L'alcalde de Bolvir, Bartomeu Baqué, ha pogut finalitzar un dels projectes més importants a què es va comprometre en començar la legislatura, traslladar les restes de l'antic cementiri i fer-hi un espai públic pel poble. Aquest dilluns, coincidint amb la festa major, s'ha inaugurat la nova plaça i zona enjardinada adjacent a l'església de Santa Cecília. L'acte ha comptat amb la presència de l'arquebisbe d'Urgell, Joan-Enric Vives, amb qui Baqué va signar una cessió de l'espai pel poble per 35 anys. El trasllat del cementiri no va ser exempt de polèmica, ja que algunes de les famílies que tenien difunts al cementiri es negaven al trasllat. En aquest sentit, Baqué, ha senyalat que "l'església va intercedir amb aquestes famílies que estaven en contra i se'ls ha d'agrair la seva ajuda". Així mateix, ha afegit que "potser el poder de la terra no servia, però el poder de l'església si, i això és motiu d'agraïment". El cost de tota l'actuació, trasllat, espais en el nou cementiri i la nova plaça, ha ascendit fins als 380.000 euros. Després de més d'un any des de l'anunci del trasllat dels difunts, aquest dilluns ha quedat inaugurat el nou espai enjardinat i el memorial a les restes que s'ha fet al nou cementiri de Talltorta. Baqué ha celebrat que "s'hagi acabat aquest nou equipament pel poble, una nova plaça per l'església i un nou lloc de lleure". Amb la nova plaça, a més, s'ha tret a la llum una petita església consagrada a la Mare de Déu de l'esperança que quedava amagada per l'antic cementiri. El trasllat de les restes es va començar el mes de juny de l'any passat i va finalitzar a finals d'octubre del mateix any. Un centenar de tombes del cementiri vell es van portar d'una a una i amb la màxima cura cap al cementiri nou. D'aquests difunts, només la meitat, 50, es va poder localitzar les famílies que van ser presents durant el trasllat. L'ajuntament va planificar el trasllat de forma que les famílies que segueixen enterrant al poble, si disposaven de nínxol, l'utilitzaven per a posar-hi els difunts traslladats; si no era així, els en donaven un. Per a les famílies que ja no enterren al poble, però que s'han pogut identificar, s'han construït uns petits nínxols al nou cementiri que se'ls han cedit. Els difunts que s'han pogut identificar, però no s'ha trobat cap familiar, també es col·locaran en aquests nínxols. La resta que no s'ha pogut ni identificar ni trobar cap familiar aniran amb una fotografia de la tomba a la fossa comuna del nou cementiri.

Summary: Bolvir inaugura el parc que ocupa l'espai de l'antic cementiri


Societat de Taxació considera que el ''timing'' que ha de passar perquè una determinada crisi tingui un impacte directe en el mercat immobiliari ha de ser com a mínim d'un any i sempre i quan la conjuntura d'incertesa es mantingui en aquest període. A partir d'aquesta tesi, la incertesa política catalana en l'últim trimestre del 2017 no ha tingut ''encara'' un impacte directe en la recuperació dels preus del mercat immobiliari català ni espanyol. En declaracions a l'ACN, César Hernández, director d'Anàlisi de Mercats de Societat de Taxació, recorda que l'informe publicat el 2 de gener passat s'observava que la ciutat de Barcelona és la població espanyola on més creixen els preus de tot l'Estat i justament en el segons semestre, en el moment de major incertesa política, és quan més han crescut, a l'entorn del 10%, fins a situar-se en 3.865 euros el metre quadrat, el preu més alt de tot l'estat espanyol . Hernández recorda que el 2017 ha estat un any ple d'incerteses (el Brexit, la presidència de Donald Trump o la crisi a Corea) que contràriament a les prediccions anunciades no han provocat cap ''desastre'' en l'economia mundial ni en el mercat immobiliari espanyol que ho ha ''absorbit de manera força raonable''.  En el cas de la crisi política catalana, si es recupera una certa normalitat política i desapareixen de l'equació els elements d'incertesa que es van veure en el quart trimestre del 2017, ''possiblement el mercat immobiliari català no es vegi afectat'' en cap moment, assegura César Hernández.  ''Paralització'' d'alguns projectes de compra de terrenys El cap del departament d'Anàlisi de Mercats assegura que de moment en el mercat immobiliari català només se sap que uns quants promotors immobiliaris han decidit ''paralitzar'' algunes compres de terrenys urbanitzables a Catalunya. Si aquesta decisió acaba sent una opció definitiva sí que podria haver algun tipus d'incidència en el mercat i en la recuperació dels preus immobiliaris. ''Però ara per ara, això només està aturat i en cap cas s'ha fet un moviment de desinversió'' definitiva, assegura. Les declaracions de César Hernández coincideixen en la presentació de les previsions per al sector immobiliari per aquest any 2018 que Juan Fernández-Aceytuno, conseller delegat de Societat de Taxació ha fet aquest dijous a Madrid.  Hernández ha subratllat que en aquest moment el mercat immobiliari es troba en una conjuntura favorable de recuperació de preus. En el segon semestre del 2017, les 358 localitats espanyoles que formen part de la base dels estudis d'aquesta empresa han vist com en totes elles els preus dels pisos registraven increments, cosa que no passava des de l'inici de la crisi.  El camí de la recuperació encara té un llarg recorregut perquè els preus encara estan lluny de la franja de màxims que es van registrar abans de l'esclat de la bombolla immobiliària.

Summary: Societat de Taxació afirma que la incertesa política ''encara'' no ha impactat en la recuperació dels preus dels pisos


El president del Col·legi Oficial d'Odontòlegs i Estomatòlegs de Catalunya (COEC), Antoni Gómez, ha reclamat al Departament de Salut material de protecció per als dentistes davant la covid-19. El sector denuncia que, en aquestes condicions, ara mateix no es pot garantir la seguretat per a l'atenció d'urgències ara i tampoc de la resta de tractaments quan comenci el desconfinament. També ha alertat que la manca de material de protecció individual està obligant a posposar molts tractaments, i que si s'ajornen més es poden convertir en urgències. A més, assenyalen que els dentistes estan "en risc" perquè l'atenció dental implica un contacte molt proper amb la saliva dels pacients. Des del COEC apunten que quan va començar la pandèmia van lliurar el material de protecció a hospitals però que ara no poden garantir la seguretat i no troben més material al mercat. "Tots els materials de protecció han estat intervinguts des de l'administració, tant pel que fa a la fabricació com a la distribució i venda, per garantir que els centres de salut en disposin durant l'emergència sanitària. Els centres odontològics són considerats centres de salut i per tant es consideren serveis essencials; tot i així, no se'ls garanteix rebre cap material de protecció per poder realitzar els tractaments requerits amb seguretat per al professional i per als pacients", ha exposat Gómez. També critiquen que no se'ls han facilitat tests.

Summary: Els dentistes reclamen material de protecció per la covid-19 i alerten que no es garanteix la seguretat a les urgències


El candidat a les primàries del PDeCAT, Carles Agustí, ha emplaçat el candidat d'ERC a l'alcaldia de Barcelona, Alfred Bosch, a formar una llista sobiranista conjunta si Manuel Valls finalment és el cap de llista de Cs: "Ja no hi haurà cap excusa per no fer-ho. Apel·lo al senyor Bosch que no pensi tant en el partit ja que aquí ens hi juguem el país i la ciutat", ha afirmat aquest dissabte Agustí des de la carpa del PDeCAT situada a la plaça Molina. Igualment, el candidat a les primàries –i rival de Neus Munté- també s'ha dirigit a l'exprimer ministre francès i li ha demanat que "reflexioni" abans d'escollir Cs: "Ha de veure realment on es fica i amb qui es presenta", ha comentat Agustí. "Jo crec que l'estan portant per un camí que no acaba de conèixer gaire, i això ja ho vam veure quan el van convèncer de participar a manifestacions de mà de l'extrema dreta catalanòfoba", ha etzibat el candidat a les primàries del PDeCAT. De fet, Agustí ha sorprès en desvetllar que coneix Manuel Valls des de molt petit "de compartir algun viatge amb barca a Cadaqués". "Espero que ara no acabem en barques diferents. Jo la de la llibertat i ell, la de l'odi", ha reflexionat en veu alta el candidat a les primàries del PDeCAT a Barcelona, que ha recordat a Valls els seus orígens familiars catalanistes "i la seva ideologia socialista". "Cap de les dues coses quadra per res amb la proposta de Cs", ha sentenciat Agustí. "Estic segur que ell, en el fons, no comparteix la majoria de pensaments de la formació taronja", ha afirmat el candidat a les primàries del PDeCAT, que a banda de la carpa de la plaça Molina ha visitat també les de plaça Universitat, la plaça del Centre, el passeig Maragall i la plaça de l'Oca. Agustí  ha volgut recordar "l'exemplaritat del procés de primàries que està duent a terme el partit" i ha proposat que "els temes més importants i transcendents, com ara els pressupostos municipals i el tramvia, siguin decidits en votació pels associats".  "Hem de superar igualment les fronteres del partit i anar a una candidatura més ampla de país, perquè la gent vol votar projecte en un moment decisiu de país. Si anem junts guanyem", ha conclòs el candidat a les primàries del PDeCAT a Barcelona.

Summary: Agustí (PDeCAT) reclama a Bosch formar una llista conjunta si Valls és candidat de Cs: "Ja no hi haurà excusa"


ERC, la CUP i ICV-EUiA de Sant Cugat del Vallès (Vallès Occidental) presentaran una moció d'urgència al ple de febrer per exigir una nova auditoria externa que investigui diverses adjudicacions d'obra pública que consideren que "podrien estar vinculades amb el cas 3%". Les tres formacions d'esquerres volen "posar llum" sobre un seguit de concessions que "coincideixen en el temps" amb donacions que les empreses adjudicatàries van fer a les fundacions CatDem i Fòrum Barcelona, vinculades a l'antiga CDC. La portaveu de la CUP, Núria Gibert, ha explicat que l'objectiu és tornar a denunciar la "corrupció sistèmica i sistematitzada" a la localitat. Així mateix ha fet una crida als treballadors de l'Ajuntament vallesà demanant-los que si tenen alguna informació al respecte s'adrecin a l'Oficina Antifrau de Catalunya. En concret es tracta de diversos treballs que es van dur a terme a la zona de la Bòbila, al complex esportiu de Mirasol i a unes promocions d'habitatges públics construïts a l'avinguda Francesc Macià.  "Són contractacions que coincideixen en dies i hores amb donacions a CatDem i Fòrum Barcelona precisament en el període en què CDC havia perdut la Generalitat i que el sentit comú fa pensar que pot haver-hi alguna irregularitat", ha detallat Núria Gibert, portaveu de la CUP en aquest municipi. En aquesta línia ha fet una crida perquè els treballadors municipals que disposin d'alguna mena d'informació relacionada amb aquest procés s'adrecin a l'Oficina Antifrau de Catalunya "que disposa d'una bústia o es poden fer aportacions anònimes". La moció que les formacions presentaran al ple del 19 de febrer també contempla reclamar tota la informació que ha requerit el jutjat del Vendrell que investiga el cas 3%, i portar aquestes noves adjudicacions a la Fiscalia Anticorrupció i a l'Oficina Antifrau de Catalunya. Així mateix, no descarten recórrer a la Sindicatura de Comptes de Catalunya.  En cas de tirar endavant, aquesta nova auditoria se sumaria a la que ja està en marxa i que investiga les adjudicacions a Ferrovial i les seves filials entre els anys 1997 i 2017. Les tres formacions han explicat que han optat per sol·licitar una de nova perquè l'actual ja està en fase e licitació i no es pot alterar.

Summary: ERC, CUP i ICV-EUiA de Sant Cugat demanen una auditoria sobre adjudicacions d'obra que "podrien estar vinculades al 3%"


Un equip de l'Hospital Germans Trias ha aconseguit tractar el primer pacient amb un bioimplant per reparar el teixit del cor després de patir un infart. Aquesta operació es va dur a terme el mes de maig passat i és la primera d'aquest tipus que es fa al món. Aquest bioimplant fa que el cor pugui recuperar la força de bombeig després de la mort de les cèl·lules de la zona lesionada. Es fa amb cèl·lules mare que procedeixen del cordó umbilical. Els experts assenyalen que amb aquest nou avenç es podrien tractar casos de insuficiència cardíaca, entre d'altres. A partir d'ara, es continuarà avaluant la seguretat i les capacitats de recuperació del teixit cardíac per utilitzar aquesta tècnica en altres zones del cos.

Summary: L'Hospital Germans Trias utilitza per primera vegada un bioimplant per reparar el teixit del cor després d'un infart


De la cultura censurada a les conductes censurades. El Born CCM transforma aquest any la Setmana de la Cultura Prohibida (2015 i 2016) en el nou cicle ‘Mordasses’, que eixampla el concepte de censura per debatre sobre les persecucions quotidianes de vides i conductes individuals i col·lectives que són o han estat “malvistes”. Del 25 al 28 de maig l’equipament acollirà converses, tallers, espectacles o projeccions dedicades a debatre sobre la qüestió, amb un programa en què participen, entre altres, el filòsof Josep Ramoneda, els escriptors Manuel Rivas i Najat el Hachmi, els periodistes Fàtima Llambrich, David Fernández o Antonio Baños, la realitzadora de cinema eròtic Erica Lust, l’antropòleg Manuel Delgado o el director del TNC, Xavier Albertí.  ‘Mordasses. Les males conductes’ proposa una reflexió oberta sobre conductes malvistes “ahir, avui i potser demà”. Seran quatre jornades amb propostes de diferents formats que conviden tots els públics. Tallers, espectacles, projeccions, conta-contes i moltes activitats més adreçades a interrogar-nos sobre les convencions, els tabús i l’opressió, i a dialogar sobre l’individu, la llibertat, el cos, el vestit, els mitjans de comunicació, la virtualitat o els rols socials. Propostes que comptaran amb personalitats representatives del pensament i l’acció que reflexionen des de la il·lustració, el cinema, l’antropologia, l’activisme, la literatura, el periodisme, la filosofia i la psicologia. La prèvia del cicle, el 19 de maig, consistirà en la instal·lació a l’exterior del Born CCM (a la plaça Comercial) de ‘Sense paraules: imatges que ho diuen tot’, quatre grans caixes amb il·lustracions que realitzaran in situ Ignasi Blanch, Joma, Tàssies i Carme Solé durant tot el dia.  Segons ha detallat el comissionat de memòria històrica de l’Ajuntament de Barcelona, Ricard Vinyes, aquest projecte vol obrir i eixamplar el concepte de censura que ha estat objecte de les dues edicions de la Setmana de la Cultura Prohibida celebrades al Born CCM els anys 2015 i 2016.  El primer any la programació es va centrar en el llibre prohibit, i l’any passat, en el disc.  Dijous i divendres les activitats tindran lloc a la tarda-vespre, començant per la conversa que mantindran Josep Ramoneda i l’escriptor Manuel Rivas al voltant de “les mordasses del poder”. Rivas oferirà després l’espectacle ‘Poética emigrante’. Divendres serà el torn de la reflexió sobre el cos, els cànons de bellesa i els estereotips.  El cap de setmana la programació s’intensifica amb tallers, diàlegs i un ‘speaker corner’, curts d’animació i conta-contes. El públic familiar també està cridat a assistir i participar, amb cinema i conta-contes de La rulot dels contes sense màscares, entre altres.  Ricard Vinyes ha manifestat que aquest ‘nou’ projecte té vocació de continuïtat, i que està plantejat a llarg termini al Born CCM. Ho és ha dit, “precisament perquè desplaçar la mirada del producte (censurat) al productor, ofereix un món extraordinari d’estimulació del pensament”.

Summary: El Born CCM debat sobre la persecució de les conductes malvistes al cicle ‘Mordasses’


La Comissió territorial d'Urbanisme de la Val d'Aran, presidida pel director general d'Ordenació del Territori i Urbanisme, Agustí Serra, ha aprovat definitivament la modificació de les Normes subsidiàries de planejament que regeixen als municipis d'Arres, Bausen, Bossòst, Es Bòrdes, Canejan, Les, Vielha e Mijaran, Vilamòs i Naut Aran per protegir i facilitar la rehabilitació de les bordes o cabanes agrícoles tradicionals. El Pla reconeix, a més de l'ús agrícola i ramader original d'aquestes cabanes, el de lleure familiar i permet rehabilitar-les amb usos econòmics, com ara de restauració. S'exclou, en tots els casos, la seva reconversió a habitatge, hotel o la modalitat de només bar. D'altra banda, la Comissió també ha aprovat definitivament dos plans especials que permetran la construcció de vuit noves pistes d'esquí i un remuntador en dues àrees de l'estació de Baqueira Beret. L'objectiu és adaptar aquestes figures d'ordenació urbanística a les directrius de preservació d'aquestes construccions contingudes en el Pla director urbanístic (PDU) de la Val d'Aran. El Departament de TES va aprovar el PDU el mes de juny de 2010 i el va modificar el 2015, entre d'altres, per fixar els criteris d'ús i recuperació de les construccions agro-ramaderes i afavorir-ne la preservació per raons arquitectòniques, històriques, ambientals, paisatgístiques o socials.   Noves pistes d'esquí a Baqueira Beret Un dels plans aprovats  se centra en l'àmbit del Pla de Beret, en la vessant nord-oest del Tuc de Saumet. Aquí ja existeixen cinc remuntadors i diverses pistes d'esquí així com instal·lacions de servei, i s'hi preveu la construcció d'un altre remuntador, al qual es vincularan les cinc noves pistes que ara s'aproven. Aquestes cinc pistes ocuparan una superfície aproximada de 14,6 hectàrees, una longitud acumulada de 5.221 metres i un desnivell global de 254 metres, des de la cota 2.101 fins a la 1.847. La superfície afectada pel moviment de terres serà d'una hectàrea, atès que només es preveuen actuacions per condicionar dues de les pistes; per a la resta serà suficient amb anivellar la capa de neu. Les pistes no disposaran d'il·luminació artificial ni de xarxa de producció de neu.   Segons l'estudi de mobilitat, l'obertura de les cinc noves pistes al Pla de Beret comportarà un increment de l'1,80% de vehicles i esquiadors; un volum de trànsit assumible per la carretera C-142b i per la dotació de places d'aparcament existents.   El Pla especial inclou com a mesures d'integració paisatgística la mínima afectació de masses arbòries; la reutilització de capes vegetals i la restauració de vegetació; l'adopció de formes suaus en el moviment de terres, i el manteniment i neteja de les pistes. Aprofitament del sector d'Orri   El segon Pla especial aprovat aquest divendres preveu iniciar la implantació d'infraestructures relacionades amb l'esquí a l'àrea d'Orri-Tuc de Saumet. Es tracta d'una petita vall secundària, a uns tres quilòmetres a l'est del nucli de Baqueira. La seva dimensió màxima és d'uns dos quilòmetres de llarg i una amplada mitjana de 410 metres.   Tot i que en aquesta vall no existeixen infraestructures d'esquí, al seu entorn se situen totes les instal·lacions de Baqueira Beret, inclòs el nucli de servei d'Orri, amb aparcament, punt d'informació i venda de forfaits i cafeteria-restaurant.   Ara es proposa l'ampliació del domini esquiable en 81,60 hectàrees, en continuïtat amb les instal·lacions existents, mitjançant la construcció d'un remuntador i tres pistes d'esquí. El remuntador salvarà un desnivell de 403 metres, des de la cota 2.204 fins a la 2.604, mentre que les tres pistes, d'alta dificultat, abastaran 13,70 hectàrees de superfície i tindran una amplada variable d'entre 12 i 20 metres. Les pistes no requeriran actuacions de correcció topogràfica durant la seva construcció i tampoc incorporen instal·lacions de producció de neu.   La proposta no afecta cap espai natural protegit ni es preveu cap edificació  i incorpora mesures de correcció d'impacte paisatgístic, entre elles, desdibuixar els límits de la traça del teleesquí.

Summary: Les cabanes agrícoles i ramaderes de l'Aran es podran destinar al lleure familiar i també admetran usos de restauració


El líder de Ciutadans al Parlament, Carlos Carrizosa, ha demanat al president del Govern que "deixi de mentir" després que Quim Torra hagi enviat una carta a les autoritats europees per demanar el "confinament total" de Catalunya. En una piulada, Carrizosa diu que els catalans ja porten "una setmana confinats" i retreu "la trista imatge de Catalunya" que dona el Govern, a qui titlla "d'irresponsable i insolidari". "Ni tan sols davant la crisi de la covid-19 són capaços de treballar units", etziba. "Els catalans necessiten un Govern lleial que pensi en tots", afegeix.

Summary: Cs demana a Torra que "deixi de mentir" insistint en el confinament i titlla el Govern "d'irresponsable i insolidari"


En el període acumulat, l'índex ha estat de l'1,2% ACN Barcelona.-L'índex de vendes a les grans superfícies de Catalunya a peus corrents van pujar un 0,5% respecte el mateix mes de l'any anterior, segons ha informat l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat). L'increment ve motivat per l'augment de les vendes de l'alimentació –d'un 7%-, ja que les de la resta de productes han caigut un 4,6% durant el mateix període. Pel que fa el període acumulat, en els dos primers mesos de l'any, la variació de l'índex ha estat de l'1,2% respecte el mateix període de l'any anterior. Les vendes acumulades dels productes d'alimentació han augmentat un 7% mentre que la resta de productes han disminuït un 2,4% en el mateix període. A preus constants ─és a dir, eliminant l’efecte dels preus─, l’índex mostra un decrement interanual del 0,5% al febrer del 2019. Per grups de productes, les vendes d’alimentació mostren un augment interanual del 5,2%, mentre que la resta de productes disminueixen un 5,1%.

Summary: Les vendes a les grans superfícies augmenten mig punt interanual al febrer


El Festival de Cinema de Sitges ha venut un 59% de les entrades totals de l'any passat quan falten dues setmanes per començar la cinquantena edició del certamen. Segons l'organització, això significa un augment del 47,24% vist el mateix moment de l'any passat que, segons subratllen, ja va fer "xifres rècord". La venda d'entrades va començar dimarts. Mentre que el primer dia de l'any passat se'n van vendre 20.227, aquest dimarts se n'han venut 30.617. El segon dia de vendes, ahir dimecres, la xifra va ser un 11,50% superior que l'assolida el mateix dia de l'any passat. El Festival disposa de quatre sales (Auditori Meliá Sitges, El Retiro, Casino Prado i Tramuntana), a més d'altres pantalles amb projeccions gratuïtes. Personalitats del món del cinema com Guillermo del Toro, Susan Sarandon, William Friedkin, Frank Langella, Jaume Balagueró, Álex de la Iglesia, Dario Argento o Santiago Segura seran presents a Sitges.

Summary: El Festival de Cinema de Sitges ha venut un 59% de les entrades totals de l'any passat a dues setmanes de començar


Aquest divendres al matí agents dels Mossos d'Esquadra i de la Policia Municipal de la Seu d'Urgell han portat a terme la clausura del local situat al carrer Canonges, número 9, 1r 1a, on s'exercia la prostitució de forma il·legal. Cap a dos quarts de dotze del migdia, els agents han comprovat que no hi havia ningú en aquest pis, després de trucar diverses vegades al timbre sense que ningú contestés ni obrís la porta. Seguidament, s'han iniciat les tasques de despanyar la porta del local. A l'entrar, els policies han confirmat que no hi havia ningú al seu interior. S'han pogut veure molts indicis que s'hi exercia la prostitució, preservatius, vidres tintats a les portes, parets pintades en colors estridents, i que tot indica que s'havia deixat el local a corre-cuita. Una vegada finalitzada la inspecció policial de l'interior d'aquest local, s'ha realitzat el precinte de la porta d'entrada d'aquest pis i el canvi del pany de la porta. L'actuació policial s'ha realitzat segons l'acord de la Junta de Govern Local del Consistori urgellenc, pres el passat 13 de juny, en el que es va declarar l'execució forçosa i subsidiària de precintar aquest local. Val a dir també que per clausurar aquest local, prèviament es va sol·licitar al tribunal de Lleida l'autorització per poder fer l'entrada al domicili en qüestió.   La Junta de Govern Local de l'ajuntament de la Seu d'Urgell del dia 7 de març de 2016 va incoar un expedient per tancament i clausura de l'establiment de prestació de serveis de naturalesa sexual ubicat a la planta primera de l'edifici dels carrer dels Canonges, número 9, per la manca de llicència, i per no complir alguns dels preceptes que legalment han de complir aquest tipus de locals.   Aquest local havia provocat molts problemes als veïns, i l'ajuntament de la Seu d'Urgell, després de portar a terme tot el procediment administratiu corresponent, ha pogut avui clausurar-lo.

Summary: Clausuren un pis on s'exercia la prostitució al casc antic de la Seu d'Urgell


Cada vegada, gràcies a noves investigacions, es tenen més detalls que permeten entendre com vivien els homínids fa 10.000 anys a les muntanyes de Prades. Els resultats han estat assolits a partir de l’estudi dels fòssils de la darrera excavació, duta a terme per l’IPHES a la Cova de les Borres, a La Febró (Baix Camp), i dues noves tesis doctorals que han inclòs l’estudi de peces trobades per saber com era la mobilitat dels homínids pel territori i la durada de les ocupacions a la cavitat. En total, s’han examinat més de 1.400 noves restes d’eines de pedra i fragments d’animals que han permès saber que els homínids s’alimentaven a base de cérvol, cabra i conill fa entre 12.000 i 9.000 anys. Per caçar-los, utilitzaven diferents instruments lítics, com puntes de dors (fletxes) i gratadors. Les fotografies captades per un dron permetran conèixer la morfologia en detall de l’abric i analitzar la distribució especial de les troballes. Totes aquestes noves dades amplien el coneixement sobre l’organització tecnològica i les característiques dels sistemes d’ocupació a les muntanyes de Prades al Paleolític superior final, fa entre 12.000 i 9.000 anys. En la campanya arqueològica hi van prendre part també estudiants del Màster Erasmus Mundus de Quaternari i Prehistòria que s’imparteix a la Universitat Rovira i Virgili de Tarragona (URV), gràcies al projecte de recerca que du a terme l’Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social (IPHES). Coincidint també amb la darrera intervenció arqueològica es va acabar de netejar la vegetació que tapava la superfície a peu de la gran balma, amb la col·laboració del personal del Paratge Natural d’Interès Nacional de Poblet. A més, en el marc de les ajudes atorgades pel Departament de Cultura de la Generalitat amb el projecte de recerca d’intervencions programades “Evolució paleoambiental i poblament prehistòric a les conques dels rius Francolí, Gaià, Siurana i rieres del Camp de Tarragona”, s’ha realitzat la documentació en 3D de l’abric i del seu entorn, i s’ha reconstruït amb detall la topografia del jaciment mitjançant el vol d’un dron. Dues tesis doctorals D’altra banda, dues tesis doctorals centrades al territori també han ajudat a aprofundir en el coneixement del jaciment. Una, “Àrees i estratègies d’aprovisionament lític dels últims caçadors-recol·lectors a les muntanyes de Prades”, de Maria Soto, ha estat dedicada a les matèries primeres dels jaciments dels darrers caçadors d’aquest territori. Concretament, aquesta investigació ha evidenciat importants semblances entre els conjunts lítics de la cova de les Borres i el jaciment de Sant Gregori de Falset. L’estudi de les matèries primeres de la cova de les Borres ha argumentat un eix de circulació del poblament paleolític de les muntanyes de Prades que s’estructura a través de les conques dels rius Siurana i Francolí. Aquest tipus d’informació sobre els territoris d’aprovisionament lítics i eixos de circulació regionals dels caçadors paleolítics de les Muntanyes de Prades és un coneixement singular entre les investigacions regionals de la península Ibèrica. L’altra tesi doctoral, “La reducció de la indústria lítica: aproximació als patrons d’assentament i mobilitat dels grups paleolítics”, de Juan Ignacio Morales, ha anat dedicada a l’estudi de l’ús i la gestió econòmica dels gratadors, que ha inclòs peces procedents de diversos nivells arqueològics de la cova de les Borres i ha permès descriure com era la durada de les estades dels grups humans en aquesta cavitat. Segons l’estudi de Morales, eren més esporàdiques als nivells superiors, d’una cronologia d’uns 10.000 anys d’antiguitat, i més estables als nivells més antics estudiats, fa uns 12.000 anys. La cova de les Borres de la Febró és una balma localitzada als cingles de la capçalera del riu Siurana, a les Muntanyes de Prades. El jaciment va ser descobert i mostrejat per Manuel Mata i Albert Prunera, i publicat per Salvador Vilaseca l'any 1973. La represa de les intervencions per l’IPHES es va produir el 2012 dins del projecte d’investigació “Evolució paleoambiental i poblament prehistòric a les conques dels rius Francolí, Gaià, Siurana i rieres del Camp de Tarragona”.

Summary: Noves investigacions ajuden a entendre com vivien els homínids a les muntanyes de Prades fa 10.000 anys


Lleida iniciarà en el darrer trimestre de 2020 la segona fase de la prova pilot de la implantació de la recollida porta a porta en una zona dels barris de Pardinyes i Balàfia. Serà amb un sistema de recollida mixt, en què s'eliminaran de l'espai públic les illes de contenidors, mantenint només els de vidre i nous contenidors de matèria orgànica, que s'obriran a través d'un xip identificatiu, mentre les fraccions de paper i envasos i la resta es recolliran a través del porta a porta. La primera fase, iniciada el novembre de 2018 a Ciutat Jardí i Vila Montcada, ha multiplicat gairebé per tres els valors de recollida selectiva, passant del 32% abans del desplegament a un 87% actualment, millorant també la qualitat de la recollida. Mentre que la primera fase acull 1.307 habitatges i 15 comerços, aquesta segona fase comprèn 3.764 habitatges i 300 establiments comercials, representant una població superior als 9.000 habitants. La tipologia d'habitatges que inclou aquesta segona fase, amb edificis plurifamiliars, alta densitat de població i nombrosa activitat comercial als baixos, ha portat l'equip tècnic a definir un sistema de recollida mixt, en què la novetat més destacada serà la incorporació de contenidors de fracció orgànica amb tancament electrònic i identificador d'usuari a través d'una targeta, facilitant que la fracció que genera més olors i incomoditats, es pugui dipositar en el contenidor específic sempre que es requereixi.  A l'espai públic també es mantindran els contenidors de vidre, mentre que la resta de fraccions es recolliran a través del porta a porta amb bossa estandarditzada, i amb la novetat respecte a la primera fase que se separaran el paper i els envasos, passant a un model de recollida on s'ampliarà el nombre de fraccions a cinc. El tinent d'alcalde i regidor de Transició Ecològica, Sergi Talamonte, ha assenyalat que reactivar la implantació del porta a porta "és una prioritat d'aquest mandat en aquesta lluita urgent per frenar el canvi climàtic". Així, ha remarcat que es farà amb un model "que s'ha dissenyat per facilitar les coses al màxim a la gent i per aconseguir la viabilitat", després d'haver detectat detectar "desequilibris econòmics" que la Paeria "ja ha pogut solucionar".  Talamonte ha dit que ls resultats de recollida a Ciutat Jardí i Vila Montcada, pròxims al 90%, fan ser optimista. A la vegada, ha agraït "la bona feina que està fent el veïnat de Lleida per reduir la generació de residus i augmentar el reciclatge", un esforç que "té conseqüències positives per al planeta però també per a l'economia", ja que "es redueix la despesa en fer menys ús dels abocadors", ha indicat. El tinent d'alcalde ha explicat que "el porta a porta permet alhora donar un nou ús als materials que abans es llençaven, evitant així l'extracció de recursos naturals, i contribueix a treballar en l'economia circular". Per facilitar la correcta recollida a les llars de la fracció orgànica, la Paeria repartirà 3.764 cubells airejats i més de mig milió de bosses compostables. Amb l'objectiu de cobrir una part d'aquesta despesa, l'Ajuntament de Lleida ha informat a la Comissió Informativa de Polítiques de la gestió i promoció d'Habitatge i Transició ecològica que es presenta a una subvenció del Ministeri per a la Transició Ecològica amb un import sol·licitat de 14.528 euros, prop de la meitat de la despesa prevista en cubells i bosses. Previsió del desplegament del porta a porta a Pardinyes-Balàfia Durant els mesos de juny i juliol, la Paeria prepararà un campanya comunicació a veïns i entitats, adquirirà el material per repartir als habitatges i formarà el personal d'informació ambiental, amb un pressupost de campanya de 110.000 euros. Al setembre, es posarà en marxa la campanya de comunicació, treballant amb els sectors socials implicats i presentant la implantació del porta a porta al veïnat i entitats. També s'entregaran a les llars els materials i les targetes electròniques amb visites individualitzades dels informadors ambientals a habitatges i comerços. I, a finals d'any, s'iniciarà el desplegament i la campanya de seguiment de la implantació durant dos mesos, informant de dubtes, problemes, beneficis. Nou contracte de manteniment als Camps Elisis La Comissió Informativa de Polítiques de la gestió i promoció d'Habitatge i Transició ecològica de la Paeria també ha tractat la licitació del nou contracte de manteniment de la jardineria dels Camps Elisis. Com a novetat, es destinarà a Centres Especials de Treball, avançant en la implantació de la contractació pública social i responsable. El contracte tindrà dos anys de durada més dos més de possibles pròrrogues, es preveu que comenci el pròxim 16 de gener i té un pressupost total anual (manteniment i neteja) de 323.156,34 euros.

Summary: L'Ajuntament de Lleida començarà a finals d'any la recollida porta a porta en una part de Pardinyes i Balàfia


Cellnex ha facturat fins a 358 milions d'euros entre gener i març, un 49% més que l'any anterior però ha acabat el primer trimestre del 2020 amb pèrdues de 30 milions d'euros per un augment dels costos financers i de les amortitzacions, segons ha comunicat la companyia de telecomunicacions a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNVM). L'any passat l'empresa va obtenir uns resultats plants en els tres primers mesos de l'exercici. El comportament de l'empresa en aquest primer període del 2020 s'associa amb el procés d'adquisicions d'actius a països com França, Itàlia, Regne Unit, Irlanda, Portugal o Espanya.  Les despeses d'explotació s'han enfilat fins als 98 milions d'euros i s'ha reforçat la liquiditat immediata disponible, que ara és de 6.000 milions d'euros. L'ebitda ajustat ha pujat un 64% fins als 260 milions, impulsat per les inversions.  L'empresa considera que s'ha adaptat a la situació "sense precedents" i ha aconseguit complir amb l'estratègia orgànica mentre manté la seva flexibilitat financera. Segons expliquen, l'activitat orgànica "no s'ha vist afectada pel covid-19" en aquest període i Cellnex agrega nous clients i avança en el desplegament de nous emplaçaments "en totes les geografies".  En aquest sentit, asseguren que l'augment de l'ús de dades desencadenarà futures necessitats de densificació i reducció de la bretxa digital.  Durant l'aturada econòmica provocada per la pandèmia tots els empleats de Cellnex han pogut treballar "de forma remota".

Summary: Cellnex factura un 49% més però acaba el primer trimestre del 2020 amb pèrdues de 30 MEUR


El Departament de Territori i Sostenibilitat millorarà les interseccions de la C-12 amb la carretera T-302, que dona accés i travessa el nucli urbà de Ginestar. Les obres, que han de permetre millorar la seguretat i l'accessibilitat al municipi, suposaran una inversió aproximada d'1,2 milions d'euros. De moment, la Generalitat licita la redacció del projecte constructiu, per 53.700 euros, i amb un termini de quatre mesos. El projecte definirà els treballs necessaris per a la construcció de dues rotondes a les cruïlles d’accés des de la carretera C-12 al municipi de Ginestar per a millorar-ne la funcionalitat i la seguretat. Aquests encreuaments estan separats per uns dos quilòmetres de distància.  De les rotondes que es construiran, una serà de nova implantació i l’altra, es configurarà mitjançant el tancament d’una rotonda partida ja existent, des de la qual es podrà accedir també al camí veïnal de les Planes. Així mateix, l’obra inclourà la formació d’un camí de servei per a millorar la canalització de vehicles i l’accessibilitat a la carretera C-12 des de les finques confrontants, per mitjà de les dues noves rotondes.

Summary: Milloraran les dues interseccions de la C-12 que donen accés al nucli de Ginestar


Plataforma per la Llengua ha valorat “negativament” la sentència del Tribunal Constitucional que tomba l’ús “preferent” de l’aranès a les administracions recollit en la Llei de l’Occità. En declaracions a l’ACN, el president de l’entitat, Òscar Escuder, afirma que “a l’Estat espanyol sembla que la diversitat lingüística li faci nosa”. A més, afegeix que la Constitució obliga tots els ciutadans a saber la llengua espanyola, però quan “administracions” fan legislació “que intenten igualar la situació” del català o l’aranès a la del castellà, “ràpidament s’ho carreguen”. Segons Escuder, la resolució del TC sobre l’aranès està “en la línia de les institucions de l’Estat”.   La iniciativa de Cs sobre els funcionaris “no és igualitària” El president de l’entitat en favor del català també ha criticat la proposta de Ciutadans (Cs) d’eliminar el coneixement del català, el basc i el gallec com a requisit per a la funció pública allà on són llengües cooficials. Per Escuder, la iniciativa pretén que l’Estat “continuï discriminant ciutadans per raó de llengua”. “El més normal i el que passa als països multilingües és que el funcionari sàpiga les llengües oficials de la zona”, apunta. Segons ell, no exigir que els treballadors públics coneguin el català “no és igualitari” i forçaria els ciutadans del Principat que vulguin ser atesos en català “a canviar de llengua” quan es comuniquin amb un funcionari que “no està capacitat” per a fer-ho en aquest idioma.  “Els drets, en un estat democràtic del segle XXI, els tenim els ciutadans, i els funcionaris estan aquí per servir-nos i per fer-ho de la millor manera possible, i això és òbviament entenent com a mínim les dues llengües oficials aquí i a l’Aran les tres llengües oficials”, afegeix Escuder.  Iniciativa Ciutadana Europea  També en declaracions a l’ACN, Escuder ha explicat que la iniciativa ciutadana europea ‘Minority SafePack’ ja ha recollit “entre 600.000 i 700.000” signatures. Segons ell, aquest projecte “pretén posar sobre la taula de la Unió Europea la igualtat de drets de tots els ciutadans independentment de la llengua” que parlin.  Entre les mesures concretes que demana ‘Minority SafePack’, impulsada a nivell europeu per l’organització Federal Union of European Nationalities (FUEN), es troba “que es facin complir les pròpies directives de la UE, per exemple en termes de reciprocitat dels mitjans audiovisuals”. A més, explica Escuder, també busca que Brussel·les aturi “qualsevol iniciativa legislativa dels estats que tendeixi a continuar minoritzant qualsevol llengua”. “Això, actualment, no passa, perquè la UE diu que les llengües són competència dels estats i cada estat fa el que li sembla”, afegeix.  En el cas concret del català, s’exigeix “la plena oficialitat” de l’idioma al club comunitari. Escuder defensa que “és un problema estrictament de voluntat política, no és ni de cost econòmic, ni de capacitat de llengües, ni de capacitat tècnica”. I afegeix que “no els dona la gana, no hi ha més raó”.  La Comissió Europea s’haurà de posicionar sobre la qüestió si la iniciativa arriba a un milió de suports a tota la Unió abans del 4 d’abril i té una quota mínima de rúbriques en set estats membres. A l’Estat espanyol, l’objectiu mínim són 40.500 signatures.

Summary: Plataforma per la Llengua diu que “la diversitat lingüística” fa “nosa” a l’Estat després de la sentència sobre l’aranès


L'Ajuntament de Barcelona ha cancel·lat la xerrada 'Les plantes medicinals i la importància de l'alimentació' que havia de fer Aleix Pàmies -nebot de Josep Pàmies i col·laborador de l'associació Dolça Revolució- aquest dimecres a les 19 hores al Centre Cívic Ateneu Fort Pienc. Fonts de l'Ajuntament de Barcelona han explicat a l'ACN que la xerrada es va anul·lar tan bon punt el consistori en va tenir coneixement. Per la seva banda, Aleix Pàmies ha assegurat a l'ACN que ha estat el centre cívic el que es va posar en contacte amb ell aquest dimarts a través d'un correu electrònic per notificar-li l'anul·lació per qüestions "organitzatives".   Fonts de l'Ajuntament de Barcelona han remarcat que es va cancel·lar la xerrada un cop en van tenir constància, ja que són els centres cívics els que organitzen les activitats que s'hi celebren. En declaracions a l'ACN, Aleix Pàmies ha assenyalat que el seu discurs és diferent al del seu oncle i que té una base científica.

Summary: L'Ajuntament de Barcelona cancel·la una xerrada del nebot de Josep Pàmies a un centre cívic de la ciutat


ERC, Junts per Catalunya, CUP, EH-Bildu i BNG han sol·licitat a la Mesa del Congrés que es retirin els quadres i les estàtues de Joan Carles I que hi ha a la cambra baixa espanyola. A parer dels cinc grups, “són especialment greus els diferents casos de corrupció, frau fiscal, blanqueig de diners, dels quals s'ha tingut coneixement públic que afecten” el rei emèrit. També es fan ressò de la investigació del diari suís 'La Tribune de Geneve' sobre la presumpta comissió de 100 milions per la mediació en el contracte de l'AVE a la Meca, i de les diligències de la Fiscalia Anticorrupció espanyola per un presumpte delicte de corrupció contra el pare de Felip VI. Per tot plegat, els cinc grups consideren que “les conductes” de Joan Carles de Borbó, sumades a la investigació de la Fiscalia, “no mereixen el reconeixement públic” del Congrés.

Summary: ERC, JxC, CUP, EH-Bildu i BNG demanen que es retirin del Congrés quadres i estàtues de Joan Carles I


Una nova planta vinculada als prats de dall, que tot i que té una distribució àmplia a Europa no es pensava que podia arribar al Pirineu, ha estat localitzada al Parc Natural de l'Alt Pirineu i al del Cadí-Moixeró Concretament, es tracta de 'Rhinanthus alectorolophus', una espècie mai citada abans a tota la Península Ibèrica.  El botànic Pere Aymerich ha estat l'artífex de la descoberta, que s'ha publicat al Butlletí de la Institució Catalana d'Història Natural. Tanmateix, als anys 60 i en la seva tesi doctoral, Josep Vives ja va indicar-ne la seva presència als prats de Gósol (Berguedà), a la perifèria del Parc Natural del Cadí-Moixeró, tot i que la dada no va ser tinguda en compte en treballs botànics més moderns. En un primer moment, la planta es va localitzar a diversos indrets de Farrera (Pallars Sobirà), dins dels treballs d'actualització sobre la situació dels prats de dall del Parc Natural de l'Alt Pirineu. Unes setmanes després de trobar-la al Pallars, es va dur a terme una prospecció a la zona de Gósol per tal d'intentar verificar la indicació dels anys 60 en aquesta localitat. L'espècie es va trobar en aquest punt sense gaire esforç, així com a poblacions pròximes com Saldes i Josa de Cadí. Els 'Rhinanthus' -que es coneixen com a esquelleres, sorolles o fonollades, entre altres noms- són herbes semiparàsites de flors grogues que viuen als prats de muntanya. Fins ara a Catalunya se'n coneixien tres espècies: 'Rhinanthus pumilus' i 'R. minor', més o menys comunes als Pirineus, i 'R. angustifolius', molt rara i protegida, inclosa al Catàleg de Flora Amenaçada de Catalunya. Els prats de dall són un tipus d'hàbitat semiartificial que cada dia es va fent més escàs. De fet, la seva regressió és general arreu d'Europa, motiu pel qual la UE va incloure aquests prats a l'anomenada Directiva d'Hàbitats, de 1992, com a hàbitats que cal conservar. Aquesta s'ha de fer, sobretot, per mitjà de la xarxa d'espais protegits Natura 2000, de la qual formen part els dos parcs naturals on ara s'ha localitzat aquesta planta. Els ajuts agroambientals són el principal instrument per a fer compatible la seva conservació i el desenvolupament de la ramaderia. Ambients rics en espècies Els prats de dall són d'herba alta i es formen en terrenys de sòl profund i més o menys humit. L'herba se sega (dalla) dues o tres vegades a l'any, i els terrenys només es pasturen pocs dies i en èpoques molt concretes. Aquest règim de gestió fa que hi creixin unes determinades comunitats d'herbes que toleren bé les segues. Si els prats de dall són antics, quan es mantenen des de fa moltes dècades o fins i tot segles, són ambients molt rics en espècies de plantes i també en els invertebrats que estan vinculats a aquestes plantes. Aquests prats havien estat un element important en l'economia tradicional del Pirineu, perquè l'herba que s'hi obtenia alimentava el bestiar els mesos d'hivern, quan no podia pasturar. En les darreres dècades, a causa dels canvis en l'agricultura i en general al món rural, molts d'ells s'han anat abandonant i amb els anys acaben desapareixent, especialment als llocs de muntanya en què són més difícils d'explotar o poc rendibles.  D'altra banda, a les valls molts prats han estat substituïts per camps farratgers o s'han destinat a activitats turístiques. A l'entorn del Cadí-Moixeró, per exemple, 'Rhinanthus alectorolophus' ja no es troba dins de prats de dall, que gairebé han desaparegut, sinó sobretot als marges de les parcel·les que ocupaven fa anys.

Summary: Localitzada al Pirineu una planta vinculada als prats de dall mai confirmada abans a la Península Ibèrica


Les empreses que vulguin fer testos de coronavirus als seus treballadors hauran de demanar autorització prèvia a la Direcció General d'Ordenació i Regulació Sanitària, depenent de Salut. El departament liderat per Alba Vergés es compromet a resoldre les sol·licituds en un termini màxim de quatre dies laborables. Aquest és un dels punts més destacats del document sobre l'ús de tests microbiològics en la tornada a la feina acordat pel Consell de Relacions Laborals de Catalunya, òrgan format per Govern, sindicats i les patronals Foment del Treball i Pimec. Segons el mateix document, el treballador que no ha tingut cap símptoma de la covid-19 –ni ha tingut contactes de risc- no està obligat a sotmetre's a la prova. "No hi ha obligació de realitzar test microbiològic en aquesta circumstància", s'especifica en el text aprovat pel Consell de Relacions Laborals de Catalunya, que recomana un retorn a la feina i les empreses "amb garanties de seguretat sanitària i adoptant les mesures preventives i organitzatives necessàries per prevenir el risc de contagi als centres de treball". "El més important per al control de l’epidèmia del coronavirus és el compliment estricte de les mesures de protecció, tant individuals com col·lectives, i el reconeixement dels casos i l’aïllament dels contactes de forma precoç", subratlla l'acord, que reconeix però que molts sistemes de detecció de la malaltia encara no són "del tot fiables" quan s'utilitzen en persones sense símptomes o sanes.  El contagiats: PCR negativa per a tornar a la feina En el cas del retorn de persones treballadores amb símptomes de coronavirus, el document del Consell de Relacions Laborals de Catalunya aconsella primer fer el test de Salut sobre la covid-19 i quedar-se a casa. "En l'àmbit laboral, les persones actives que siguin casos confirmats i no requereixin ingrés hospitalari seran tractats de la mateixa forma que la població general quant a l'aïllament", adverteix el text. "I per a la reincorporació al seu lloc de treball serà necessària, a més de la resolució dels símptomes almenys 3 dies abans del final de l'aïllament, la realització d'una PCR  En cas que sigui negativa, el professional es reincorporarà a la feina i farà servir una mascareta quirúrgica fins que es compleixin 14 dies des de la data d'inici de símptomes", especifica el document.  "En cas que la PCR continuï essent positiva no podrà reincorporar-se al seu lloc de treball i se li donarà una nova cita per repetir la PCR", puntualitza el text acordat pel Consell de Relacions Laborals de Catalunya. Finalment, i pel que fa als treballadors que presten serveis en entorns d'assistència medicosanitària, sociosanitària, residencial i penitenciària, el document reconeix que tenen un "risc superior" al de la població́ general ja que atenen persones molt vulnerables a la covid-19. "Per part del Departament de Salut, es garanteix per a aquests treballadors la realització del test per al diagnòstic de coronavirus quan sigui necessari", conclou el text del Consell de Relacions Laborals.

Summary: Les empreses que vulguin fer testos de coronavirus hauran de demanar autorització a Salut i rebran resposta en 4 dies


Els Mossos d'Esquadra han detingut a Sant Julià de Ramis (Gironès) els conductors de dos vehicles que circulaven sense tenir el permís de conduir i fent curses a gran velocitat per l'autopista AP-7. Diversos conductors van alertar els mossos a quarts de vuit del vespre de diumenge que dos cotxes d'alta gamma conduïen molt ràpid posant en greu perill els altres usuaris de la via. Diverses patrulles van localitzar els vehicles sospitosos i van fer una maniobra de retenció de trànsit per aturar-los i portar-los fins a la sortida 6. Allà, a més, van comprovar que un dels conductors no duia el cinturó de seguretat i l'altre va donar positiu en la prova de detecció de drogues. Els conductors tenen 19 i 21 anys i són veïns de Marsella.  Segons informen els Mossos d'Esquadra, van ser diversos conductors els que van llançar l'alerta perquè els dos vehicles d'alta gamma anaven fent curses per l'autopista.  Els agents van localitzar els cotxes i van muntar una maniobra de retenció de trànsit en sentit nord al punt quilomètric 58, a l'alçada de Sarrià de Ter. Un cop aturats, els van guiar fins a la sortida 6 de l'AP-7 per fer les gestions necessàries sense posar en perill la circulació a la via.  Quan els mossos van identificar els dos conductors van constatar que no havien obtingut mai el permís de conduir, motiu pel qual van quedar detinguts. Són dos joves de nacionalitat francesa, de 19 i 21 anys i veïns de Marsella.  A més, també van denunciar un dels conductors per no fer ús del cinturó de seguretat, per no dur la documentació del vehicle i per conduir de forma temerària. A l'altre conductor, també per conduir temeràriament, i per donar positiu a la prova de detecció de drogues. Els detinguts, sense antecedents, van passar el dia 12 de març a disposició del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Girona i van quedar en llibertat.

Summary: Detenen a Sant Julià de Ramis dos conductors sense carnet que feien curses a gran velocitat per l'AP-7


Es distribuiran en superfícies comercials i al juny se’n repartiran de reutilitzables a les farmàcies ACN Madrid .-El ministre de Sanitat, Salvador Illa, ha anunciat que diverses empreses del sector tèxtil estan desenvolupant un projecte per fabricar 100 milions de mascaretes higièniques i que la setmana que ve començaran a produir-ne uns 5 milions. L’objectiu és que quan la producció s’estabilitzi n’arribin a fabricar 10 milions per setmana. El ministre ha explicat que es distribuiran a través de grans superfícies comercials i establiments de diferents companyies. A més, a principis de juny, se’n repartiran de reutilitzables a través dels canals farmacèutics. Durant la seva compareixença al Congrés, Illa ha dit que les mascaretes aniran guanyant “protagonisme” arran de l’ordre que fa obligatori el seu ús quan no es pugui mantenir la distància de seguretat i que hi ha molts productors nacionals, inclosos del sector de la moda, que s’estan afegint a la fabricació d’aquests productes. Sense preu regulat, per ara  En la seva segona intervenció, Illa ha dit que de moment no s’ha regulat el preu de les mascaretes higièniques però que el govern estarà atent que no hi hagi preus abusius. També ha admès que molt probablement s’haurà d’ajudar certs col•lectius en la seva adquisició però s’ha mostrat confiat que les administracions –tant autonòmiques com la de l’estat espanyol- treballaran en aquest sentit.  El ministre també ha reiterat que hi ha un risc evident de rebrot i que no hi ha cap “evidència” que permeti descartar-lo. Per això, a banda de les mesures de distanciament, de mascaretes i higièniques, ha apel•lat de nou a la responsabilitat individual. “Aquesta possibilitat existeix i cal actuar en una nova normalitat i comportar-nos de manera diferent”, ha afegit.  Pla de transplantaments post-covid D’altra banda, Illa ha anunciat un pla especial post-covid per recuperar l’activitat de trasplantaments i l’activitat sanitària habitual el més aviat possible. El ministre ha explicat que durant la fase aguda de la pandèmia s’ha mantingut l’activitat de transplantaments en els pacients amb situació crítica més greu i que se n’han fet 274 de 127 donants des del 13 de març als 19 de maig.  Sobre la recuperació de la resta de la l’activitat sanitària, ha dit que “fins que arribi la vacuna”, cal adaptar el Sistema Nacional de Salut per cuidar la població, a través d’una organització de circuits, escalonant l’activitat i establint protocols de seguretat. Una de les prioritats serà la reintroducció escalonada de la cirurgia programada perquè el seu retard pot condicionar el pronòstic d’algunes malalties.

Summary: Diverses empreses tèxtils fabricaran 100 milions de mascaretes higièniques, 5 milions a partir de la setmana que ve


El conseller de Salut, Antoni Comín, ha reclamat la inhabilitació "fulminant" i "permanent" dels polítics que van ser "còmplices" de l'"intent de destrossar el sistema sanitari català". Comín ho ha dit en referència a la conversa filtrada entre l'exministre, Jorge Fernández Díaz, i el l'exdirector de l'Oficina Antifrau, Daniel de Alfonso, on afirmaven que havien "destruït" el sistema sanitari. El titular del Departament ha assegurat també que cal un "salt polític rotund" per garantir la sanitat dels catalans i ha insistit que amb la "manca de finançament" actual és impossible mantenir el sistema. Comín ha fet aquestes declaracions en el marc de la conferència  'Construint el Sistema Nacional de Salut de Catalunya', que ha pronunciat aquest dijous a la 49a edició de la Universitat Catalana d'Estiu de Prada (Conflent). Comín ha defensat el sistema sanitari català i ha recorda que es troba entre els vint millors d'Europa, malgrat comptar, ha dit, amb menys finançament que la resta de països. El titular de Salut ha afirmat que la sanitat catalana ha superat la crisi, que comença a recuperar-se i que ho ha fet malgrat la "animadversió" de l'Estat espanyol.  El conseller també s'ha referit també a la conversa filtrada entre Fernández Díaz i Daniel de Alfonso. "Després de la crisi hem sabut per la seva indiscreció que va haver-hi animadversió directe i dolosa de fer mal al sistema sanitari català". Només això, ha afegit, hauria de provocar "la dimissió directa" perquè "han volgut atacar els drets dels ciutadans. "Des de Prada, demano la inhabilitació permanent i fulminant per aquells polítics que van intentar destrossar el sistema sanitari català i atemptar contra la vida dels catalans".  Pel què fa a la independència de Catalunya i a la seves repercussions en el sistema sanitari català, Comín ha dit que no és possible garantir el sistema sanitari actual amb la manca de finançament "crònic" a la que, assegura, els sotmet l'Estat espanyol de manera permanent. Comín ha dit que per mantenir-lo i millorar-lo cal "un salt polític molt gran i rotund".  "Només mantenint la situació financera actual, hi ha risc. Només per mantenir la qualitat, hem de canviar el nostre marc polític i financer", ha afegit.  Un nou model i nous reptes Comín ha fet aquestes declaracions durant la conferència que ha pronunciat 'Construint el Sistema Nacional de Salut de Catalunya', que ha pronunciat aquest dijous durant la jornada d'inauguració de la 49a edició de la Universitat Catalana d'Estiu de Prada (Conflent). El titular del Departament ha defensat que Catalunya compta amb un dels millors sistemes sanitaris de tot Europa i ha afirmat que la sanitat pública catalana té molts reptes de futur. Entre ells, dissenyar un nou model que atengui canvis demogràfics com l'envelliment de la població o l'increment de malalts crònics. "Hem de canviar el model de les urgències hospitalàries perquè el pacient que tenim ha canviat", ha precisat.

Summary: Comín reclama la inhabilitació "permanent" dels polítics que "van intentar destrossar el sistema sanitari català"


Strenes surt al carrer aquest cap de setmana i programa dos nits de concerts gratuïts i a l'aire lliure. Aquest nova modalitat es va iniciar l'any passat, quan la plaça Sant Feliu va quedar petita i alguns veïns es van queixar. Ara, festival i ajuntament han traslladat les actuacions a la plaça Catalunya, que permet guanyar en aforament i créixer. El director del festival, Xavi Pascual, assegura que es tracta de la "festa major de l'Strenes" perquè, a banda dels concerts gratuïts, hi haurà un espai per menjar, beure, una Fira del Voluntariat amb la participació de 40 entitats i també una cercavila amb gegants. Entre les actuacions, destaca la presentació del nou disc de Miqui Puig, la presentació a Girona del nou treball de Gossos o el repàs que els Doctor Calypso faran al disc que els va catapultar a la fama i que compleix 20 anys: 'Toxic Sons'.

Summary: Strenes trasllada els concerts gratuïts a la plaça Catalunya amb les actuacions de Doctor Calypso, Gossos i Miqui Puig


Un bomber de 34 anys ha mort i tres companys seus han resultat ferits greus en patir un accident quan es desplaçaven al lloc  ACN Torrelles de la Salanca.-Un incendi forestal al Torrelles de la Salanca, a la Catalunya Nord, ha obligat en les darreres hores a desallotjar 3.000 persones que passaven les vacances en quatre càmpings de la zona, segons ha informat el ministeri de l’Interior francès. A més, un bomber de 34 anys del parc de Pesillà de la Ribera ha mort i tres companys seus han resultat ferits greus quan per causes que es desconeixen el camió cisterna amb què viatjaven el lloc del foc per col·laborar en les tasques d’extinció va sortir de la via. Tant el ministre de l’Interior, Bernard Cazeneuve, com el cos d’emergències i socors dels Pirineus Orientals han expressat el seu condol en un comunicat per la mort del bomber. L’incendi, situat a uns 12 quilòmetres al nord-est de Perpinyà, han calcinat una trentena de tendes de campanya i bungalous dels quatre càmpings.

Summary: Un incendi obliga a desallotjar 3.000 persones de quatre càmpings a Torrelles de la Salanca, a la Catalunya Nord


L'aeroport del Prat ha operat 328 vols privats durant la setmana del Mobile World Congress, que s’ha celebrat des del 26 de febrer a l'1 de març a la Fira de Barcelona. Aquesta xifra suposa un 4,3% menys que en l’edició de l’any passat i un increment del 220% respecte una setmana tipus del mes de febrer, segons Aena. En relació a l’origen dels vols, destaca que un 48% han procedit d’Europa, principalment Alemanya i el Regne Unit. Els vols internacionals d’aviació corporativa i de negocis han representat un 23% i els estatals, un 29%. A més, el 42% d’aquests vols privats s’han operat amb aeronaus de models com Global Express, Bombardier 7000 i Gulsftream, amb més capacitat que les destinades habitualment a aquests tipus de moviments. Durant els dies del congrés, a l'aeroport del Prat els trajectes en taxi, tant des de la Terminal T1 com des de la Terminal T2 han arribat als 67.118 viatges, un 14,24% menys respecte a l’última edició del MWC, essent el dissabte dia 24 i el diumenge 25 de febrer els dies de més afluència. L’increment de l’activitat durant el MWC també ha tingut repercussió a l’àrea comercial de l’aeroport. Durant aquesta setmana, les vendes s’han incrementat un 43%. Els productes més venuts han estat articles de perfumeria, vins, records de la ciutat de Barcelona i torrons. També, 15.500 usuaris, més del doble que en una setmana habitual, han utilitzat les sales VIP de l'aeroport.  De cara a l’operació sortida, s’ha ampliat l’espai de les Sales VIP a la zona Schengen i no Schengen de la T1 i a la T2 s’ha optimitzat la distribució del mobiliari de la Sala per incrementar, també, la seva capacitat. D’altra banda, les unitats de descans, conegudes com Air Rooms, han registrat un 100% d’ocupació durant tots els dies del congrés. Finalment, el servei de Fast Lane -carril ràpid per accedir als filtres de seguretat- va tenir una freqüència de 2.307 passos durant aquest dimecres, primer dia de retorn, que suposa un increment del 171,41% en el servei en relació a un dimecres habitual del mes de febrer. Girona registra 51 moviments de vols privats Per la seva banda, l’Aeroport de Girona-Costa Brava ha registrat 51 moviments d’aviació corporativa i de negocis -25 arribades i 26 sortides- entre el 24 de febrer i l’1 de març. El dia de més activitat va ser dilluns passat amb 7 arribades i 6 sortides.

Summary: L'aeroport del Prat opera 328 vols privats durant el Mobile World Congress, un 4,3% menys que l'any passat


Tenir diagnosticat un Trastorn per Dèficit d'Atenció i Hiperactivitat (TDAH) no implica que l'alumne no pugui tenir, també, altes capacitats no detectades. Un estudi impulsat pel psicòleg Àngel Guirado des de l'Obervatori de les Altes Capacitats de la UNED a Girona-Salt ha detectat que en almenys un de cada cinc casos coexisteixen dues o més "excepcionalitats" que passen "desapercebudes". "Ens fixem més en la situació que crida més l'atenció, com la falta d'atenció a classe o la hiperactivitat, però això no vol dir que aquests nens no puguin tenir també altes capacitats", ha exposat. L'estudi analitza 37 casos d'estudiants amb TDAH i conclou que cinc també tenen altes capacitats i un més un Trastorn de l'Espectre Autista (TEA). "En molts casos el TDAH emmascara les altes capacitats i fa que no es detectin, convertint-se en falsos negatius", avisa. Per això, insta a buscar eines per millorar els diagnòstics i la formació per detectar aquestes situacions.

Summary: Un estudi gironí alerta que els alumnes amb TDAH també poden tenir altes capacitats no detectades


La platja de la Nova Icària de Barcelona ha acollit aquest diumenge la trobada 'Teixim els drets a la mediterrània de les persones refugiades', acció en què s'ha muntat un tapís gegant davant del mar. S'ha fet a partir dels tapissos aportats des de Begues, Cervelló, el Papiol, La Palma de Cervelló, Sant Climent de Llobregat, Santa Coloma de Cervelló i Torrelles de Llobregat,  els set municipis metropolitans més petits, amb una població de menys de 10.000 habitants cadascuna. Amb el suport de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) han impulsat el programa 'Teixim Drets, Teixim Llibertats', que té per objectiu promoure la consciència crítica i el compromís de la ciutadania envers les desigualtats i els conflictes globals per tal d'afavorir la transformació social. S'hi han involucrat entitats de tot tipus com esplais d'infants i joves o casals de gent gran.

Summary: Tapís gegant a la platja de la Nova Icària de Barcelona per a la defensa dels drets humans de les persones refugiades


Les obres per construir una nova via per a vianants i ciclistes al Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa s'endarrereixen fins al juny vinent. El Departament de Territori i Sostenibilitat va adjudicar els treballs, per un import de 654.000 euros, a finals de l'any passat amb la previsió de començar aquest primer trimestre de l'any. La tramitació de les expropiacions de terrenys de particulars s'ha endarrerit i això ha provocat que no es pugui complir amb el calendari previst. Aquesta nova via ha d'enllaçar de forma més segura i ordenada la urbanització de Can Blanc de Santa Pau i els aparcaments de la Fageda d'en Jordà i del volcà de Santa Margarida. Durant el mesos de més afluència turística, la carretera de Santa Pau s'omple de vianants que caminen per aquesta via per accedir a alguns dels indrets més destacats del parc. També hi ha vehicles que aparquen als vorals, dificultant el trànsit. L'alcalde del municipi lamenta l'endarreriment i recorda que és una "obra llargament reclamada" que no estarà acabada fins a finals d'any.  Les obres del nou vial per a vianants i ciclistes al Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa no començaran fins al juny vinent. La tramitació de les expropiacions de terrenys de particulars s'ha endarrerit i això ha fet que els treballs no puguin començar aquest trimestre com es preveia inicialment. El Departament de Territori i Sostenibilitat les va adjudicar a finals de l'any passat per un import de 654.000 euros i un termini d'execució de sis mesos.  Aquesta nova via ha d'enllaçar de forma més segura i ordenada la urbanització de Can Blanc de Santa Pau i els aparcaments de la Fageda d'en Jordà i del volcà de Santa Margarida, els indrets més concorreguts del parc. Durant els mesos de més afluència de visitants, la carretera GI-524 de Santa Pau s'omple de vianants que caminen per la calçada. A més a més, quan els aparcaments habilitats no admeten més vehicles, alguns opten per estacionar als vorals de la carretera, dificultant el pas de vianants i vehicles.   L'alcalde de Santa Pau, Josep Companys, ha lamentat l'endarreriment i ha recordat que és una obra "llargament esperada". En declaracions a l'ACN, ha explicat que tenien la "il·lusió" de tenir-ho acabat abans de l'estiu, una època amb molta afluència de visitants, però que ara ja no podrà ser fins almenys a finals d'any. "Haurem passat un altre any sense tenir l'obra que ha de garantir la seguretat i mobilitat dels visitants; per sort no hem hagut de lamentar cap accident però és un tema que ens preocupa, sobretot quan hi ha màxima afluència a la Fageda", afegeix.  Tres quilòmetres de llarg El nou vial estarà fet de paviment de terra sòlida i farà tres quilòmetres de longitud. Discorrerà segregat de la carretera GI-524, quedant separat del pas de vehicles. Els treballs també preveuen incloure sistemes per a facilitar el drenatge, la instal·lació de baranes de fusta i barreres de seguretat i la col·locació de senyalització vertical i d’orientació. El projecte també preveu mesures d’integració en l’entorn com plantacions i hidrosembres i la construcció d’un calaix de formigó de 4,8 metres de longitud i 3,4 metres d'amplada per salvar la riera situada a la zona de les Escoles. La construcció d'un col·lector L'Ajuntament de Santa Pau demanarà a l'empresa constructora del nou vial, formada per una UTE d'empreses de la zona, que aprofiti els treballs sobre el terreny per passar un col·lector de sanejament entre la zona urbana de Can Xel fins a la depuradora d'Olot. "És un tema que està sobre la taula i que ja s'ha treballat amb el SIGMA", explica l'alcalde. Ara falta que l'empresa ho vegi viable. Es calcula que aquesta canonada costaria uns 130.000 euros aproximadament. La connexió es podria fer més endavant, segons el consistori, que voldria almenys tenir els tubs passats.

Summary: L'inici de les obres del nou vial de Santa Pau s'endarrereix fins al juny per la tramitació de les expropiacions


L'equip de pediatria del Consorci Hospitalari de Vic (CHV) s'han marcat l'objectiu de millorar l'acolliment dels pacients pediàtrics i aconseguir que tinguin una experiència el més positiva i alegre possible del seu pas per l'hospital. Per això, aquest dimecres han presentat els detalls d'un projecte que va des del préstec gratuït de joguines pels infants ingressats fins als diplomes per als 'nens i nenes valents'. La part més visible, però, és la nova ambientació de les àrees on s'atenen els infants i adolescents (la planta d'hospitalització, un box d'urgències i els consultoris pediàtrics), amb uns personatges animats que recreen situacions a parets, portes, finestres i equipament sanitari.  El Consorci Hospitalari de Vic acaba d'inaugurar una nova ambientació que pretén que els espais del centre sanitari siguin més amigables i acollidors pels infants. Així ho ha explicat el cap de la unitat de cures del Servei d'Atenció a la Dona i l'Infant, Joan Ventura, qui ha ressaltat que s'han canviat les parets blanques dels passadissos per personatges animats que fan que la planta "sigui menys avorrida i més acollidora". El següent pas serà que els facultatius que atenen els infants també deixin les bates blanques per d'altres més acolorides. El projecte, però, contempla altres iniciatives que s'han fet en col·laboració amb l'Associació de Disminuïts Físics d'Osona (ADFO). D'una banda, el servei de préstec gratuït de joguines per als nens ingressats, que estarà disponible a la botiga de l'hospital. I, de l'altra, es començaran a repartir ensenyes de feltre i els diplomes per als 'nens i nenes valents', uns materials elaborats pel centre especial de treball de l'ADFO, que serviran per premiar els infants després de posar-los una injecció o fer-los un tractament. La gerent de l'ADFO, Maria Balasch, ha expressat que "volem ajudar-los a passar els mal tràngols i, per això, quan els donin l'alta també els entregarem el diploma de valentia perquè sàpiguen que allò ja s'ha acabat".  L'equip de pediatria de l'hospital també ha avançat que hi ha altres projectes en marxa com ara una sèrie de vídeos animats que serviran per explicar als nens que hagin d'ingressar com serà la seva estada a l'hospital. Un altre dels projectes futurs serà la creació d'una àrea ambulatòria de pediatria amb els consultoris i la sala d'espera diferenciada de la resta de consultes externes de l'Hospital de Vic. Tot i que encara no hi ha un calendari ni una partida pressupostaria per aquest darrer projecte, Ventura ha expressat que també té per objectiu que l'espera dels infants sigui "més portable tant per la canalla com pels seus pares".

Summary: L'Hospital de Vic es fa més amable pels infants amb una nova ambientació i un servei de préstec de joguines


La nova pel·lícula escrita i dirigida per Woody Allen, 'Rifkin's Festival' s'estrenarà mundialment, fora de competició, al Festival de Cinema de Sant Sebastià el 18 de setembre. La cinta, produïda per Mediapro, es va rodar a Donostia i altres localitats de Guipúscoa l'estiu passat i narra la història d'una parella americana que assisteix al certamen i es queda enamorat del festival, la bellesa i l'encant de la ciutat i de la fantasia del món del cinema. Serà la segona vegada que Allen obre el certamen que, el 2004, li va atorgar el Premi Donostia i li va dedicar una retrospectiva, 'Conocer a Woody Allen', i que des del 1970 ha presentat pel·lícules a diverses seccions del festival.  'Rifkin's Festival' és la quarta col·laboració entre el grup català i el director i guionista, després de 'Midnight in Paris', 'Coneixeràs l'home dels teus somnis' i 'Vicky Cristina Barcelona'. Compta amb Elena Anaya, Louis Garrel, Gina Gershon, Sergi López, Wallace Shawn i Christoph Waltz en el repartiment.

Summary: La nova pel·lícula de Woody Allen, 'Rifkin's Festival', inaugurarà la 68a edició del Festival de Sant Sebastià


L'estanc del número 168 del carrer Gran de Sant Andreu ha estat un dels que ha repartit part del segon premi del sorteig de Reis, el número 95.379, l'únic dels tres primers que ha esquitxat Catalunya. El seu propietari, Carlos Rodríguez, que no ha conegut la notícia fins que han començat a apropar-se a l'establiment els mitjans de comunicació s'ha mostrat sorprès i content alhora per repartir per primer cop "un premi dels grans". A l'espera que dilluns li confirmin si ha venut un o més dècims, Rodríguez ha explicat que han venut els dècims per terminal i que cap agraciat s'ha acostat a l'estanc. "Estic feliç, ahir vaig demanar als Reis que ens toqués un premi gran", ha celebrat Rodríguez. Els agraciats amb aquest segon premi, que ha estat molt repartit entre 35 províncies de l'Estat, rebran 75.000 euros per dècim.

Summary: Alegria a l'estanc del barri de Sant Andreu de Barcelona que ha repartit part del segon premi del sorteig de Reis


Els pagesos han anat en comitiva al centre penitenciari on han acabat fent un llaç de grans dimensions amb els vehicles ACN Sant Joan de Vilatorrada.-Una vuitantena de tractors provinents d'arreu del país s'han concentrat aquest diumenge a Lledoners per reivindicar la llibertat dels dirigents independentistes empresonats. Convocats per Unió de Pagesos (UP), els vehicles, provinents de zones com Lleida, el Delta de l'Ebre, Solsona, Girona o Lluçanès, s'han trobat al polígon industrial Pla dels Vinyats. Des d'allà han arrencat en comitiva fins a l'esplanada de darrere de la presó. Allà han col·locat els seus vehicles formant un llaç gegant. Amb l'acció, segons ha explicat a l'ACN el coordinador territorial a la Catalunya Central, Carles Mencos, UP ha volgut denunciar una presó "injusta", mostrar el seu suport "a la societat" i que no es poden deixar "els temes per perduts quan parlem d'injustícia i falta de democràcia". Els pagesos, uns 300 segons UP, s'han desplaçat fins al centre penitenciari provinents de les quatre demarcacions catalanes. Ja havien realitzat una iniciativa similar al Puig de les Basses, però no a Lledoners. "Desitjaríem que demà fossin fora i no haver de tornar", ha assegurat el coordinador al Bages d'UP, Josep Guitart, tot remarcant que per a ells "no és cap divertiment haver de reclamar aquestes injustícies". A les nou del matí arribaven els primers tractors al polígon industrial. Durant una hora, els pagesos han estat guarnint els vehicles amb cartells, banderes i llaços, mentre que alguns curiosos s'acostaven a l'indret. Es dona el cas que la iniciativa s'ha volgut fer com a preludi de la concentració setmanal que es realitza al centre penitenciari cada diumenge al migdia. Un cop han arribat els darrers, els tractors han desfilat pel camí que els porta fins a l'esplanada del darrere de la presó. Ho han fet fent sonar els seus clàxons i onejant les estelades i els banderes de llibertat dels presos. Un cop allà, els vehicles s'han col·locat formant un gran llaç gegant que una avioneta de UP ha capturat des del cel. L'acció pràcticament ha anat seguida de la concentració a Lledoners que, una setmana més, ha comptat amb l'assistència de centenars de persones. Més accions Des d'UP, Mencos ha explicat que la pagesia ja abans de l'1-O va mostrar el seu compromís amb "el poble català i el dret a decidir". El coordinador ha qualificat "d'absurda" la posició de la justícia espanyola. "És inadmissible", ha assegurat. Segons Mencos accions com les d'avui són necessàries. "No hem de donar temes per perduts quan parlem d'injustícia i falta de democràcia", ha dit. Mencos ha assegurat que no es quedaran de braços plegats i que no descarten dur a terme noves accions, encara per determinar, per reclamar la llibertat dels dirigents i demostrar que la pagesia "està amb la societat" i amb "el dret a decidir".

Summary: Una vuitantena de tractors d'arreu del país es concentren a Lledoners per reivindicar la llibertat dels presos


El Govern ha autoritzat aquest dimarts la nova composició i la designació dels nous representants departamentals en el consell d'administració del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI). La modificació respon a la necessitat d'adequar la composició de l'actual consell d'administració als canvis que s'han realitzat en l'estructura i denominació dels departaments de la Generalitat, segons ha apuntat l'Executiu. L'acord estableix que la presidència correspondrà a la persona titular del departament de la Presidència, que designarà les persones que han d'exercir les vocalies en representació de l'administració de la Generalitat i les vicepresidències. D'acord amb la nova regulació, el nombre de vocals és de 17, altres 16 de l'administració de la Generalitat i una de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals. Es ratifiquen com a vocals del consell d'administració del CTTI en representació de l'administració de la Generalitat les persones titulars dels càrrecs de la secretaria del Govern, les secretaries dels departaments de la Presidència, de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, de Governació, Administracions Públiques i Habitatge, d'Ensenyament, de Salut, d'Interior, de Territori i Sostenibilitat, de Cultura, de Justícia, de Treball, Afers Socials i Famílies, d'Empresa i Coneixement i d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació.  L'acord també nomena com a vocals les persones titulars de la secretaria General del Departament d'Afers i Relacions Institucionals i Exteriors i Transparència i la Secretaria per a la Governança de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació. Pel que fa a les vicepresidències, es designa per a la vicepresidència primera la persona titular del Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge; per a la Vicepresidència segona, la persona titular de la Secretaria General del Departament de Justícia, i per a la vicepresidència tercera, la persona titular de la Secretaria del Govern. El CTTI és una empresa pública que té com a finalitat integrar tots els serveis informàtics i de telecomunicacions de l'administració en una única estructura. És el responsable de garantir la direcció, planificació, gestió i control dels sistemes d'informació i dels serveis de telecomunicacions de la Generalitat de Catalunya. Alhora que dissenya, construeix, coordina i desplega els projectes que la Generalitat li encarrega per desenvolupar i fer créixer la Societat del Coneixement al país, segons destaca el Govern.

Summary: El Govern adapta la composició del consell d'administració del CTTI a la nova estructura dels departaments


A l'inici de la crisi del coronavirus i en tan sols un mes, es van arribar a malmetre 100.000 litres de llet de cabra. De la nit al dia, el sector va patir un daltabaix que el va obligar a reaccionar amb rapidesa per evitar la ruïna. Les quatre formatgeries de l'associació Llet de Cabres Catalanes, encara que són competència, van unir esforços per crear un formatge diferent al que fan habitualment, però que tingués sortida comercial. Compartint coneixements i metodologies, en tres setmanes van  idear el formatge 'Il•lusió', disponible als supermercats del grup Bon Preu. "Ramaders i formatgers estem tots al mateix vaixell. No podíem permetre que els ramaders deixessin de vendre la llet", ha destacat Lluís Mauri, president de l'associació. Formatges Montbrú, Mas El Garet, Sant Gil d'Albió i Cal Quitèria han decidit absorbir l'excedent de les granges de llet de cabra que més estaven patint arrel de la crisi sanitària per intentar donar una sortida immediata a aquesta llet. 'Il•lusió' és el nom que han escollit per a un formatge tendre de tall, pensat per al consum diari, i que es distribueix  a través d'una gran superfície. En un temps rècord han aconseguit elaborar de manera conjunta un producte que esperen que tingui sortida.   Llet de Cabres Catalanes és una associació d'una quarantena de granges i quatre formatgeries que va néixer amb l'objectiu de defensar i potenciar el sector del cabrum de llet del país, fixant un preu estable de la llet que fos just pel ramader i el formatger. Amb la crisi sanitària, arran del tancament dels restaurants i l'aturada en sec de l'exportació de molts productes, moltes formatgeries van haver de reduir la producció i, per tant, també es va frenar la demanda de llet.  Salvador Serra, ramader de la caseta d'en Fermí de Moià, amb unes 400 cabres i una producció de 500 litres diaris, admet que va patir per vendre la llet i no haver-la de llençar. Per sort, en el seu cas se'n va sortir, però molts companys del ram no van tenir la mateixa fortuna. Els escenaris que s'obrien amb la frenada de la demanda de llet no eren una solució, ha explicat. D'una banda, una opció era disminuir la producció de llet, cosa que volia dir que calia alimentar menys els animals. Això, però, hagués significat fer patir l'animal. "Són animals, i no màquines a qui pots desendollar", ha criticat Serra. Però haver de llençar la llet o fer venda directa per desfer-se de l'excedent tampoc eren una solució viable.   Per evitar haver de dependre només de la restauració i el turisme, Serra aposta per fomentar el consum "de proximitat". "Abans era tot d'aquí, de prop de casa, i ara tot ve de fora. Ens hem d'ajudar entre nosaltres i fer país junts", ha assenyalat.  "El ramader és la llavor" El president de l'associació de Llet de Cabres Catalanes, Lluís Mauri defensa el sector i el fet que ramaders i formatges es retroalimenten i s'han de "protegir". "El ramader és la llavor i s'ha de cuidar al màxim", ha destacat Mauri. Segons ha dit, si no es cuida la llavor, llavors no surten fruits. "Nosaltres, com a transformadors, ni tampoc el consumidor, podran gaudir del producte", ha lamentat.    La idea d'unir forces va sorgir després de veure que un formatger sol no podia salvar la situació. "Calia fer alguna cosa en comú, una iniciativa molt potent que servís per vendre tota la llet i elaborar formatge". Per diferenciar-se de les elaboracions habituals de cada formatgeria de l'associació, van pensar en un producte "totalment diferent" i, per això, van escollir un formatge tendre, pensat per al consum diari.  Posar-se d'acord, tot un repte Les quatre formatgeries són competència i no s'havien trobat mai en la situació d'una col•laboració conjunta. El que més els sorprèn és que ho aconseguissin en només tres setmanes. Lluís Mauri ha relatat com es van posar d'acord per la logística, l'etiquetatge, com van compartir les seves metodologies artesanals, coneixements i tècniques per aconseguir elaborar el formatge i fer-lo arribar a una gran superfície.  Mauri agraeix la complicitat de Bon Preu perquè, normalment, per fer un producte com aquest i arribar a vendre'l al lineal del supermercat, "poden passar entre mig any i un any en condicions normals".  Un altre dels formatgers de l'associació, Oriol Antúnez, de Formatgeries Montbrú, ha explicat que la situació ara mateix és "molt millor" i creuen que ningú està llançant llet. Amb tot, ha animat el consumidor a donar suport al sector català de la llet de cabra i a consumir els seus productes per ajudar-lo a tirar endavant.  De moment, la previsió sobre si el formatge acabarà funcionant o no és "incerta", però han començat amb produccions que ronden les 300 peces a la setmana per formatgeria. "Necessitem poder vendre aquest producte i assegurar que la roda continuï girant i no pari, perquè nosaltres també puguem continuar transformant la llet i fent bons formatges".

Summary: Quatre productors creen un formatge solidari per salvar el sector del cabrum de la crisi de la covid-19


El Cirque du Soleil tornarà l’any vinent a PortAventura, segons ha confirmat aquest dimecres la directora de serveis centrals del parc, Choni Fernández, en el marc de la XV Jornada Gresol. Fonts de PortAventura han assenyalat que el nom de l’espectacle escollit es podria anunciar la setmana que ve, malgrat que algunes imatges promocionals ja indiquen que el número triat seria ‘Varekai’ i que s’exhibiria entre el 6 de juliol i el 13 d’agost del 2017. Aquest estiu, la companyia canadenca no ha ofert cap espectacle al parc temàtic de Vila-seca i Salou, malgrat l’acord de cinc anys que va entrar en vigor el 2014. En el tercer any de conveni, la companyia volia fer el mateix número que l'any 2015, que va registrar 115.000 espectadors, però el parc s’hi va negar perquè dubtava que pogués tenir tant ressò i assolir el mateix nivell d’èxit. Davant d’aquesta situació, ambdues parts van acordar suspendre el muntatge i posposar el retorn dels acròbates al 2017, que podrien presentar un espectacle que actualment ja gira per Europa. En el marc d’una taula rodona sobre ‘Com enfortir el turisme?’ a les Jornades Gresol, que s’han celebrat a Vila-seca davant uns 200 empresaris, s’ha confirmat el retorn al territori del Cirque du Soleil l’estiu que ve. La directora de serveis centrals de PortAventura, Choni Fernández, ha explicat que l’acord amb la companyia canadenca forma part de l’estratègia de teixir aliances amb marques reconegudes a nivell internacional per tal d’obrir nous mercats. PortAventura té l’exclusivitat de la marca Ferrari fins l’any 2030 Aquesta mateixa pràctica s’ha portat a terme amb el contracte de llicència signat entre PortAventura i Ferrari, que permetrà inaugurar el 7 d’abril un nou parc dedicat a la firma del Cavallino Rampante. Fernández ha afirmat que la totalitat dels 100 MEUR que costarà el parc els invertirà PortAventura que, a més, s’ha assegurat l’exclusivitat de la marca fins el 2030. “Si algú vol tenir l’experiència Ferrari ha d’anar a Abu Dhabi o pot venir a PortAventura”, ha afirmat la responsable de l’empresa.  Amb l’obertura de Ferrari Land, PortAventura espera passar de quatre a cinc milions de visitants anuals i incrementar l’estada mitjana dels seus clients al resort. En aquest sentit, es pretén que més visitants s’allotgin en algun dels cinc hotels de què disposa el parc. L’objectiu és passar del 25% actual al 33% i que un de cada tres clients pernocti a PortAventura.  Fernández ha conclòs que aspiren a ser una destinació turística mundial de primer ordre i que, “quan algú es plantegi les seves vacances, pugui pensar si vol anar a Las Vegas, Orlando, Macau o PortAventura”. Sobre el CRT, la directora de serveis centrals ha explicat que el rebuig que va generar als seus inicis PortAventura “recorda al que podria ser l’inici de BCN World”.  Bono crida a apostar per la innovació Per la seva banda, el director general de Turisme de la Generalitat, Octavi Bono, ha posat l’èmfasi en la necessitat d’innovar i ha alertat que, a l’estat espanyol, només una de cada cinc companyies del sector turístic disposen d’àrees específiques d’innovació. Bono ha subratllat que cal desenvolupar estratègies per comprendre les noves tendències i fer una aposta pel coneixement per mantenir el turisme com un dels sectors clau de l’economia.

Summary: El Cirque du Soleil tornarà a oferir un espectacle a PortAventura l’estiu que ve


Cada any arriben a Catalunya uns 20 milions de turistes estrangers, però enguany la xifra es reduirà, com a mínim, a la meitat. El Govern pronostica una caiguda del turisme –tant estranger com estatal-  d'entre el 41% i el 53%. Així ho ha explicat aquest diumenge a Rac 1 la consellera Maria Àngels Chacón, qui ha admès que "estaria contenta si vinguessin 10 milions de turistes estrangers, la meitat de l'habitual". Chacón ha recordat que el turisme representa el 12% del PIB català i ha demanat no menystenir-lo perquè "no n'hi ha cap altre sector que generi tants ingressos". Per altra banda, la consellera encara no dona Nissan per perduda, però admet que "cada es veu més difícil".  La consellera d'Empresa i Coneixement, Maria Àngels Chacón, ha detallat els resultats d'una anàlisi realitzada per conèixer la intenció de viatge i reserves de la població. Segons aquest estudi, el 40% de la gent té intenció de fer vacances i el turisme domèstic o d'interior se situa en primera posició. "El 30% anirà a segona residència, el 20% a hotels i el 15% a apartaments", ha assegurat.  La consellera, però, subratlla que, en un any habitual, el turisme d'interior només representa el 8% del total d'ingressos de l'activitat turística a Catalunya mentre que el turisme estranger significa el 84% d'ingressos, i aporten un total de 21.000 milions d'euros.  Chacón ha subratllat la importància del turisme, el sector que genera més PIB a Catalunya (12%) i ha reclamat ajuts directes per salvar el sector. En aquest sentit, ha demanat que, dels 140.000 milions d'euros d'ajuts directes que la UE té previst donar a l'estat espanyol, 7.500 milions d'euros es destinin directament al sector turístic català, i 5.000 milions d'euros més al comerç, un altre dels sectors que més ha patit la crisi del coronavirus. En aquest sentit, la consellera ha avançat que, per culpa de la covid-19, un de cada tres comerços catalans ja no tornaran a obrir la persiana.  Sobre tot aquest escenari, Chacón ha defugit la paraula "catàstrofe" i ha explica que ara es viu un "moment de canvi".  "No donem Nissan per perduda"  Respecte a les negociacions de Nissan, la consellera Chacón ha assegurat que el Govern no dona Nissan per perduda, però ha afegit que "evidentment cada cop es veu més difícil". Ara, ha explicat, s'està treballant perquè Nissan doni tota la informació, el parc de proveïdors pugui diversificar i, des del punt de vista laboral, l'empresa reconegui les obligacions que té.

Summary: El Govern pronostica una caiguda del turisme a Catalunya d'entre el 41% i el 53%


Carles Puigdemont ha demanat "desbordar de civisme" el 21-D i ha definit com una "provocació en tota regla" que el consell de ministres se celebri a Barcelona. L'expresident de la Generalitat no ha passat per alt que aquest divendres farà exactament un any de les eleccions derivades del 155 i ha afirmat que, per això, a l'estat espanyol "li convé que passin coses" (en referència a possibles disturbis). Puigdemont ha recordat que aquest 21-D "el món mirarà atentament" cap a Catalunya i ha demanat que la resposta de la ciutadania sigui "cívica i pacífica". "Perquè ens hem guanyat el dret a ser escoltats i aquesta és la manera com sempre hem fet les coses", ha afegit. L'expresident de la Generalitat ha intervingut per videoconferència a la presentació de La Crida Nacional per la República a Girona, destacant-ne el seu esperit "d'unitat" i "d'integració de tradicions polítiques diferents" per fer efectiva la independència.

Summary: Puigdemont demana "desbordar de civisme" el 21-D davant la "provocació en tota regla" del consell de ministres


171 persones han perdut la vida aquest any a les carreteres catalanes ACN Martorell.-Un motorista ha mort aquest dimarts al matí a la carretera N-IIa a Martorell (Baix Llobregat) en sentit a l'A-2, segons informa el Servei Català de Trànsit (SCT). Per causes que encara s'estan investigant, la motocicleta ha caigut a la via i el conductor ha mort. La víctima és un jove de 20 anys, veí de Martorell. Amb aquesta víctima, són 171 les persones que han mort en accidents de trànsit aquest any a les carreters catalanes, segons dades provisionals del SCT.   (S'actualitza informació).  Els Mossos d'Esquadra han rebut l'avís de l'accident, al punt quilomètric 585,5 de l'N-IIa, a les 09.21h i han activat cinc patrulles. També s'hi han desplaçat quatre dotacions dels Bombers i ambulàncies del SEM. L'accés de l'N-IIa cap a l'A-2 ha estat tallat fins les dotze del migdia.  El Servei Català de Trànsit recorda que el SIAVT (Servei d'Informació i Atenció a les Víctimes de Trànsit) es troba a disposició dels familiars i afectats per accidents els 365 dies de l'any per oferir-los suport psicològic, un servei d'orientació sobre els tràmits després del sinistre i informació sobre els recursos existents i els drets que els reconeix la legislació vigent. S'hi pot contactar mitjançant el telèfon gratuït 900 100 268 i a través del web victimestransit.gencat.cat.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Mor un motorista en un accident a l'N-IIa a Martorell


Destaquen actuacions com les del Jinan Acrobatic Troupe de la Xina i el Circ Nacional de Pyongyang ACN Barcelona.-La primera edició del Festival Internacional del Circ Elefant d’Or a Girona, que tindrà lloc del 22 al 26 de febrer, programa 24 atraccions mai vistes a Europa amb 88 artistes provinents de 18 països diferents. Entre els espectacles, destaquen els dels països de l’òrbita soviètica. Concretament, arribaran fins a la carpa gironina creacions de Corea del Nord, Xina, Turkmenistan Rússia, Cuba, Moldàvia, Argentina, França o Austràlia. Entre d’altres, destaquen les actuacions del Jinan Acrobatic Troupe de la Xina, en la disciplina d’icaris, així com la presència del Circ Nacional de Pyongyang, amb dos espectacles dels tres espectacles que presenten que surten per primera vegada del país. De moment, el certamen ja té venudes 24.000 de les 30.884 entrades, el que suposa el 78% del total. El director del festival, Genís Matabosch, ha definit l’esdeveniment gironí com la “gran torre de Babel” que pot presumir “d’entesa entre els diferents pobles del mon”. El festival engega aquest 2018 una nova etapa a Girona després del seu adéu de la ciutat que l’havia acollit fins a la passada edició, Figueres. Una edició que commemora els 250 anys del naixement del circ com es coneix actualment, amb una selecció d’artistes de fins a vuit festivals a Ucraïna, Kazakhstan, Rússia, Xina, Bielorússia o Israel.  Els principals reclams del certamen 2018 En aquest sentit, s’estrenen noves disciplines i països que no havien participat mai al festival, com Moldàvia, Austràlia, Finlàndia, Turkmenistan, França o Anglaterra. Entre les actuacions més importants de l’edició, destaca la del Gran Circ Estatal De Rússia – Rosgoscyrk amb tres espectacles. D’una banda, presenta la Troupe Shatirov amb equilibris en escales aèries, Dmitri Dubinin amb malabars i Alyona Tsvertkova amb cintes aèries. Del Gran Circ del Vietnam arriba la Troupe De Tru amb els equilibris amb perxa al trapezi. El Gran Circ de Pyongyang portarà tres espectacles - dos de les quals que surten per primera vegada del país- amb funàmbuls a gran alçada i la balança russa amb barra fixa i bàscula. De l’Associació Nacional d’Acròbates de la Xina arriba la Junan Acrobatic Troupe amb els jocs icaris i els malabars de barrets en grup. Finalment, del Circ Estatal de Bielorússia portaran al certamen el duo d’acròbates a les teles aèries format per Veronika Rybchonok i Maksim Vinogradov; el forçut Tuga del Circ de Mongòlia, l’espectacle de destresa amb fuets de Malahaz Annaev, els clowns Anatoliy Okulov i Pietro Vicentini i la parella de patinadors acrobàtics Duo Evolution del Circ Nacional de Cuba.  Genís Matabosch ha constat la dificultat que de fer arribar tot el material fins a Catalunya i de preparar els visats per als artistes. Pressupost d’aquest any L’edició del 2018 del festival té un pressupost de 500.000 euros, dels quals 120.000 provindran de les aportacions públiques de Turisme de Girona, la Diputació de Girona i l’ajuntament de la ciutat. L’any passat, en l’última edició a Figueres, el certamen va suposar una retorn econòmic per la ciutat d’1,4 milions d’euros.

Summary: El Festival Internacional del Circ Elefant d’Or porta a Girona 24 atraccions inèdites a Europa de 18 països diferents


Els Bombers han fet més rescats de muntanya el primer semestre del 2020 que els que havia fet en el mateix termini del 2019, tot i els mesos de confinament per la pandèmia de la covid-19. Així, si l'any passat s'havien rescatat 685 persones en incidents a rius, barrancs, gorgs, rutes d'excursionisme o d'escalada, aquest any la xifra és de 726. Els Bombers alerten, a més, que l'agost és el mes on tradicionalment s'han de fer més serveis d'aquest tipus, i per això demanen que s'extremi la precaució. Aquest any la temporada pot ser especialment complicada si es té en compte que, probablement, molta gent prioritzarà les vacances de proximitat a causa de la pandèmia.  La crida a la precaució dels Bombers té com a objectiu intentar evitar l'escenari de diversos salvaments alhora a punts distants de la geografia catalana. Aquest fet, alerta el cos d'emergències, pot repercutir en la rapidesa i la qualitat dels serveis de rescat i, de retruc, posar en perill les víctimes. Els Bombers també asseguren que el pic de serveis de rescat en el medi natural durant el mes d’agost és més acusat cada any que passa, amb incidència especial durant els dissabtes i els diumenges.

Summary: Els Bombers han fet més rescats de muntanya el 2020 que en el mateix període del 2019 tot i el confinament


L'operadora forma part d'un projecte per unir les ciutats de Houston i Dallas amb combois d'alta velocitat ACN Barcelona.-El Consell de Ministres ha aprovat la constitució de la societat Renfe of America, destinada a centralitzar l'activitat de la companyia ferroviària als Estats Units. L'empresa va ser seleccionada el 2018 com a soci operador del projecte Texas Central que preveu unir Houston i Dallas. Així doncs, Renfe és el proveïdor responsable d'assessorar i dirigir el disseny, planificació i construcció del projecte, ampliable després de la fase de construcció a l'operació i manteniment de la línia a llarg termini. La creació de la filial forma part del pla estratègic de la companyia pels pròxims cinc anys, que inclou com a un dels seus principals eixos l'augment del volum de negoci fora de l'Estat espanyol.

Summary: El govern espanyol autoritza la creació d'una filial de Renfe per operar als Estats Units


La investigació dels Mossos d'Esquadra al voltant de les dues persones que van aparèixer calcinades a l'interior d'un cotxe el passat mes de maig al municipi de La Llagosta, ha determinat que es tracta d'un cas de violència masclista. Segons la policia, l'home va ser l'autor de l'incendi que va acabar amb la seva vida i la  de la seva parella. Els fets es remunten al 21 de maig quan els Mossos va rebre un avís que indicava que s'havia localitzat un turisme calcinat en un descampat i que dins hi havia dos individus. Diverses dotacions policials es van desplaçar fins el lloc dels fets. Els resultats de l'autòpsia practicada als cossos pocs dies després no van aportar cap dada concloent que pogués determinar què va passar abans que morissin. L'examen mèdic tampoc va trobar cap evidència de violència física ni restes toxicològiques.   Gairebé tres mesos després dels fets, la investigació que ha dut a terme l'Àrea d'Investigació Criminal de la Regió Policial Metropolitana Nord, ha permès determinar que aquest succés es correspon amb un crim de violència masclista.  Fonts policials han apuntat que va ser l'home qui va incendiar el vehicle mentre tots dos eren dins, la qual cosa va provocar la seva mort i la de la seva parella.

Summary: La investigació conclou que la mort d'una parella en un cotxe calcinat a la Llagosta va ser un crim masclista


El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies destinarà 9.375.000 euros a la convocatòria de subvencions destinades a serveis integrals d'orientació, acompanyament i suport a la inserció laboral de les persones amb discapacitat o trastorns de la salut mental. L’objectiu és incrementar l'ocupació i facilitar l’adaptació social i laboral d'aquests treballadors amb dificultats especials d'inserció i que integren un col·lectiu amb un alt risc d'exclusió agreujat per la crisi sanitària de la covid-19. En un comunicat, la conselleria que encapçala Chakir el Homrani ha assegurat que aquesta línia de subvencions" és absolutament indispensable" tenint en compte la situació actual de crisi i l’especial vulnerabilitat del col·lectiu.

Summary: El Govern destina més de 9 MEUR a ajuts a la inserció de les persones amb discapacitat i trastorns de salut mental