cosa, el sector confia en l'assegurança per sequera que en aquest cas els permet cobrar fins a 2.500 quilos per hectàrea.  Pendents de les properes setmanes a la Catalunya Central Als territoris de la Catalunya Central encara és d'hora per valorar quina incidència tindrà la sequera en els conreus. Ara per ara, els camps es troben en plena hivernació i no serà fins d'aquí unes setmanes que els cultius començaran a créixer i els pagesos podran fer les primeres estimacions. Amb tot, segons han apuntat des d'Unió de Pagesos, les comarques que previsiblement podrien quedar més afectades seran l'Anoia i el Bages. Els productors de fruita dolça de Lleida es mostren preocupats per l'avançament de la floració en préssec i nectarina   Pels productors de fruita dolça en aquests moments no existeix una especial preocupació relacionada amb la sequera ja que tot indica que la pròxima campanya de reg està garantida. Tot i això, si persisteix aquesta important sequera i en les pròximes setmanes i mesos no comença a ploure i no neva de forma suficient a les comarques pirinenques si que es podria arribar a donar algun problema per manca d'aigua amb vista a mitjans o finals de la temporada d'estiu, que podria obligar a aplicar algun tipus de restricció, segons el president d'Asaja Lleida, Pere Roqué.  El que sí que preocupa més als fructicultors és l'avançament que podria donar-se en la floració, sobretot en aquelles varietats més primerenques de fruita de pinyol, tenint en compte les elevades temperatures que s'estan registrant a les comarques de Lleida des de l'inici d'aquest any que arriben als 16 i 17 graus de temperatura i fins i tot als 20 algun dia. Roqué explica que els arbres fruiters necessiten hores de fred per poder hivernar, quan s'atura el flux de la saba de l'arbre i aquest descansa, però enguany aquest hivern "anormal" està fent que els arbres no hagin tingut les suficients hores de fred que necessiten a l'hivern. El responsable d'Asaja Lleida confia que acabi arribant l'onada de fred prevista pels pròxims dies ja que "tot això tornarà a posar l'arbre al lloc que pertoca per l'època". Però Roqué adverteix que, en cas contrari, es produirà un avançament de la floració d'entre uns 10 o 15 dies en presseguers i nectariners que en cas d'una gelada durant el mes de març podria malmetre bona part de la producció com ja va passar l'any 1991. En una temporada normal el període de floració de la fruita de pinyol no es produeix entre mitjans i finals de març. Alerta de restriccions d'aigua al Parc Agrari del Baix Llobregat Al Baix Llobregat la manca de pluges de moment no ha afectat els conreus del Parc Agrari on s'està podent regar amb normalitat. Això sí, la zona, que s'abasteix principalment d'aigua del pantà de la Baells (actualment està al 48% de la seva capacitat), podria patir restriccions en cas que s'activi l'alerta per sequera si les reserves d'aigua als embassaments cauen per sota del 35%. Des d'Unió de Pagesos s'alerta també que els cirerers del nord de la comarca, malgrat no necessitar gaire aigua, podrien patir si la sequera persisteix. En vista el futur i davant nous possibles episodis de sequera com l'actual, els agricultors confien que l'inici de la reutilització de les aigües de la depuradora del Prat que l'ACA i l'AMB van acordar ahir dilluns serveixi per allunyar el fantasma de les restriccions per regar. I és que en un parell de mesos, part de l'aigua que es depura a la instal·lació es podria fer servir si calgués per regar els conreus del Baix Llobregat quan les reserves baixin del 70%. Importants afectacions en l'olivera i els cítrics de l’Ebre A les Terres de l'Ebre, de moment els cultius més afectats per la sequera són l'olivera i els cítrics. En aquesta darrera campanya que acaba ara, l'olivera ha patit ja un descens de la producció que arriba en alguns casos al 60%, però si no plou en les properes setmanes, des del sindicat d'UP ja alerten que la propera temporada serà encara pitjor. "L'arbre no ha vegetat i té poca flor però si persisteix la sequera, la flor se seca i no es desenvolupa l'oliva", ha explicat Hilari Curto, responsable d'UP a les Terres de l'Ebre.   El problema de la manca de pluja amb els cítrics, en canvi, és que es tracta d'un cultiu que necessita molta aigua i s'incrementen els costos per l'augment del funcionament del reg de suport. Cal bombejar els pous de dia i es disparen les despeses del pagès, un fet que també es repeteix amb els fruiters, que amb les actuals temperatures suaus, a sobre, poden alterar el seu ritme de floració i augmentar el risc de plagues i malalties.   Des dels sindicat agrari no es descarta també que si els nivells dels pantans segueixen caient arribin restriccions d'ús d'aigua fins i tot en cultius com l'arròs -a Extremadura han demanat que es conreïn menys hectàrees-. "Aquí no estem en aquest punt però no sabem quin panorama ens podem trobar a l'estiu", ha advertit Curto. La salinitat de l'aigua dels pous és un altra de les conseqüències de la falta de pluja ja que els aqüífers baixen i hi penetra la capa salina. El problema s'ha començat a detectar a la zona ampostina del delta de l'Ebre.   "El panorama no és gens bo" i els costos de producció estan condemnats a disparar-se si no plou. "Si amb els preus dels darrers anys, que s'ha pagat molt poc pel gènere, a dures penes cobreixes costos, si aquests incrementen, l'explotació serà inviable total", ha lamentat Curto.   Un altre sector que s’ha vist directament afectat per la manca de pluges és el de la producció de mel. En aquest sentit, els apicultors calculen unes pèrdues d’entre el 50 i el 60%, especialment a la demarcació tarragonina. Segons ha apuntat Xavier Vela, president de JARC a Tarragona, si els arbres estan dèbils i floreixen menys, això fa que les abelles no puguin treballar al mateix ritme, atès que s’alimenten del pol·len de les flors.   La fruita seca i la vinya, els més afectats al Camp de Tarragona   Al Camp de Tarragona, preocupa especialment l’impacte de la sequera sobre la fruita seca. Els productors de secà estimen que un 5% dels arbres han mort, segons JARC. En aquests casos, s’ha perdut la producció d’enguany i la dels propers cinc, que és el temps que triga un arbre nou a produir de forma significativa. En aquest sector, el gra també tendeix a ser més petit i, per tant, es preveu collir-ne menys quilos.  La temporada de calçots també ha arrencat seca, però com que la majoria es produeixen en terrenys d'horta, els pagesos han pogut aportar-hi recursos hídrics. "La climatologia no és l'ideal, perquè li falta pluja, però la campanya no té cap problema, els calçots van creixent i arribarem a la producció dels últims anys", ha afirmat el president de la IGP Calçot de Valls, Francesc Xavier Amill, que espera una producció d'entre 12 i 13 milions de cebes.    La manca de pluges sí que s'està fent sentir en la vinya, on al Camp de Tarragona es reporten davallades de producció de fins al 50%. Les zones amb reg de suport se’n surten millor, però a les de secà la situació és de molta preocupació. “Fa dos anys que la pluviometria està molt per sota de la mitjana i, a banda de fer baixar la producció, no fa que hi hagi esperança de recuperació de cara a l’any següent”, ha remarcat el president territorial de JARC. El terreny sec i les altes temperatures com les dels darrers dies, a més, impedeixen que els ceps realitzin adequadament la seva “parada hivernal” per tornar a produir a la primavera.   Davant d’aquest escenari, en què “el canvi climàtic ha vingut per quedar-se”, JARC ha plantejat estudis de regadiu en zones on actualment no n’hi ha per fer front a la manca de pluges. De retruc, el sindicat ha reivindicat que les assegurances de tots els cultius contemplin la possibilitat de patir una incidència en quant a la sequera i que aquest factor quedi “ben quantificat i delimitat perquè el pagès s’hi pugui acollir”, ha insistit Vela Girona se salva per les pluges de principis de gener A les comarques gironines, els conreus no s'han vist especialment afectats per la falta d'aigua. El coordinador d'Unió de Pagesos (UP) a Girona, Xavier Frigola, ha explicat que les pluges generals i "generoses" que es van registrar el passat 7 de gener van permetre al sector respirar més alleugerit tot i que ha admès que, uns dies abans, estaven "nerviosos". "Portàvem dos mesos i mig de sequera i veiem que la collita podia anar molt malament", ha remarcat.   L'aigua d'aquella jornada, però, ha facilitat que el naixement de les sembres dels conreus (sobretot del cereal d'hivern) sigui "relativament bo".  Tot i això, assegura que la previsió és que vagi una mica més tard del que és habitual. "Nosaltres el problema que tenen a d'altres punts de Catalunya no el tenim. El que ara hem d'esperar és que si les prediccions són bones, hi hagi pluja", ha dit.   Malgrat que les afectacions són baixes, Frigola ha explicat que alguns conreus de la colza, sobretot a la zona de l'Alt Empordà, s'han vist afectats per la falta d'aigua. "En algunes hectàrees i en sembres tardanes, la naixença ha estat bastant dolenta i això ha obligat, en alguns camps, a replantar i canviar-la per altres cultius com l'ordi", ha detallat.

Summary: La sequera posa en risc  cultius de secà arreu de Catalunya i també alerta el regadiu per la davallada de les reserves


El SEM l'ha traslladat a l'hospital Joan XXIII ACN Tarragona.-Un vianant ha resultat ferit crític aquest dijous al matí en ser atropellat per una furgoneta a l'A-27 a Tarragona. L'accident ha tingut lloc al quilòmetre 0,8, en sentit port de Tarragona. Els Mossos d'Esquadra han rebut l'avís a les 7.31 hores i han activat nou patrulles. També hi ha treballat una ambulància del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), que l'ha traslladat a l'hospital Joan XXIII.

Summary: Ferit crític un vianant en ser atropellat per una furgoneta a l'A-27 a Tarragona


L'Hospital de Cerdanya pretén fer arribar el seu caràcter transfronterer a l'àmbit de les urgències que es produeixen dins la seva regió d'influència però que s'atenen fora de les seves dependències. Ara per ara i tret de casos molt concrets, els serveis d'emergències només poden actuar a la banda administrativa de la comarca que els correspon, tot i que dins l'equipament hi ha instal·lada tant la base del SEM català com la del SAMU francès. L'objectiu és que totes dues puguin començar a treballar de forma coordinada en el període màxim d'un any com a prova pilot, la qual està prevista en el marc d'un projecte europeu d'abast pirinenc. A banda de Catalunya i Occitània també hi participen l'Aragó, Navarra, el País Basc, Andorra i la regió francesa de Nova Aquitània, territoris on, posteriorment, es preveu estendre aquesta iniciativa. L'Hospital de Cerdanya, en funcionament des de l'any 2014 i encara avui dia l'únic centre sanitari transfronterer d'Europa, dona servei als usuaris de tota la comarca de la Cerdanya i la del Capcir i compta amb un sistema de gestió compartida entre els serveis públics de Salut de Catalunya i de França. Precisament, aquest model ha servit de base per començar a treballar en un projecte de coordinació dels serveis d'emergències que hi ha a les dues vessants del Pirineu per tal de fer possible que puguin actuar en el conjunt d'aquest territori, al marge de les divisions administratives.  L'especificitat de les instal·lacions ubicades a Puigcerdà, que tenen una base del SEM català i del SAMU francès, ha convertit aquestes dependències hospitalàries en idònies per desenvolupar, en el termini màxim d'un any, la primera prova pilot que preveu aquest programa, coordinat per la Comunitat de Treball dels Pirineus i que forma part del projecte europeu Interreg. El director general de l'Hospital de Cerdanya, Francesc Bonet, també ha afegit com a punt a favor el fet que l'orografia de la comarca, a diferència d'altres territoris, facilita el pas entre la zona administrativament catalana i la francesa. Per tal de poder tirar endavant el projecte, Bonet ha explicat que cal tenir en compte diversos aspectes, com ara qui ha de decidir com i quan s'activen les unitats que hi ha disponibles en aquesta àrea i quins requisits han de complir els professionals de la salut que s'hi desplacin. En aquest darrer cas, el director de l'Hospital de Cerdanya ha afirmat que la legislació actual contempla aquests casos però que, tot i així, caldrà treballar-hi en l'homologació de les seves titulacions. Per parlar de tot plegat, està previst que els participants del programa es reuneixin novament a finals de mes.

Summary: L'Hospital de Cerdanya vol estendre el model transfronterer a l'àmbit de les urgències que s'atenen fora de l'equipament


La portaveu del govern espanyol, Isabel Celáa, ha afirmat que "urgeix" obrir diàleg amb Catalunya i situa la crisi catalana com una de les principals "obligacions i preocupacions" del nou executiu. "Urgeix obrir diàleg amb Catalunya, amb la Constitució a una mà i el diàleg sense descans a l'altra", ha dit en una entrevista a Radio Euskadi. Celáa també ha confirmat que oferiran una reunió a Torra i que la trobada entre els dos presidents volen que es faci abans de l'estiu i que espera que serveixi per arribar a acords. "Quan les persones es transformen es transformen les actituds i els acords que no existien comencen a sorgir", ha manifestat. El govern espanyol també vol reunir-se amb la resta dels presidents autonòmics.  En una altra entrevista a RNE, i com a titular del ministeri d'Educació, Celáa ha dit que també vol obrir una ronda amb tots els consellers d'Eduació –inclòs Josep Bargalló- amb l'objectiu d'arribar a un pacte d'estat d'Educació "per sobre de les legítimes ideologies de cadascú".  Sobre la presència del castellà i el català a les aules, Celáa recorda que l'acord lingüístic és del 1973 i que "no cal trencar acords sinó construir-los". Reconeix que és una "matèria sensible" però que fins "fa recents dates" mai havia "tingut problemes".

Summary: El govern espanyol assegura que "urgeix" obrir diàleg amb Catalunya


És un home de 23 anys i veí de la ciutat que tenia antecedents ACN Figueres.-Els Mossos d'Esquadra han detingut a Figueres un home de 23 anys i veí de la localitat com a presumpte autor de nou robatoris amb força a establiments del centre. Se'l va detenir el 24 de setembre en el marc d'una investigació que va començar el 19 d'agost. La policia va tenir coneixement d'un seguit de robatoris a comerços i establiments del centre urbà de la capital de l'Alt Empordà i es va obrir una investigació per trobar-ne l'autor. Els delictes es van cometre fins al 9 de setembre.   Els dos primers robatoris comesos pel presumpte autor van tenir lloc el 19 i 20 d'agost. Segons detallen els Mossos d'Esquadra, l'home va entrar forçant una porta corredissa de les oficines d’un pàrquing del carrer Canigó de Figueres i, després d’accedir al seu interior, es va emportar els diners de la caixa.   El tercer fet va tenir lloc el 22 d’agost en un pàrquing del Passeig Nou. L'autor  va forçar la màquina de cobrament però no es va poder endur res. L'endemà també va forçar la porta d’accés d’un bar del carrer González de Soto i es va endur els diners del canvi i propines.   Uns dies més tard, el 27 d’agost, va entrar a  robar en dos bars més del carrer Magre i del carrer Sant Pere. Una vegada dins va forçar les caixes enregistradores amb una pota de cabra.   El setè robatori l’hauria comès el 30 d’agost en un centre sanitari del carrer Sant Llàtzer on, després de forçar la porta d’entrada, també es va endur els diners.   Finalment, el vuitè i novè robatori es van produir el 31 d’agost i 9 de setembre a les oficines d’un mateix pàrquing situat al carrer Santa. En ambdós indrets es va endur diners.   Després d'analitzar tots els indicis, els Mossos d'Esquadra van poder identificar  i detenir l’autor dels fets el 24 de setembre a Figueres. L’home, amb antecedents, té 25 anys i nacionalitat espanyola i és veí de la ciutat. El 26 de setembre va passar a disposició del Jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Figueres.

Summary: Detenen un home a Figueres per robar en nou comerços del centre


Els Xiquets del Serrallo han comunitat el seu "més profund condol als Castellers de Gavà per la fatalitat que ha succeït avui durant el desmuntatge de la xarxa d'assaig". En un comunitat, lamentem el "terrible accident" i traslladen "la condolença a la família del casteller difunt així com a tots els amics i companys de Gavà". Alhora, esperen una "prompta recuperació dels ferits que són els presidents de les respectives colles", l'evolució dels quals, confien, "es positiva".

Summary: Els Xiquets del Serrallo expressen el seu condol als Castellers de Gavà


"La nostra empresa és intolerant amb pràctiques que no siguin legals", sosté l'empresa ACN Barcelona.-La Corporació Alimentària de Guissona ha defensat que el mig miler de "falsos autònoms" que té treballant per la cooperativa fa "feines molt especialitzades". En total, l'empresa té 4.300 treballadors en contracte laboral i 500 més són socis autònoms. En un comunicat, assenyala que hi ha empreses del sector que tenien el 100% de la producció a través de cooperatives de Treball Associat i recorda que al maig del 2017 la corporació va rebre un certificat de bones pràctiques de la subcontractació de cooperatives "amb el compliment dels drets laborals, comportament ètic de les condicions laborals i salaris superiors al conveni sectorial". "La nostra empresa és intolerant amb pràctiques que no siguin legals", ha subratllat la Corporació, que ha respost així a la denúncia que va fer aquest dilluns CCOO alertant que l'empresa encara tenia "500 i 700 falsos autònoms". La Corporació Alimentària de Guissona afegeix que en aquests moments Inspecció de Treball està analitzant "aquesta legalitat que nosaltres considerem adequada i correcta" i que a nivell estatal el sector va crear la 'Mesa del Diálogo' formada per patronal, sindicats i la pròpia administració per consensuar les normes sobre les cooperatives TA però que "davant la incertesa política s'ha retardat la seva constitució". "El sector i al pròpia Corporació Alimentària Guissona esperem aquest acord per aplicar-lo", conclou. Amb tot, la Corporació Alimentària Guissona reitera que les cooperatives de treball associat són "legals si actuen correctament" d'acord amb la Llei de Cooperatives i reconegudes pel propi conveni sectorial, tot i que admet que "pot haver-hi algun cas del sector que no hi hagi fet de forma incorrecta". En aquest sentit, ha demanat que no es posin "totes les mateixes empeses al mateix sac" i diu que "ara per ara les sentències judicials que han sortit reconeixen la legalitat de les cooperatives afectades".

Summary: La Corporació Alimentària de Guissona defensa que el seu mig miler d'autònoms fa feines "molt especialitzades"


Unes 500.000 persones han participat a la manifestació de Barcelona contra el terrorisme i de record a les víctimes, segons ha informat la Guàrdia Urbana de la capital catalana. La marxa s'ha fet sota el lema 'No tinc por' i ha estat encapçalada per una representació dels diversos serveis públics que van treballar en els atemptats de Barcelona i Cambrils. El recorregut s'ha fet des dels Jardinets de Gràcia fins a plaça Catalunya on hi ha hagut un breu acte a càrrec de l'actriu Maria Rosa Sardà i l'activista Míriam Hatibi que ha servit per posar de manifest el clam contra el terrorisme. Les autoritats polítiques i institucionals anaven en una segona fila amb el president Carles Puigdemont, el rei espanyol Felip VI o el president espanyol, Mariano Rajoy entre d'altres.

Summary: Mig milió de persones participa a la manifestació de Barcelona contra el terrorisme


El conseller d'Interior, Jordi Jané, ha explicat que la recerca de la noia desapareguda a Sant Llorenç d'Hortons  (Alt Penedès) s'amplia "pràcticament" fins el Delta del Llobregat. Els Mossos d'Esquadra han vist com un para-xocs baixava pel Riu Llobregat a l'alçada de Molins de Rei, i "tot apunta" que es tracta d'una part del cotxe que va ser arrossegat per la riera.  El conseller, però, ha admès que els pronòstics no són optimistes perquè "les hores van passant" i les tasques de recerca per trobar la noia són "complicades". Les investigacions apunten que el cotxe va encallar-se al torrent per culpa del GPS. Jané, en aquest sentit, ha fet una crida a no refiar-se d'aquests dispositius.

Summary: La recerca de la noia desapareguda a Sant Llorenç d'Hortons s'amplia fins "pràcticament" el Delta del Llobregat


Una delegació de l'Acadèmia Aranesa de la Llengua Occitana ha denunciat aquest dijous al Parlament Europeu "l'abandonament i la ignorància" de l'Estat espanyol amb la llengua occitana. Els representants de l'Acadèmia han comparegut davant de l'Intergrup de Minories Tradicionals, Comunitats Nacionals i Llengües del Parlament Europeu, on han remarcat que "la llengua occitana no és cuidada ni tinguda en compte per part del govern espanyol". L'eurodiputat d'ERC Josep Maria Terricabras ha indicat que el "menyspreu" de l'Estat per la riquesa lingüística "pot ser letal per a l'aranès". En canvi, la representació de l'Acadèmia ha preuat la Generalitat com a "exemple mundial de protecció" d'una "llengua territorial pròpia encara que tingui pocs usuaris".  La delegació aranesa estava formada pel president de l'Acadèmia Aranesa, Jusèp Loís Sans, el president de la Secció Aranesa, Jèp de Montoya, i Ròsa Salgueiro, secretària de l'Acadèmia.  En la seva intervenció, han recordat que la llengua occitana va ser declarada oficial amb l'Estatut del 2006 i han assenyalat "l'enorme respecte per a la identitat aranesa" a Catalunya, on aquesta llengua és parlada en un part del territori amb 10.000 habitants. "És l'únic territori on la llengua occitana rep un tracte tan important", han dit.  Amb tot, han lamentat que la sentència del Tribunal Constitucional sobre l'aranès els genera preocupació perquè "sense preferència lingüística, l'occità no podrà ocupar un espai important i destacat a l'administració, l'ensenyament, els mitjans de comunicació i en altres àmbits socials fonamentals que li permeti seguir viva". "La negació de la seva preferència és el principi argumental de la seva eliminació", han dit.  "L'Estat espanyol és objecte d'incompliment de la protecció a què l'obliguen les lleis i els compromisos adquirits pel govern espanyol. La llengua occitana, llengua cooficial de l'Estat, no rep el mateix tracte per part del govern espanyol que altres llengües cooficials", han indicat els representants de l'Acadèmia Aranesa.

Summary: L'Acadèmia Aranesa denuncia a l'Eurocambra "l'abandonament i la ignorància" de l'Estat amb la llengua occitana


Gràcies a les aportacions de més de 100.000 donants, en un any i mig s'han recaptat els 30 MEUR que costarà  ACN Esplugues de Llobregat.-L'Hospital Sant Joan de Déu ha celebrat aquest dijous amb un acte festiu l'inici de les obres del nou centre de càncer infantil que es construirà a tocar del recinte hospitalari i que serà un dels més grans del món amb capacitat per atendre uns 400 pacients a l'any. La festa també ha servit per agrair les contribucions econòmiques dels més de 100.000 donants que en un any i mig han permès recaptar els 30 MEUR que costarà la seva construcció. De fet, a l'inici de l'acte encara quedaven per recaptar 2,7 MEUR que dos dels 10 grans donants del projecte, la Fundació Leo Messi, representada pel mateix futbolista, i la Stavros Niarchos Foundation, han anunciat que aportaran en el que ha estat la gran sorpresa de l'acte. Si els terminis es compleixen, el SJD Pediatric Cancer Center obrirà portes el segon semestre del 2020.

Summary: Comencen les obres del nou centre de càncer infantil de Sant Joan de Déu amb la previsió que obri portes el 2020


El jutjat contenciós administratiu 1 de Girona ha rebutjat el recurs que havia presentat una professora contra el Departament d'Educació per haver-se sentit discriminada per part del director de l'Institut Vallvera de Salt (Gironès). En aquesta ocasió, la professora denunciava que havia obtingut una plaça de substitució en aquest centre, però que després de ser mare i de tenir un fill amb necessitats especials no va poder incorporar-se a la feina i el curs següent el director va donar la plaça a una altra persona. La jutgessa ha desestimat el recurs perquè considera que la dona no va presentar cap reclamació formal després que es publiquessin les adjudicacions de places.

Summary: El jutjat tomba el recurs de la professora que denunciava Educació per fer-la fora per ser mare


Jaume Sisa publica aquest dijous el seu primer disc d’estudi en vuit anys, ‘Malalts del Cel’ (Satélite K). És un àlbum extens amb una vintena de noves cançons que “destil·len tota una vida”, afirma el cantautor a l’ACN. Aquest és el seu treball més auto referencial, com corrobora la seva sensació que ha necessitat 50 anys per arribar a fer-lo. En aquestes composicions Sisa mira al passat, amb l’habitual ironia i un punt de melangia (mai nostàlgia), fent balanç de la seva trajectòria vital i musical. “És la crònica d’un malalt del cel que buscava el paradís i no l’ha trobat”, assumeix, fent evident que ha cercat donar un sentit complert al disc amb el desig que sigui escoltat “com es feia abans, gairebé religiosament”.   Diu Jaume Sisa que els ‘Malalts del cel’ com ell són individus “contaminats pel virus del somni i la utopia”, persones que somien en quelcom impossible i que no saben cap a on els pot conduir aquest desig. El disc que acaba de publicar està dedicat a aquests personatges, i més concretament a ell, “un malalt que buscava el paradís i no l’ha trobat”. N’està molt content, explica en una entrevista amb l’ACN. “Si no és millor és perquè no en sé més, perquè aquí hi ha tot el que puc donar i tot el que sóc”. Vuit anys després del seu últim disc d’estudi, i amb declaracions com aquesta, sembla clar que ‘Malalts del cel’ no és un disc qualsevol en la seva carrera sinó un repàs –un “destil·lat”, en diu ell- vital.  Fa cinc anys es va demanar si “calia” seguir fent cançons, publicant nous discos. “La resposta va ser sí”, diu convençut. I com que “ningú l’esperava” es va posar a treballar sense presses ni pressió. A compondre cançons amb la idea de fer una obra amb un cert sentit argumental i la pretensió d’obra total: “Un disc com els d’abans, que té el propòsit de ser escoltat gairebé religiosament”, remarca Sisa.   Hores d’ara és evident qui el fil conductor de l'obra és ell mateix, la seva trajectòria vital i artística. “He fet un balanç, una mirada enrere fins l’any 68” –l’any en què va enregistrar el seu primer disc-. És una mirada de gairebé 50 anys, que resumeix amb una dosi de realitat poc habitual en el cantautor galàctic (“...un malalt que buscava el paradís i no l’ha trobat”).  “Llavors estava ple d’utopies i somnis... Però som com nàufrags enmig del desert, que anem buscant l’elixir de la vida i ens hem de conformar amb trobar un oasi on hi hagi una mica d’aigua”, il·lustra el músic. En tot cas no es mira el passat amb nostàlgia, un sentiment que jutja negatiu, “que no serveix per a res, una merda de sentiment”. Un punt de melangia, sí, admet, perquè així com una casa de 50 anys té alguna humitat, “una vida després d’aquest temps té alguna melancolia”. Però aquest bany de realitat no treu que Sisa segueixi sent un somniador despert. De fet ara està més convençut que abans de viure a cavall entre el somni i la realitat. “Són la mateixa cosa, dos terrenys enormes amb moltes capes, i jo estic en totes dues coses alhora”, exposa tot recuperant el seu discurs més genuí, entre metafísic i oníric.  Al videoclip del single ‘Malalts del cel’ Sisa recupera aquesta idea i la relliga amb la seva pròpia història, a través d’un grafiti estampat a una paret: “Viu el somni del 68 com una realitat i la realitat com un somni”. A ‘Malalts del Cel’ hi han posat veus Pau Riba, Marina Rossell, Anna Roig, Roger Mas, David Carabén i Selene de Música Dispersa. Han estat també molt importants, destaca, el pianista Gregori Ferrer, que l’ha ajudat en la direcció musical i els arranjaments, el seu violinista de capçalera,  Xavier Riba, i Dolors Palau, que des dels seus inicis sempre ha cantat amb ell.

Summary: Jaume Sisa: “M’ha costat 50 anys fer aquest disc”


La coordinadora general del PDeCAT, Marta Pascal, ha titllat el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, de "poc valent" i li ha exigit que "prengui nota" de l'expressió de la gent a favor del referèndum durant la manifestació de la Diada. En declaracions als mitjans, Pascal ha destacat l'"expressió cívica" ciutadana i ha assegurat que no renunciaran a les urnes. Davant d'això ha criticat que Rajoy està "ancorat" en la resposta i l'ha instat a "recapacitar" perquè ha defensat que només hi ha una "opció vàlida" i que aquesta és el referèndum. "En cap cas la imposició ni negar l'existència de la democràcia quan la gent vol votar", ha declarat. D'altra banda, ha criticat l'actitud de l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, de qui ha dit que està "molt pendent del PP i el TC" i l'ha instat a "escoltar a la gent" perquè la gent "voti el que voti" el que vol és poder fer-ho.  Pascal ha assegurat que Catalunya viu una Diada "importantíssima" i s'ha mostrat convençuda que "ningú fallarà". "L'Estat ha de prendre molt bona nota que la gent el que vol és votar i que en democràcia votar és normal", ha reivindicat.

Summary: Pascal titlla Rajoy de "poc valent" i li exigeix que "prengui nota" del clam de la gent a favor del referèndum


La T-10 d'una zona, el títol de transport més utilitzat a l'àrea de Barcelona, s'encarirà 25 cèntims el 2018 i el seu preu serà de 10,20 euros, de manera que torna a superar la barrera psicològica dels 10 euros, tal com ha aprovat aquest dijous l'Autoritat del Transport Metropolità. Es tracta del primer increment del cost d'aquest bitllet en els darrers 4 anys. El seu preu no pujava des del 2014, quan es va situar en els 10,30 euros. El 2015 va baixar fins als 9,95 euros que costa ara, i tant el 2016 com el 2017 la tarifa es va mantenir congelada. De mitjana, els títols de transport de l'ATM de Barcelona augmenten un 2% de cara a l'any vinent, tal com han acordat la Generalitat, l'Ajuntament de Barcelona i l'Àrea Metropolitana de Barcelona.  Mentre la T-10 d'una zona se situa en els 10,20 euros, la de dues zones costarà a partir de l'1 de gener 20,10 euros; la de tres, 27,40 euros; la de quatre, 35,25 euros; la de cinc, 40,50 euros i la de sis, 43,05 euros.  El bitllet senzill d'una zona també puja i ho fa 5 cèntims, fins als 2,20 euros. El de dues zones costarà 3,10 euros (10 cèntims més); el de tres zones, 4,10 euros (10 cèntims més); el de quatre zones, 5,25 euros (15 cèntims més), el de cinc zones, 6,70 (20 cèntims més), el de sis zones, 7,80 euros (20 cèntims més).  Per la seva part, la T-50/30 passarà a costar 43,50 euros i la T-70/30 d'una zona tindrà un preu de 60,90 euros. La T-dia d'una zona valdrà 8,60 euros. El viatge d'una zona de la T-aire, estrenada a principis de desembre per a episodis d'alta contaminació, passa a costar 1,85 euros.  Hi ha dos títols de transport que mantenen congelades les tarifes: La T-Jove d'una a sis zones (també en la seva versió per a famílies monoparentals i nombroses) i la T-mes bonificada per a persones en situació d'atur.  Augment tarifari a rodalies Per la seva part, les tarifes de rodalies Renfe de Barcelona també augmenten. Pel que fa a les tarifes d'una zona, el bitllet senzill augmenta 5 cèntims, fins als 2,20 euros, el bonotren de 10 viatges passa a costar 9,20 euros (25 cèntimes més), l'abonament mensual valdrà 34,55 euros (85 cèntims més) i l'abonament trimestral tindrà un preu de 124,5 euros (3,1 euros més).  En un comunicat, el consell d'administració de l'ATM ha considerat "necessària" la revisió de tarifes "després de 5 anys de contenció de preus i de diverses millores en prestacions dels títols socials". D'altra banda, en el comunicat l'ATM explica que hi ha un pla per adquirir 75 autobusos i 30 trens i tramvies per ampliar serveis, ja que hi ha hagut un augment constant de la demanda.  Pendents de 25 MEUR d'aportació estatal L'increment de tarifes permetrà incrementar en 16 MEUR els ingressos del 2018. Però no n'hi haurà prou per fer front a l'increment d'oferta necessari, tal com informa l'ATM en el comunicat. Caldrà que l'any vinent hi hagi un increment de 75 MEUR en les aportacions de les administracions: 25 més de la Generalitat (amb una aportació total de 385 MEUR); 25 més de l'Ajuntament i l'Àrea Metropolitana de Barcelona (que se situaran, respectivament, en 158 MEUR i en 130 MEUR) i 25 MEUR de l'Estat, xifra que està pendent d'acceptació. Si es validés, l'aportació estatal estaria en els 134 MEUR.  Del 2010 al 2018, les administracions consorciades han incrementat les seves aportacions a l'ATM en un 56%. L'Estat, en canvi, les ha reduït en un 33%, segons el comunicat.  L'any es tancarà amb 31 milions de viatges més que el 2016 D'altra banda, l'ATM ha informat que el mes de novembre s'ha assolit un nou rècord de viatgers interanual i es preveu tancar l'any amb 985 milions de viatges, un 3,2% més que l'any passat.

Summary: El preu de la T-10 puja 25 cèntims i se situa en els 10,20 euros el 2018, el primer increment des del 2014


El primer secretari del PSC, Miquel Iceta, ha celebrat que el president de la Generalitat, Quim Torra, i el cap de l'executiu espanyol en funcions, Pedro Sánchez, s'hagin trucat aquest matí perquè "s'ha recuperat el diàleg institucional". "S'ha demostrat que no ha estat un gest buit i innecessari que no porta enlloc", ha insistit en una entrevista a Rac1, en referència a les declaracions de la portaveu del Govern, Meritxell Budó. D'altra banda, i pel que fa tant a aquesta conversa com a les negociacions d'ERC amb el PSOE, Iceta ha avisat que els socialistes, "que són de l'únic partit que porta la paraula 'Espanya' al nom", no faran res "contra la integritat territorial" del país. En aquest sentit, ha afegit que, pel que fa al PSC, no recuperaran el dret a l'autodeterminació al programa mentre ell en sigui secretari general. "És una pantalla passada", ha reblat.

Summary: Iceta creu que la trucada entre Torra i Sánchez és "una bona notícia" perquè "recupera el diàleg institucional"


Els Mossos d’Esquadra de Trànsit de la Regió Policial Central han detingut un home, de 21 anys i veí de Sant Julià de Lòria (Andorra), com a presumpte autor d’un delicte contra la seguretat viària per conduir sota els efectes de les drogues. A més, també se l’acusa d’un delicte de lesions per imprudència greu. Els fets van passar el 5 de maig, en un accident de trànsit entre dos turismes a la carretera C-55, a l’alçada de Sant Mateu de Bages, en un tram de dos carrils per sentit. El sinistre es va produir quan un dels turismes va avançar l’altre de manera antireglamentària i va perdre el control. Això va provocar que envaís el sentit contrari i que envestís lateralment el vehicle que circulava correctament.  A conseqüència de la topada, l’acompanya del vehicle infractor va resultar ferida greu i els bombers la van haver d’excarcerar. Els altres ocupants dels dos turismes van resultar ferits lleus.  El conductor que va causar l’accident va haver de ser hospitalitzat i en les proves de detecció de drogues va donar positiu per consum de cocaïna i cànnabis. Un cop li van donar l’alta la policia el va detenir.  El detingut va passar el dia 5 a disposició del jutjat d’instrucció en funcions de guàrdia de Manresa. El jutge va decretar la seva llibertat amb càrrecs però té prohibit poder conduir en territori espanyol.

Summary: Detenen un conductor al Bages per provocar un accident mentre anava drogat


El 'Harmony of the Seas', de la companyia Royal Caribbean té capacitat per a gairebé 9.000 persones ACN Barcelona.-Més de 362 metres d'eslora, 66 de mànega, 72 metres de altura –l'equivalent a un edifici de 20 pisos des de la línia de flotació-, un pes brut de 227.000 tones i una capacitat de fins a gairebé 9.000 persones, de les quals 6.410 poden ser passatgers i 2.300, membres de la tripulació. Són les xifres de vertigen del que és actualment el creuer més gran del món, l'Harmony of the Seas. La companyia naviliera Royal Caribbean ha escollit Barcelona com a port base dels creuers pel Mediterrani i aquest diumenge aquest 'gegant' dels mars –gairebé acabat de sortir de les drassanes franceses on s'ha construït-, ha arribat a la capital catalana. Amb 18 cobertes, entre els seus atractius la nau compta amb el tobogan d'aigua més alt que es pot trobar en una nau, dos simuladors de surf o un parc natural interior amb més de 12.000 plantes. 'L'Harmony of the Seas' realitzarà fins a l'octubre rutes de cinc i set nits pel Mediterrani i després navegarà per el Carib.

Summary: Barcelona, port base al Mediterrani del creuer més gran del món


El Departament de Salut demanarà que les Terres de l'Ebre, Tarragona i l'Alt Pirineu i Aran passin a la fase 2 del pla de desescalada el proper dilluns 25 de maig. Ho ha anunciat la consellera del ram, Alba Vergés, que ha explicat que les tres regions "tenen una bona evolució". Vergés ha assenyalat tant a les Terres de l'Ebre, Tarragona com a l'Alt Pirineu i Aran es pot fer un bon seguiment de casos des de l'atenció primària, i que es demostra amb els indicadors que han anat rebent després de la primera setmana a la fase 1. La consellera també ha lamentat la decisió del govern espanyol de deixar fora de la primera fase el Baix Montseny i critica que no hagin rebut "cap argument tècnic". Per això, assegura que seguiran demanant-ho.

Summary: Salut demanarà que les Terres de l'Ebre, Tarragona i l'Alt Pirineu i Aran passin a la fase 2 el 25 de maig


L’Aeroport de Barcelona - el Prat ha tancat aquest estiu acumulant retards superiors als quinze minuts en el 45,8% dels 45.703 total de vols operats entre els mesos de juny, juliol i agost, fet que el situa entre la posició 48 (el juny i el juliol) i la 47 (a l'agost) del rànquing que reuneix els 50 principals aeroports del món. Segons recull el web d’estadístiques aèries Flightstats, al juny van patir retards superiors al quart d'hora un 46,4% dels vols, al juliol van ser un 48,3% i a l’agost van acumular demores un 42,66% de les operacions. En aquest sentit, la mitjana dels retards en els vols d’aquest estiu s’ha situat entorn als 55 minuts. Les xifres empitjoren l’estadística de l’any passat, quan al juliol un 37% dels vols operats al Prat van acumular retards i a l’agost en van ser un 34,3%.  Les cues a l'Aeroport del Prat per retards i cancel·lacions de vols, sobretot de companyies com Vueling i de Ryanair, s'han tornat a repetir aquest estiu, però les dades constaten que han estat superiors a les d'estius anteriors. Durant el passat mes de juny, un 46,4% de les 14.941 arribades i sortides operades des de l’Aeroport de Barcelona van acumular retards superiors al quart d’hora, amb una mitjana de 54,4 minuts de demora.  En el cas del mes de juliol, segons recull Flightstats, el Prat va operar 15.454 vols, dels quals un 48,35% van registrar retards. La mitjana de temps es va mantenir similar al mes anterior, amb 54,9 minuts.  Pel que fa l’agost, dels 15.308 vols operats des de Barcelona, un 42,66 % va sortir o arribar amb retard, que de mitjana va ser de 55,1 minuts.    Jakarta i Sao Paulo, la cara i la creu de l'agost Amb aquestes dades, el Prat ha acabat el mes d’agost al número 47 d’un llistat que reuneix els 50 principals aeroports del món. El rànquing el tanca Jakarta, a Indonèsia, amb un 48,54% dels vols operats amb retard i una mitjana de demora de 45,2 minuts, inferior als 55 del de Barcelona.  Per contra, al capdavant de la llista hi ha el de Sao Paulo, que és l’aeroport amb els vols més puntuals: només un 13,2% % de les operacions tenen demores i aquestes són de 40 minuts de mitjana

Summary: Quasi la meitat de vols de l’Aeroport del Prat aquest estiu han acumulat retards superiors al quart d’hora


El major dels Mossos d’Esquadra, Josep Lluís Trapero, ha criticat aquest dimecres els agents més joves del cos per, en general, la seva "falta de compromís" amb el cos i la "queixa constant". Segons Trapero, els agents de l'anomenada generació 'mil·lenial', nascuts entre el 1980 i mitjans dels 90 i que suposen el 16% dels efectius, tenen "baixa tolerància a la frustració" i "poca paciència", i "valoren més les relacions personals que els resultats de l'organització". Així, també ha advertit que la flexibilitat horària i la conciliació amb la vida familiar és difícil en una organització que treballa les 24 hores del dia els 365 dies de l'any. Tot i això, ha admès que aquesta generació està preparada per liderar el cos i s'ha compromès a ajudar en el traspàs d'aquest lideratge. Un 16% dels agents, en total de 2.727, pertanyen a la generació Y. D’aquests, 2.046 són homes i 681, dones. La immensa majoria són agents, 128 són caporals i nou són sergents. Per categories laborals, 237 pertanyen al grup A, però quasi la meitat són del grup C. La majoria dels comandaments actuals són de la generació X, nascuts a les dècades dels 60 i 70, la que volia “independència”, mentre que la generació Y “té pocs incentius per independitzar-se” perquè ha viscut en un relatiu benestar econòmic i social. Segons Trapero, les diferències entre la seva generació i la Y és que la seva tenia moltes més ganes d'emancipació personal, d'ambició professional dins de l'organització. En canvi, la Y, penúltima de les existents actualment, prioritza els seus drets laborals, i depèn massa, segons ell, dels seus caps i "d'estímuls externs". "Els falta motivació, capacitat d'iniciativa, es queixen per tot, mai estan contents", ha explicat. "Mai hem tingut tant material com ara, i se segueixen queixant", ha afegit. A més, considera que aquesta última generació és menys pacient i té “poca capacitat interna per processar la crítica i acceptar el fracàs”. A això s’afegeix una concepció diferent del treball, que ha passat “de necessitat a obligació”. De fet, també els ha retret "manca de lleialtat i compromís amb l'organització", i ha posat d'exemple l'alta mobilitat laboral i l'absentisme. A més, afegeix que aquesta generació "valora més les relacions personals que els resultats de l'organització", i ha opinat que difícilment la societat podria permetre's un cos policial amb la flexibilitat horària i la conciliació familiar que reclamen els sindicats. D’altra banda, ha afirmat que els mil·lenials comparteixen un seguit de valors, com l’ambició individual o el fet d’estar permanentment informats, els quals s’han d’aconseguir “harmonitzar” amb els principis de les generacions anteriors. Així, ha lamentat que molt sovint l'ús intensiu del telèfon mòbil i les xarxes socials pugui arribar a perjudicar la tasca policial, per exemple en operatius de vigilància i seguiment o per la transmissió instantània d'informació policial, que pot posar en risc una investigació i que ha considerat que es confon amb la transparència. Per resoldre aquest “conflicte generacional”, ha conclòs que la comunicació és l’eina per “transmetre doctrina” i “establir objectius” que permetin progressar a nivell individual i col·lectiu. Trapero afirmat que la comunicació és “l’element clau” per afrontar el relleu generacional dintre el cos i situar els 'mil·lenials' en càrrecs de més responsabilitat. “La comunicació és l’aliment de la generació Y”, ha dit en la seva ponència a la 7a Escola d’Estiu de l’Institut de Seguretat Pública i Ciutadana, que ha tingut lloc al World Trade Center de Barcelona. Sota l’enunciat ‘Generació mil·lenista, preparada per liderar?’, el major ha assenyalat que “les noves generacions demanen més lideratge i menys gestió”, i per això les organitzacions han de ser “més permeables”. En resposta al títol de la ponència, Trapero ha apuntat que els més joves “estan capacitats per governar” però que “cal ajudar-los” perquè “no es pot retardar el traspàs de poder”. En aquest sentit, ha reconegut que en els alts càrrecs els perfils joves són escassos, i que “desapareixen a partir de la categoria de sergents”, on només n’hi ha nou. Per garantir un bon relleu generacional, Trapero ha apostat per aconseguir la seva "cooperació" per un simple "càlcul egoista" dels propis agents, que vegin que les seves expectatives individuals poden servir a l'estructura orgànica. La 7a Escola d’Estiu de l’Institut de Seguretat Pública i Ciutadana, enguany titulada ‘El factor humà de la seguretat: generacions entrellaçades’, finalitzarà aquest dijous amb la seva tercera jornada que tancarà el conseller d’Interior, Jordi Jané.

Summary: El major dels Mossos critica els agents més joves per "falta de compromís" i la "queixa constant"


L'escriptora valenciana Isabel-Clara Simó ha guanyat el 49è Premi d'Honor de les Lletres Catalanes, que atorga cada any Òmnium Cultural a una persona que, per la seva obra literària o científica en llengua catalana, i per la importància i exemplaritat de la seva tasca intel·lectual, hagi contribuït a la vida cultural dels Països Catalans. El premi està dotat amb 20.000 euros i compta amb un guardó obra d'Ernest Altés. Anteriorment, aquest premi l'havia obtingut Mercè Rodoreda, Teresa Pàmies, Montserrat Abelló i Maria-Antònia Oliver. El nom de l'escriptora guanyadora l'ha donat a conèixer el jurat en una roda de premsa aquest dimarts. L'acte de lliurament tindrà lloc al Palau de la Música Catalana el pròxim 20 de febrer.

Summary: L'escriptora Isabel-Clara Simó, 49è Premi d'Honor de les Lletres Catalanes


La coordinadora general del PDeCAT, Marta Pascal, ha acusat aquest diumenge al president del govern espanyol, Mariano Rajoy, a Ciutadans i al PSOE de menystenir "les seves lleis, ignorar la democràcia i humiliar la voluntat majoritària dels catalans". Així ha reaccionat Pascal en una piulada a través del seu compte de Twitter després que s'hagi donat a conèixer que el govern espanyol mantindrà actiu l'article 155 mentre analitza la "viabilitat del nou Govern de Quim Torra". Així ho va decidir aquest dissabte Rajoy en una decisió que va comunicar al líder del PSOE, Pedro Sánchez, i al de Cs, Albert Rivera.  "Vergonya!", ha conclòs Pascal.

Summary: Pascal acusa Rajoy, C's i PSOE de menystenir "les seves lleis" i "ignorar la democràcia" al mantenir el 155


És el tercer estat amb el dèficit més elevat de la Unió Europea, només superat per Xipre (8,9%) i Portugal (7,2%) ACN Brussel·les.-Espanya va tancar el 2014 amb un dèficit del 5,9% del PIB i un deute del 99,3%, segons ha publicat aquest dimecres l’oficina d’estadística europea, l’Eurostat. El límit de dèficit marcat per la Comissió Europea per l'any passat era del 5,8%, per tant, l'incompleix en una dècima, arribant fins als 61.319 milions d’euros. El deute de l’estat espanyol se situa en 1.033.741 milions d’euros, el que representa un 99,3% del PIB, segons l’Eurostat. La Comissió Europea ha advertit al govern espanyol que revisi els pressupostos per l'any vinent perquè preveu que segueixi incomplint l'objectiu. Els 14 països que superen el dèficit fixat del 3% pel Pacte de l’Estabilitat i el creixement són: Xipre (8,9 %), Portugal (7,2 %), Espanya (5,9 %), Bulgària (5,8 %), el Regne Unit (5,7 %), Croàcia (5,6 %), Eslovènia (5 %), Irlanda i França (ambos, 3,9 %), Grècia (3,6 %), Polònia i Finlàndia (els dos amb un 3,3 %), Bèlgica (3,1 %) i Itàlia (3 %). Els únics països amb superàvit el 2014 van ser Dinamarca (1,5%), Luxemburg (1,4%), Estònia (0,7%) i Alemanya (0,3%). Els països més endeutats de tota la Unió Europea, segons l’Eurostat, van ser Grècia, amb un deute del 178,6%, seguit d’Itàlia (132,3%) i Portugal (130,2%). En total, 16 paisos membre tenen un deute de més del 60% del PIB. Per contra, els que tenen el dèficit més baix són Estònia (10,4%), Luxemburg (23%) i Bulgària (27%).    Les dades publicades aquest dimecres per l’Eurostat també mostren que el dèficit mitjà dels països de la zona euro es va situar el 2014 en un 2,6% del PIB mentre que en el conjunt de la UE s’eleva fins al 3%. Pel que fa al deute mitjà, va pujar fins a un 92,1% del PIB el 2014 a l’Eurozona, al 2013 va ser del 91,1%, i un 86,8% a tota la UE, respecte al 85,5% de l’any anterior.

Summary: Espanya tanca el 2014 amb un dèficit del 5,9% i un deute del 99,3%, segons l’Eurostat


El president de la Generalitat, Quim Torra, ha respost la vicepresidenta espanyola, Carmen Calvo, amb un missatge a Twitter aquest dimecres al migdia. "El temps de la por i les amenaces s’han acabat a Catalunya. Guanyarem la República de tots. I la defensarem. Pels drets civils, socials i nacionals. Per Catalunya i per la vida", ha escrit Torra, després que Calvo critiqués la conferència del president d'ahir al TNC. La vicepresidenta del govern espanyol va situar el discurs del president de la Generalitat en l'àmbit de les "proclames polítiques" i va recordar que l'Estat ja sap aplicar el 155.

Summary: Torra respon Calvo: "El temps de la por i les amenaces s’han acabat a Catalunya. Guanyarem la República de tots"


La Taula d’entitats del Tercer Sector Social de Catalunya, que agrupa 35 federacions que representen més de 3.000 entitats socials, ha fet públiques aquest dijous les seves propostes als partits polítics pel 21-D. El document inclou una cinquantena de propostes per millorar i potenciar les polítiques socials i les polítiques per enfortir el Tercer Sector Social, però també demana la fi de l'aplicació de l'article 155 i que la Generalitat pugui tornar a impulsar les polítiques socials amb plena autonomia financera. Per la Taula del Tercer Sector el sistema de benestar encara presenta molts reptes per poder reduir les desigualtats i la injustícia en la població. L’objectiu d’assolir un país socialment més just es fa encara més difícil sense un Tercer Sector fort, assegura l'organització. Però la crisi, primer, i la situació política, aquests darrers mesos, han posat en "greu" risc molts serveis i programes socials de les entitats, amb impacte sobre milers d’usuaris vulnerables, i han posat en evidència la "fragilitat i la inestabilitat" d’algunes de les modalitats de finançament públic, com les subvencions anuals, que sostenen molts d’aquests programes i serveis.   Pel què fa a la situació política que viu el país, el document de la Taula del Tercer Sector expressa el rebuig a l’aplicació de l’article 155 i denuncia el cessament d’un Govern elegit democràticament per la ciutadania. A més, la intervenció econòmica que pateix la Generalitat des del setembre ha perjudicat "greument" el sosteniment pressupostari de molts programes socials de les entitats. "Denunciem la judicialització de la vida institucional i cívica del país i tornem a recordar que els conflictes polítics només poden resoldre’s políticament, apostant per la negociació i el diàleg", conclou. També observen amb "inquietud" un "evident i creixent deteriorament dels drets ciutadans d'expressió, de manifestació i de reunió". Finalment, desitgen unes eleccions amb totes les garanties democràtiques. És per això que la Taula del Tercer Sector exigeix la igualtat d’oportunitats per a totes les candidatures que concorren el proper 21D, "la llibertat dels presos polítics i la llibertat de moviments del Govern de la Generalitat a l’exili". Segons la Taula, la crisi econòmica i social no ha impactat en un únic àmbit de la vida de les persones. Els efectes de la crisi, en aquella població més vulnerable, ha afectat en múltiples llaços que les mantenien unides a la xarxa de la seva comunitat. Ha afectat a l’ocupació i a l’accés a un habitatge digne. Però també ha afectat a l’accés de les necessitats bàsiques com l’alimentació o els subministraments, i a les cobertures de protecció social. Ha malmès els nuclis familiars, dificultant als infants i adolescents un futur professional de qualitat; la inserció laboral de majors de 45 anys; agreujant encara més una de les faceta encara massa desconeguda com és la feminització de la pobresa. La privació material de les famílies és cada vegada més palpable. Aquests i molts d’altres aspectes han incidit d’una forma clara a la salut, i en particular a la salut mental, de gran part de la població vulnerable.    Entre les propostes més destacades que inclou hi ha l'assoliment de la complementació de la Renda Garantida de Ciutadania amb les rendes del treball a temps parcial, la celebració anual d'un ple monogràfic al Parlament sobre pobresa i exclusió social, l'actualització de l'Indicador de Renda de Suficiència de Catalunya fixat el 2010, impulsar una banca pública catalana, afavorir les entitats financeres cooperatives i comunitàries, i promoure que els bancs incrementin la seva aportació a programes socials, garantir places suficients en centres residencials, de dia i ocupacionals per a les persones amb discapacitat, malaltia mental o addiccions.  En habitatge, es proposa seguir ampliant el parc públic d’habitatges de lloguer social per mitjà, entre altres, de la creació d’un fons d’inversió social, el reforç als ajuts a les entitats socials i al suport a la rehabilitació i al lloguer, així com augmentar els ajuts econòmics i subvencions per supressions de barreres arquitectòniques i avançar en la signatura de convenis amb les empreses subministradores (especialment del sector elèctric i gasista) per tal d’evitar talls de subministraments bàsics i garantir el pagament del deute a les famílies que no puguin assumir-lo. Establir un pla de xoc per a persones aturades de llarga durada, redirecció de les bonificacions i subvencions cap a la contractació d'aquest col·lectiu i combinació d'ajuts econòmics, polítiques actives i itineraris professionals per garantir la seva protecció social, elaborar la Llei d’Autonomia Personal a Catalunya, conjuntament amb tots els agents implicats, amb dotació pressupostària i recursos per al seu desenvolupament.  Aprofitar les eines que ja disposen les administracions per garantir un major retorn social a l’impacte del turisme (ingressos provinents de la taxa turística, plans d’ocupació, contractació pública de qualitat), definir un pla de sortida de presó, que uneixi i coordini els esforços existents de l’administració de justícia, els serveis socials i les entitats del Tercer Sector, i augmentar els recursos destinats a la infància fins arribar a la mitja de la UE del 2,4% del PIB.    En les relacions amb el Tercer Sector, es vol impulsar el desplegament de la nova modalitat dels concerts socials i ocupacionals, passant de subvenció a concert els serveis de titularitat pública que encara s’estan pagant a les entitats en forma de subvenció, passar de subvenció anual a plurianual les convocatòries per a serveis i programes que són de continuïtat com la inserció laboral o les d'àmbit penitenciari, l'entrada de la Taula del Tercer Sector al Consell de direcció del Servei d’Ocupació de Catalunya (SOC), desenvolupar i consolidar el nou sistema de repartiment del tram autonòmic dels fons de la casella del 0,7% de l’IRPF per a finalitats socials.

Summary: La Taula del Tercer Sector demana als partits la fi del 155 i el reimpuls de les polítiques socials


El jutge de l'Audiència Nacional Santiago Pedraz ha confirmat l'arxivament de la denúncia de la fiscalia contra la marca de joieria Tous pels delictes de publicitat enganyosa, estafa continuada, falsedat documental i corrupció en els negocis, en relació amb la composició de determinats articles de joieria. El magistrat ha desestimat el recurs presentat per l'associació Consujoya, que va denunciar els fets inicialment a Còrdova, per "evident mala fe" i "temeritat" a l'hora de formular el recurs tenint en compte la "inconsistència de les seves pretensions i la injustícia de la seva acció".  La resolució recull l'escriu de la fiscalia de l'AN, que havia presentat la denúncia davant del jutjat Central d'Instrucció 1, en el qual s'oposa al recurs i relata que hi ha hagut una "manipulació de la realitat que va donar lloc a una investigació que, de no haver-se presentat en els termes indicats, mai s'hauria iniciat".  La interlocutòria desestima tots els arguments plantejats per l'associació per reobrir la causa. Entre ells, la falta de diligències de prova dels fets investigats. En relació a l'existència d'indicis de criminalitat, sosté que els indicis en els quals es basa l'acusació es concreten únicament en la interpretació de la norma que fan dos laboratoris i un testimoni. El jutge, per contra, considera que l'elaboració de peces amb la tècnica de farciment compleix la legislació ni tampoc té com a finalitat enganyar el consumidor.  L'AN confirma així l'arxiu de les actuacions que van començar per una denúncia de l'associació Consujoia, presentada a Còrdova el desembre de 2018. El març de l'any passat, la fiscalia de Còrdova va iniciar les diligències d'investigació, inhibint-se després a la Fiscalia de l'Audiència Nacional, que el novembre de 2019 va presentar la denúncia davant del jutge.

Summary: L'Audiència Nacional confirma l'arxivament de la denúncia contra Tous i imposa les costes a Consujoya per "mala fe"


El Fons Monetari Internacional ha demanat aquest dimarts al govern espanyol que ofereixi “més poder per mobilitzar els seus propis ingressos” a les comunitats autònomes, ja que considera que “sense reformes” el model de finançament suposa “un risc” per “complir els objectius de dèficit”. En un informe, l’FMI exigeix “un compliment més automàtic i estricte” dels llindars i que es consideri introduir un “sistema de transferències basat en l’actuació” de cada autonomia tenint en compte, també, “les diferents capacitats econòmiques”. A més, l’FMI diu que cal reduir les exempcions de l’IVA reduït, apujar impostos especials i mediambientals i revisar la despesa en sanitat i educació.  En el seu informe de seguiment de l’economia espanyola, l’FMI assegura que ha vist un “progrés considerable”, però remarca que “l’ajustament encara és incomplet i persisteixen les debilitats estructurals”. En aquest sentit, destaca que l’atur, “especialment el de llarga durada i el juvenil” encara és “massa elevat”, amb l’ús dels contractes temporals “massa estès”. L’FMI creu que, a més, “l’elevat deute públic” manté l’economia espanyola “vulnerable” a possibles xocs.  Per això, l’organisme que presideix Christine Lagarde assegura que Espanya té “marge per augmentar ingressos”, i proposa una sèrie de mesures per assolir-ho. “Reduir gradualment les exempcions de l’IVA situaria la recaptació en línia amb la d’altres països similars de la UE”, assegura l’FMI, que també diu que “hi ha marge per augmentar els impostos especials i els mediambientals, especialment en l’actual moment de preus baixos de l’energia”. El fons internacional assenyala també la necessitat de “fer front a les ineficiències i als tractaments especials” en el sistema tributari. Pel que fa a les despeses, l’FMI diu que Espanya pot fer una “revisió” del que gasta, “especialment en salut i educació” però tenint en compte “els grups vulnerables”.  A nivell autonòmic, l’FMI avisa que “sense reformes, el marc regional de finançament segueix sent un risc per complir els objectius de dèficit”. “Les reformes han de tenir l’objectiu de millorar els incentius de les regions a complir amb els dèficits fiscals tenint en compte les seves capacitats econòmiques diferents”, assegura l’informe. En aquest sentit, proposa una aplicació “més automàtica i estricta” dels límits de dèficit i “oferir a les regions més poder per mobilitzar els seus propis ingressos”. El text també recorda que cal implementar la llei d’unitat del mercat.

Summary: L’FMI vol que l’Estat ofereixi a les autonomies “més poder per mobilitzar els seus propis ingressos”


La comissió d'Urbanisme ha donat el vistiplau definitiu al projecte d'obres exterior del Bulli, que podrà reprendre els treballs tan bon punt tingui la llicència municipal. El director general d'Ordenació del Territori i Urbanisme, Agustí Serra, ha recordat que les obres estan parades perquè no s'ajustaven a les condicions fixades en el projecte del 2012 i s'hi incorporaven noves edificacions com una caseta de vigilància i un pavelló d'accés. Els promotors han presentat un text refós que "actualitza" la remodelació del restaurant de Cala Montjoi per convertir-lo en el Bulli 1846. "Han posat al dia el projecte i la possibilitat d'ús d'una zona d'aparcament per a 45 vehicles i el tractaments dels jardins exteriors", ha afirmat. La comissió també a donat llum verda a la construcció de dos camps d'entrenament per al Girona F.C. a Vilobí d'Onyar.

Summary: Urbanisme dona el vistiplau al projecte d'obres exteriors del Bulli, que podrà reprendre els treballs


Investigadors de la Universitat de Lleida-Centre Agrotecnio i l’Institut de Recerca de la Sida IrsiCaixa han obtingut per primer cop tres proteïnes diferents d’una única planta d’arròs transgènic, els extractes de la qual eviten l’entrada del VIH en cèl·lules humanes en experiments 'in vitro'. A més, els components de l’arròs produeixen un efecte potenciador, ajudant a bloquejar la infectivitat del virus, i podrien utilitzar-se per a la producció de microbicides tòpics per prevenir la transmissió del VIH. Segons apunten els investigadors, els microbicides podrien ser de fàcil implementació en els països d’escassos recursos, gràcies al seu baix cost i a la facilitat d’aplicació. El treball s'ha publicat a la revista 'Proceedings of the National Academy of Sciences'. Cada any es produeixen 1,8 milions de noves infeccions pel VIH al món, la majoria d’elles a l’Àfrica. En absència d’una vacuna efectiva contra el virus, la recerca per parar la pandèmia no se centra només en els tractaments contra el VIH, sinó també en les mesures de prevenció per reduir la transmissió del virus.  En aquest sentit, els microbicides tòpics podrien ser una opció assequible per als països d’escassos recursos, que tenen dificultat d’accés als tractaments antiretrovirals i a mètodes de barrera com ara els preservatius.  En un estudi de Universitat de Lleida i l'IrsiCaixa, els investigadors han constatat que tres proteïnes produïdes simultàniament en llavors d’arròs transgènic són extremadament efectives contra diferents variants del VIH-1 'in vitro'. Això es podria traduir en un nou procediment per a la producció de gels microbicides a un cost suficientment baix per als països pobres. Part de les infeccions pel VIH podrien evitar-se mitjançant l’aplicació a la vagina o el recte de gels microbicides, de manera prèvia a la relació sexual. Aquests fàrmacs, que encara no es comercialitzen, poden bloquejar la infecció pel VIH unint-se a unes proteïnes del virus que juguen un paper clau en la seva entrada a les cèl·lules. Tot i així, les plataformes tradicionals de producció de proteïnes, que normalment utilitzen cèl·lules de mamífer o bacteris en cultiu al laboratori, són massa cares i no tenen la capacitat de producció suficient per abastir els països de recursos escassos, que són els més afectats per la pandèmia. Per aquest motiu, l’estratègia de producció basada en arròs representa una alternativa excel·lent que, a més, proporciona una activitat microbicida més potent. De fet, les proves preliminars de les tres proteïnes produïdes en aquest estudi han mostrat que els components de l’arròs potencien 'in vitro' la unió de les tres molècules a una proteïna del VIH anomenada gp120, que és necessària per a que el virus pugui introduir-se en les cèl·lules. Els investigadors també han observat que els components de l’arròs incrementen la potència contra diverses variants del virus. “Això vol dir que la producció a partir d’arròs de microbicides contra el VIH no només reduiria costos en comparació amb les plataformes de producció tradicionals, sinó que també proporcionaria beneficis en termes de potència microbicida”, explica el doctor Julià Blanco, investigador de l’Institut de Recerca Germans Trias i Pujol a l'IrsiCaixa.  Blanco ha subratllat que “en alguns casos, els microbicides poden ser l’única opció per a les dones per prevenir la infecció pel VIH, ja que sovint els homes són reticents a l’ús del preservatiu”. Segons dades d’Unaids, a nivell mundial les dones joves tenen el doble de possibilitats d’infectar-se pel VIH que els homes de la seva edat. “Aquesta estratègia innovadora és, sent realistes, l’única manera en què els còctels microbicides poden ser produïts a un cost suficientment baix per als països que més necessiten els tractaments de prevenció del VIH", apunta el doctor Paul Christou, investigador ICREA a la Universitat de Lleida-Centre Agrotecnio i líder de l’estudi–. A més, proporciona una prova de la seguretat i utilitat de les plantes transgèniques per afrontar un dels problemes de salut global més importants avui dia”, ha afegit.

Summary: Un còctel de tres proteïnes produïdes en llavors d’arròs permet neutralitzar el VIH 'in vitro'


França ha identificat aquest dilluns un altre dels terroristes suïcides del Bataclan: es tracta de Samy Amimour, nascut a París el 1987 i originari de Drancy, a la perifèria nord-est de la capital francesa. Amimour ja estava fitxat per la justícia antiterrorista francesa perquè el 2012 havia intentat marxar al Iemen, però les autoritats li van perdre la pisca i van llançar un mandat internacional de cerca i captura. La policia ha detingut tres persones del seu entorn a Bobigny. La fiscalia francesa també ha confirmat que un altre dels kamikazes, en aquest cas de l'Stade de France, que duia un passaport sirià a nom d'Ahmad Al Mohammad, nascut el 1990, va entrar a Europa per Grècia.

Summary: Identificat un altre dels gihadistes suïcides de París, un francès de 28 anys fitxat per la justícia antiterrorista


Un tren Euromed amb 260 passatgers ha impactat cap a dos quarts de sis de la tarda amb una roca entre les estacions de l’Hospitalet de l’Infant i Mont-roig del Camp, segons ha informat Protecció Civil i ha confirmat Renfe. El succés no ha causat ferits, però sí ha provocat que el  comboi descarrilés en un dels eixos. Això ha obligat a interrompre la circulació a la línia R16 entre aquestes dues estacions. S’ha establert un pla de transport alternatiu per carretera entre l’Aldea-Amposta i Tarragona per a les relacions de mitja i llarga distància afectades. Protecció Civil ha activat el Pla d’emergències Ferrocat i els Bombers han enviat quatre dotacions per ajudar amb les tasques d’evacuació. (S'ha modificat el nombre de passatgers i s'han afegit detalls del tipus de tren i del pla de transport alternatiu) El tren que ha patit l’incident és l’Euromed que havia sortit de Barcelona a les quatre de la tarda i es dirigia a Alacant. Estava previst que els 260 viatgers que hi havia fossin evacuats a una carretera pròxima al punt de descarrilament i des d’allà traslladats a l’Hospitalet de l’Infant. Un cop allà pujaran a un altre tren Euromed que els durà al seu destí. D’altra banda, pel que fa a la interrupció de la línia s’ha establert un pla de transport alternatiu. Per als viatgers de tren de llarga distància el tram entre l’Aldea i Tarragona es farà per carretera. Per als viatgers de trens regionals R16 i rodalia del Camp de Tarragona RT2 hi haurà servei alternatiu per carretera entre l’Hospitalet de l’infant i Cambrils.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Un tren Euromed amb 260 passatgers impacta amb una pedra i descarrila en un dels eixos a Mont-roig del Camp


El titular del Jutjat d'instrucció número 3 de Reus ha tancat la instrucció de la peça principal del cas Innova i ha acceptat la incorporació de la peça separada número 2 en la mateixa causa. El jutge, que ja havia tancat la instrucció de la peça 2 sobre la contractació de l'arquitecte de l'Hospital Sant Joan de Reus, Jorge Batesteza, ha acceptat unificar les dos causes en un únic procés perquè "les dues peces són molt semblants, per no dir idèntiques, en quant al modus operandi". Com diu el magistrat, totes dues es refereixen a una possible "contractació irregular" a Innova, al pagament d'unes factures i una possible malversació de cabals públics perquè els treballs contractats no es van fer. Segons el jutge, "les dos peces són casi una fotocòpia i només cal canviar el nom de Jorge Batesteza pel de Carles Manté". Amb el final de la instrucció de la peça principal, les parts poden pronunciar-se abans del 3 d'abril, com a pas previ a l'obertura de judici oral.

Summary: El jutge de Reus tanca la instrucció de la peça principal del cas Innova i incorpora la peça 2 a la mateixa causa


La direcció de Nissan Motor Ibérica ha ofert la "possible continuïtat" d'activitats no relacionades amb la fabricació a Barcelona com el Centre Tècnic Europeu (NTCE) i Compres, que donen feina a unes 400 persones, en la primera reunió per negociar el tancament de les fàbriques catalanes, segons ha indicat la multinacional japonesa en un comunicat. El directiu que pilotarà el procés, Frank Torres, no ha assistit a la trobada que durat dues hores. A la sortida, els treballadors han lamentat que només hi hagi participat l'equip de recursos humans, un notari i sis advocats del despatx Garrigues.  Els representants sindicals s'han negat a firmar l'acta d'una reunió que representa l'inici del compte enrere de 30 dies per a presentar un Expedient de Regulació d'Ocupació (ERO). Durant la trobada, s'ha constituït oficialment la mesa de negociació i s'ha pactat el calendari de reunions fins al 30 de juliol per a negociar el tancament dels centres de Zona Franca, Montcada i Reixac i Sant Andreu de la Barca, "a partir de desembre del 2020", indica l'empresa. La pròxima trobada serà el 6 de juliol. La direcció també diu que "espera comptar amb la participació" de les administracions públiques en aquest marc de diàleg i ha manifestat el "desig" que els representants dels treballadors contribueixin a l'avançament de les negociacions. "Per part de Nissan sempre hi haurà una aposta clara per un diàleg obert, amb l'objectiu de trobar punts d'acord que permetin avançar en aquest procés", relata el comunicat. A les portes de la planta, on ha estat convocada la trobada, hi hagut centenars de treballadors concentrats tot el matí per donar suport als seus companys i per protestar. Molts d'ells se n'aniran a Cantàbria per mobilitzar-se a la fàbrica de Los Corrales de Buelna de Nissan i tenen la intenció de reunir-se amb el president de la comunitat, Miguel Ángel Revilla. La plantilla de Barcelona vol "avisar" els empleats càntabres que la inversió de 40 milions d'euros que ha promès la multinacional no servirà per salvar les instal·lacions, ja que a Barcelona també hi va haver una promesa d'inversió de 70 milions en una nova planta de pintura a canvi de baixes laborals que no s'ha acabat fent.

Summary: Nissan ofereix la "possible continuïtat" d'activitats no productives a Barcelona com el centre tècnic o de compres


El ple de l'Ajuntament de Barcelona ha donat aquest divendres llum verda al pressupost per al 2020, després de mesos de negociacions i un acord previ entre el govern municipal i ERC i JxCat. Així, com era previsible, els comptes s'han aprovat al plenari ja de forma definitiva amb els vots favorables de BComú, PSC, ERC i JxCat i el vot contrari de Cs, PP i Barcelona pel Canvi. "Tant de bo això que ha començat a la ciutat s'estengui a Catalunya i Espanya i tinguem pressupostos arreu", ha afirmat el regidor de Pressupostos del govern municipal, Jordi Martí. El regidor dels comuns ha celebrat que els comptes aprovats són "un pressupost d'esquerres" i ha destacat que per primer cop se superaran els 3.000 milions d'euros. Martí ha posat èmfasi també en el "rècord històric" que suposa que 33 dels 41 regidors donin suport al nou pressupost i ha insistit que "són moments d'enviar missatges d'acord". En aquest sentit, ha agraït el suport dels republicans i en especial de JxCat i la presidenta del grup municipal, Elsa Artadi, per sumar-se a l'acord malgrat el fet que els vots dels seus cinc regidors "no eren necessaris". En una línia molt similar s'ha expressat posteriorment l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, que ha agraït el suport dels grups que ho han fet possible. "No només es fa possible un pressupost", ha expressat dient que cal "treballar" perquè l'acord sigui la "definició" d'una nova etapa de "desbloqueig". "Necessitem també pressupostos a Catalunya i a l'Estat", ha conclòs. A més, ha aprofitat per reivindicar "mirada llarga" per sortir de l'excepcionalitat i d'uns anys "molt difícils". "Només amb l'esforç i el diàleg podrem començar una nova etapa", ha insistit. Per altra banda, el primer tinent d'alcaldia Jaume Collboni també s'ha sumat als agraïments a ERC i JxCat i ha carregat contra Cs i el PP. Segons el socialista, malgrat els "temps d'acord" que s'estan vivint a Barcelona però també a l'Estat, tant populars com la formació taronja continuen "bloquejats" i "cavant la trinxera de l'enfrontament". Suport ERC i JxCat El líder del grup d'ERC, Ernest Maragall, s'ha mostrat satisfet pel fet que "després de quatre anys de paràlisi pressupostària" s'emprengui un "rumb positiu" a la ciutat i ha explicat que els republicans van optar des d'un inici per "dotar a la ciutat de l'instrument bàsic de governació". "Vam decidir que Barcelona anava a totes i necessitava aquesta eina bàsica", ha dit. Maragall també ha advertit el govern, però, que el seu vot es traduirà a partir d'ara en "exigència, vigilància i pressió contínua". Al seu torn, Elsa Artadi ha celebrat també l'acord tot i reconèixer que "és evident" que el pressupost aprovat no és el que JxCat hagués fet si estigués al govern. Amb tot, ha explicat, volien "intentar millorar les polítiques públiques". "No vol dir fer de crossa del govern, però trobar punts d'acord et dona també més credibilitat a l'hora de criticar allò en el que no estàs d'acord", ha dit. Rebuig de Cs, PP i Barcelona pel Canvi La resta de grups a l'oposició han votat en contra el pressupost de Colau. Des de Ciutadans i Barcelona pel Canvi han coincidit a criticar l'acord amb les forces independentistes. A les portes de l'aprovació dels pressupostos al Parlament, Luz Guilarte (Cs) ha parlat de "canvi de cromos" i "interessos partidistes" i a més ha recordat que rebutgen l'augment d'impostos que suposa. Manuel Valls, de Barcelona pel Canvi, ha destacat que als comptes els manca "realisme". A més, també ha apuntat que "Barcelona és dels barcelonins i no pot ser moneda de canvi per a tercers". Josep Bou ha justificat la negativa dels populars perquè "en general" els comptes no suposen un benefici per als barcelonins. Un pressupost de 3.033 milions d'euros El pressupost per al 2020 aprovat aquest divendres és de 3.033 MEUR, un 14,6% més que l'any anterior. Les inversions augmenten en 164,1 milions fins a assolir els 621,8. D'aquests diners, la partida més gran es destinarà a habitatge (171) i una de les principals inversions l'any vinent serà la vialitat de la plaça de les Glòries. Pel que fa la despesa corrent, aquesta s'incrementa en 186 milions, fins a arribar als 2.386, i creixen totes les partides. Per àrees, el consistori dedicarà a medi ambient un total de 415 milions d'euros, 356 a serveis socials, 315 a seguretat i mobilitat, 185 a transport públic, 153 a cultura i 147,7 a habitatge, entre altres. L'aprovació definitiva aquest divendres arriba després de la tramitació en comissió i gràcies a un acord entre BComú, PSC, ERC i JxCat escenificat per les quatre forces el 20 de gener passat.

Summary: El ple de Barcelona dona llum verda als pressupostos de Colau amb el vot favorable de BComú, PSC, ERC i JxCat


El govern municipal d'Amposta trencarà l'any vinent el sostre de despesa imposat legalment pel govern espanyol amb l'objectiu d'incrementar les inversions i dinamitzar l'economia local. Així ho ha anunciat l'alcalde d'Amposta, Adam Tomàs (Esquerra d'Amposta-ERC), en una entrevista concedida a l'ACN. Tomàs considera una "equivocació" els límits que estableix la Llei d'Estabilitat Pressupostària i ja ha anunciat que l'Ajuntament habilitarà uns quatre milions d'euros per millorar l'edifici del sindicat, reparar el sostre del mercat o rehabilitar les casetes de la zona del Castell. L'alcalde també s'ha mostrat escèptic sobre el paper futur del grup Sagessa -la societat de la qual forma part amb diversos ajuntaments per gestionar els equipaments sociosanitaris de la ciutat i investigada dins del cas Innova-: en aquest sentit, aposta per redefinir la relació actual prioritzant la prestació de serveis i els resultats.  Poc més d'un any després d'haver assumit el govern municipal, assegura que ja ha "passat pantalla" de les dificultats per l'herència rebuda i focalitza la seva atenció en resoldre problemes d'organització i del dia a dia, tasca per a la qual no renuncia a contractar un gerent. Recorda l'alcalde que, d'acord amb la Llei d'Estabilitat Pressupostària, l'Ajuntament d'Amposta només tindrà capacitat per incrementar la despesa en un 1,8% més que l'any anterior. "Això, en ajuntaments que estem econòmicament bé, és un desastre. No pots dinamitzar l'economia", lamenta. Amb un endeutament que se situa al voltant del 50% i 3 milions d'euros de superàvit, considera Tomàs que deixar d'invertir per complir les regles de dèficit resulta "inviable, és deixar morir l'economia". "Recaptem molts diners  que no podem posar al carrer. No té massa sentit", abunda. Per això, ja ha anunciat que, de cara l'any vinent, habilitaran uns 4 milions d'euros per fer front a projectes com la rehabilitació de l'edifici del sindicat, el sostre del mercat municipal o la remodelació de les casetes del Castell. "Ho farem trencant la regla de la despesa i saltant-los la Llei d'Estabilitat Pressupostària", reitera. "L'estat espanyol s'equivoca", rebla un cop rere l'altre. La conseqüència de tot plegat, admet, serà la imposició d'un pla econòmic i financer per a l'exercici següent, com ja ha succeït en altres municipis del territori. "No és estar fora de llei: simplement, ens faran fer un pla que haurem de complir. Però ho podem fer perquè tenim recursos. No tindrem a la gent del poble desatesa quan ho podem fer", remarca. A la pràctica, apunta, aquesta pla econòmic i financer acabaria tenint un efecte paradoxal, perquè permetria elevar el límit de despesa actual, integrant dins de la base per al seu càlcul l'excés inversor ja efectuat. Poc més d'un any després d'accedir a l'alcaldia amb majoria absoluta, un dels reptes que continua tenint encara sobre la taula el nou alcalde és el redreçament del rumb dels equipaments sociosanitaris de titularitat municipal. Especialment de l'Hospital Comarcal, gestionat  a través del grup Sagessa, actualment sota la lupa judicial del cas Innova –hòlding municipal de l'Ajuntament de Reus del qual formava part-. Ja des de l'oposició, Tomàs havia denunciat, d'acord amb una auditoria, l'existència de contractes per valor de més de 4 milions d'euros adjudicats irregularment, vulnerant el procediment de contractació. La irrupció de la Guàrdia Civil al centre hospitalari i al consistori a finals del mes d'abril de 2015, en el marc de la investigació judicial pel cas Innova va acabar de posar definitivament en qüestió el model, molt dependent de les decisions orgàniques i operatives que es prenen des de Reus. La "complicada" continuïtat de Sagessa "Encara no es pot trencar la corda", sosté l'alcalde, sobre la continuïtat de l'Ajuntament d'Amposta dins del paraigua de Sagessa, que ja han qüestionat obertament altres municipis ebrencs. Malgrat tot, aposta per un canvi de model substancial. "És complicat que tingui continuïtat com funciona", afegeix. Tot i assegurar que la regularització de les mancances detectades per les auditories no ha condicionat el dia a dia del centre, reconeix que està sent una tasca "ingent" i que ha requerit efectuar una "dotació urgent" als serveis jurídics per legalitzar i posar al dia aquestes situacions.  Recentment, a més, el consistori ha traslladat el seu descontentament en el moment que es da destituir l'últim director general: des de fa dos mesos, l'Hospital Comarcal està sense gerent i el consistori, assegura, va rebre la comunicació de la decisió sense poder esmenar-la. "Si és el nostre gerent i paguem 500.000 euros a l'any per la gestió: al client se l'ha de tractar una mica millor. Volem amb GINSA -Gestió Integral Sanitaria Assistencial, empresa del grup- una relació més de client-proveïdor que de soci. Paguem uns diners i volem que s'ens doni un servei", sosté.  La voluntat del consistori ampostí, com altres ajuntaments ebrencs, és que les decisions siguin cada cop més "territorialitzades", per poder "incidir cada cop més". A mig i llarg termini, però, la decisió que s'assumeixi sobre el futur de la societat, remarca, s'haurà de prendre "de forma conjunta i de la mà del Departament de Salut". Actualment, la situació global del grup, però, és força delicada amb la investigació judicial, la situació financera de l'Hospital de Sant Joan de Reus i la pèrdua de la gestió de nombroses residències sociosanitàries al territori. " Perden molta quota i hauran de fer el que ells diuen un 'reset' societari", diu Tomàs.  La residència, a concurs En l'àmbit sociosanitari, l'altre gran cavall de batalla de Tomàs ha estat el projecte de la residència de la gent gran. Una obra que, malgrat ser inaugurada oficialment a finals de març passat del 2015 per l'anterior equip de govern de CiU, encara no s'ha posat en funcionament. Una espiral de problemes administratius, judicials i tècnics pendents ha deixat l'equipament sense poder obrir portes durant més de setze mesos. L'alcalde assegura que, un cop s'ha posat en vies de solució l'execució definitiva de la línia elèctrica que ha d'abastir l'edifici, es podrà posar finalment en marxa el pròxim mes de setembre.  "Per problemes en execució de l'obra que no va solucionar el govern anterior han fet que ens haguem trobat que la línia Fecsa no la tenia legalitzada. Ens diuen que fins legalitzar-la no connectaven. Hem trigat vuit mesos: s'ha hagut de canviar una torre, arribar un acord amb qui va certificar l'obra el 2011. Hem hagut de fer arqueologia. Per deixadesa, en el moment que van arribar 600.000 euros d'inversió –provinents dels fons d'industrialització arran del tancament de Lear-, es van abocar allí i ningú es va preocupar d'acabar-ho com Déu mana", aclareix. En total, el projecte ha costat 12,5 milions d'euros. Finalment, només s'ocuparan les 80 places que ja té la residència actual: 77 concertades i tres de privades. Difícilment, creu l'alcalde, es poden ampliar de forma considerable a curt termini. La Generalitat hauria ofert al consistori habilitar-ne deu anuals al llarg dels pròxims quatre anys, si existeix disponibilitat pressupostària. "Amb això no fem res", diu Tomàs. Mantenir l'equipament, actualment gestionat per la Fundació de Serveis Socials del Montsià –FUSSMONT- que controla el mateix consistori, deixa un dèficit anual de 600.000 euros a les arques municipals.  "La traurem a concurs, amb un cànon per plaça, amb els 6 milions d'euros de deute i el milió d'euros que val fer la cuina. Mantenim la titularitat municipal de la residència i les places continuaran sent públiques de la Generalitat. Deleguem la gestió", assegura. El govern municipal ja prepara el concurs per tenir-la adjudicada a finals d'any: la concessió podria rondar els 40 anys. "Primer l'obrirem i després farem el concurs: la prioritat és posar-la en funcionament", anuncia. El consistori, a més, vol endegar una campanya per intentar cobrir les 160 places existents al nou equipament. Segons l'alcalde, almenys tres empreses han mostrat ja el seu interès a l'hora de concórrer al concurs públic per a la seva gestió. Un gerent per al dia a dia? La resolució dels problemes detectats en el procés d'obertura efectiva de la residència de la gent gran, explica, són paradigmàtics de la situació en la qual, assegura, es va trobar la gestió municipal. Més d'un any després d'assumir el govern, Tomàs ja no vol encetar noves polèmiques al respecte. Assegura que ja ha "passat de pantalla". "No és que tot estigués mal fet, però les prioritats eren unes altres", apunta. Una dinàmica, resumeix, basada en executar  les obres "vistoses" o "els grans equipaments" però "deixant la gestió del dia a dia". Això, explica, els ha obligat a incorporar a la seva tasca la resolució d'aspectes administratius i contenciosos de mandats passats, de prestar atenció sobre aspectes que requereixen actuacions urgents com la xarxa de clavegueram, l 'abastament d'aigua potable, l'asfalt dels camins o l'eliminació de les barreres arquitectòniques.  La necessitat d'atendre aquest tipus de situacions i la gestió quotidiana del municipi porta de nou a l'alcalde a plantejar-se seriosament la necessitat de contractar un "gerent" que es faci càrrec d'aspectes com el personal, les infraestructures o els serveis, amb l'objectiu, sobre el paper, d'optimitzar recursos. "Abans d'entrar d'alcalde ho vaig defensar molt. Al final es farà necessari per a la gestió de coses del dia a dia, que no tenen res a veure amb la política. Tortosa ho va fer l'any 2007. Fa falta algú que modernitzi la casa i ho fem nosaltres, ara. No dic que l'hagi de crear, però fa falta. És com una empresa desendreçada i s'ha d'endreçar. Treballar més amb voluntat de tenir una ciutat del futur organitzada i eficient que la voluntat de tornar a repetir d'aquí a quatre anys com alcalde o equip de govern; no és això", argumenta. Capital en despesa taurina Un altre dels grans objectius que Tomàs es va marcar a l'arribar a l'alcaldia va ser la diversificació, l'aposta per un programa de festes majors que obrís el ventall de possibilitats, oferint "alternatives" reals més enllà dels omnipresents actes taurins. La realitat, de moment, és tossuda: Amposta continua sent la ciutat que més diners públics gasta en bous de les Terres de l'Ebre, i segurament de Catalunya: uns 100.000 euros sobre un pressupost de festes que se'n va als 300.000, segons xifra Tomàs. "Amposta serà enguany la capital de la música en català, dels Quicos, dels concerts i es continuaran fent bous, perquè hi ha una tradició, una demanda i continuen sent actes multitudinaris", exposa l'alcalde. L'alcalde intenta capgirar les xifres assegurant que, proporcionalment, el cost dels actes taurins en realitat no seria tant elevat perquè la recaptació que se n'obté –en concepte de carros o llotgetes de la plaça de bous- permet ingressar al consistori uns 50.000 euros, la meitat del seu pressupost de bous. "La despesa és més gran de la part de festes que no són bous –concerts o sessions de ball-. Podem discutir si és molt o poc. Però la part que paga la gent que els agrada els bous és molt més alta que l'altra part de festa. Però insisteixo en la creació d'alternatives", tanca Tomàs.

Summary: Adam Tomàs, alcalde d'Amposta: "trencarem el sostre de despesa que ens imposa l'Estat per invertir més l'any vinent"


L'Ajuntament de Tortosa ha adjudicat aquest dimarts la redacció del projecte executiu i les obres de construcció de la nova piscina i complex d'aigües i esportiu per un import de 4.841.505 euros. Ho farà la Unió Temporal d'Empreses (UTE) Top Proyectos y Contratas S.L – Construcciones Jaén Vallés S.L. La baixa total obtinguda respecte el pressupost de licitació és de 411.885 euros, un 7,84%. L'oferta estableix un termini per a la redacció del projecte de dotze setmanes i de 76 setmanes per a l'execució de l'obra, així com un termini de garantia de sis anys.

Summary: L'Ajuntament de Tortosa adjudica la redacció del projecte executiu i les obres de la nova piscina


El president espanyol Pedro Sánchez ha apostat per "trobar una sortida" a la renovació Consell General del Poder Judicial (CGPJ) si el PP la continua bloquejant. "La majoria absoluta del Congrés hem de trobar una solució i una sortida", ha dit. Sánchez ha assegurat que el seu govern "haurà de prendre una decisió", insinuant que impulsarà una reforma legal per forçar la renovació del CGPJ. En paral·lel, Sánchez ha tornat a exigir al PP el "desbloqueig" i ha lamentat que "cada cop que perd les eleccions" es negui a permetre la renovació de la cúpula judicial espanyola.

Summary: Sánchez aposta per "trobar una sortida" a la renovació del CGPJ amb la majoria absoluta del Congrés


A partir del 2017, els estudiants del Màster en Psicologia Clínica i de la Salut que imparteix la Universitat de Barcelona podran fer les seves pràctiques a la nova clínica psicològica de la Facultat de Psicologia. És una clínica pionera en el món universitari que sorgeix d'integrar les cinc unitats d'atenció que ja funcionen, sobretot cap a la comunitat universitària, en un sol centre que vol ser de referència. Ho ha explicat el degà de la facultat, Josep Batista, en una entrevista a l'ACN. Batista ha concretat que la clínica s'instal·larà a l'edifici L'Espinalb, del Campus de Mundet a principis d'any i podrà acollir 35 dels 70 estudiants del màster i atendre a unes 800 persones. Fa uns mesos que l'edifici de les Heures, al campus de Mundet de la Universitat de Barcelona, acull la prova pilot del que a partir de l'any vinent serà la clínica psicològica de la UB, integrada a la Facultat de Psicologia i un espai de treball i pràctica per als 70 alumnes del Màster en Psicologia Clínica i de la Salut que forma professionals en aquest àmbit. A partir del mes que ve, la Diputació de Barcelona els cedirà l'ús de L'Espinalb, un edifici de 1.000 metres quadrats repartits en 3 plantes que podrà acollir 15 sales de despatx, un gimnàs, dues sales de treball de grup, sala de reunions, sala  de descans del personal i una terrassa per a que els infants tractats tinguin espai per esbargir-se.  El projecte neix de la voluntat d'unificar les unitats i els serveis assistencials que la Facultat de Psicologia ja donava, sobretot a la comunitat universitària, a través de diferents grups. Aquesta integració però, converteixen la iniciativa en una clínica pionera dotada d'una missió docent, de recerca aplicada i amb retorn a la societat amb transferència de coneixement. Així ho considera el degà, Josep Batista que destaca que a més de pionera és ''molt original'' perquè s'integrarà en el sistema català, donant un catàleg de serveis que l'espanyol no dóna.  Batista destaca sobretot el diagnòstic ràpid en problemes atencionals dels infants i la capacitat de donar reconduir problemes de lectoescriptura.  Els principals beneficiats d'aquesta clínica seran els estudiants del màster professionalitzador, que podran aprendre les eines en una infraestructura de primer nivell. Es calcula que hi podran treballar fins a 35 dels 70 alumnes que té el màster i que són graduats en Psicologia. Els docents, en plantilla, guiaran les pràctiques gairebé de manera individualitzada. En un primer bloc, l'estudiant sempre estarà amb un psicòleg sènior. Quan comença a quedar-se sol, un equip de càmeres grava el terapeuta, no el pacient, perquè després el docent pugui comentar les visites i s'aprenguin dels errors.  Però la clínica té també un objectiu assistencial i, al marge de la comunitat universitària, es preveu poder arribar a més pacients ja siguin derivats d'altres centres o per iniciativa pròpia, ja que es preveu integrar la clínica dins el sistema assistencial català i per exemple, oferir serveis o participar en concursos. La primera visita serà clau per poder fer un cribratge, explica Batista, i determinar quin ''camí'' ha de seguir dins del sistema i en quin servei s'ha de tractar.  La gestió d'aquesta clínica es farà a través de la Fundació Josep Finestres, de la UB, que treballa pels centres sanitaris de la pròpia universitat, un fet que agilitza els processos i abarateix el cost de la infraestructura. Es calcula que, a nivell de personal, caldran uns 25 psicòlegs contractats i que es podrà arribar a unes 800 o 900 persones ateses.

Summary: La UB crea una clínica psicològica pionera al món universitari


La Guàrdia Civil i l'Agència Tributària ha desarticulat una organització criminal que introduïa cocaïna a Europa a través del port de Barcelona. Hi ha quatre detinguts i s'han intervingut 121 quilos de droga de gran puresa. La banda rebia grans quantitats de cocaïna amagada en dobles fons de premses i maquinària industrial procedents de Colòmbia. Amb l'operació s'ha frustrat l'intent d'establir un altre punt d'entrada de droga a Bilbao. La investigació va començar a partir dels controls de mercaderies que es fan al port. En un d'ells, al març, es va detectar en uns contenidors procedents de Colòmbia una partida de màquines on s'amagaven els 121 quilos de cocaïna. Els investigadors van saber que l'organització estava modificant la ruta d'entrada dels seus enviaments, obrint una nova via a l'aeroport de Bilbao. A l'abril es va detenir a Santander un component de la banda per tràfic de drogues i pertinença a organització criminal. La seva funció era els enviaments i ocultar la droga. Durant el transport de la droga des de Barcelona a Villanueva de la Cañada (Madrid), en ple confinament, es van detenir dos integrants més de l'organització amb domicili a Alcorcón i Madrid, on havien llogat un habitatge familiar, adaptant-lo i insonoritzant-lo per extreure la droga de la maquinària sense cridar l'atenció. L'operació va acabar al juny, amb la investigació de l'últim integrant de la banda, responsable de la importació de la maquinària a Santander.

Summary: Desarticulen una organització criminal que introduïa cocaïna a Europa a través del port de Barcelona


El grup municipal de la Crida per Lleida-CUP ha denunciat aquest dijous que la Unió Temporal d'’Empreses (UTE) Ágora del Este, concessionàries de la discoteca de Gardeny, té un deute de 934.489 euros pel cànon de concessió del terreny públic amb l'Ajuntament de Lleida. En concret, no hauria pagat els cànons anuals corresponents al 2015, 2016 i 2017. A mitjans de desembre de 2017, la formació havia demanat a la Comissió de Recursos de la Paeria l'estat del pagament dels cànons anuals i aquest dimecres va rebre la resposta del Director de Serveis i Coordinació General, Josep Farrero. La formació registrarà una proposta de resolució perquè es reforcin els mecanismes de fiscalització i control de les empreses que es beneficien de les concessions municipals davant d'una situació que qualifiquen d'"absoluta negligència de la Paeria en el control de les concessions públiques". En el comunicat enviat per la Crida s'especifica que, segons les dades facilitades pel Director General, la UTE Ágora del Este no ha pagat els cànons anuals corresponents al 2015, 2016 i 2017 (de 294.000 euros cadascú): en total, 882.000 euros que no han revertit a la ciutat per l'explotació del terreny i les instal·lacions públiques de Gardeny. D'aquest deute, l'empresa concessionària ja ha abonat l'import de 101.859 euros, mentre que resta per pagar la quantitat de 780.140 euros dels cànons anuals a més del recàrrec de constrenyiment i d'interessos (154.349 euros). D'altra banda, la Crida recorda que ja havia denunciat al llarg de 2015 i 2016 que el River Café (antiga empresa concessionària del xalet dels Camps Elisis) no complia amb els horaris d'obertura establerts al plec de condicions del concurs, que havien de servir per «dinamitzar el parc dels camps Elisis». La Paeria no va emprendre accions legals per incompliment contractual al considerar-les «ineficaces», ja que la concessió s'extingia el novembre de 2016. No obstant, la candidatura d'esquerres va demanar que es cobrés l'extinció de la concessió tenint en compte aquest incompliment contractual, sense resposta encara. La Crida ha reclamat a la Comissió de Garantia d'Accés a la Informació Pública (GAIP) l'expedient de la concessió del River Café.

Summary: La Crida-CUP denuncia que la discoteca The Hill deu prop d'un milió d'euros a la Paeria per la concessió de Gardeny