Un possible cas de sarna ha obligat a tancar aquest dimecres l'oficina d'atenció ciutadana de la comissaria dels Mossos d'Esquadra a Montcada i Reixac, segons han confirmat fonts sindicals a l'ACN. Els Mossos d'Esquadra confirmen el tancament de l'oficina per motius de salubritat. La infecció s'hauria produït arran d'un menor que hi passava la nit, segons les fonts sindicals. Una ambulància del SEM s'ha desplaçat aquest matí fins les dependències policials i dos professionals mèdics han atès el jove i l'han traslladat a un centre mèdic. Els serveis de neteja estan desinfectant la zona seguint el protocol establert. Els usuaris són derivats a la comissaria de Ripollet, mentre que la resta de la comissaria funciona amb normalitat. (En aquesta actualització s'han afegit detalls del centre mèdic on s'ha traslladat el menor) El Servei d'Emergències Mèdiques (SEM) ha rebut una alerta d'un possible cas de sarna deu minuts abans de les dotze del migdia. Una ambulància s'ha desplaçat fins la comissaria dels Mossos d'Esquadra de Montcada amb dos professionals equipats amb vestits blancs de protecció per evitar el contacte amb el menor. Després de dur a terme les comprovacions pertinents, dos agents dels Mossos han autoritzat el personal del SEM a accedir a l'interior de l'oficina d'atenció ciutadana, on el jove es trobava descansant.  Els dos membres del SEM han acompanyat el jove a l'ambulància i posteriorment l'han traslladat a l'Hospital de la Vall d'Hebron.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Tanquen l'oficina d'atenció ciutadana de la comissaria dels Mossos a Montcada i Reixac per un possible cas de sarna


Els Mossos d'Esquadra investiguen si una entitat bancària va tapiar un pis amb tres menors a dins divendres passat. Així ho han confirmat fonts de l'Ajuntament de Barcelona, que neguen que es tracti d'un desnonament com han denunciat a través de les xarxes socials la CUP de Nou Barris i l'Associació de Veïns de Ciutat Meridiana. Les dues entitats asseguren que uns operaris van clausurar l'habitatge amb una porta de seguretat quan els menors estaven a casa sols, mentre la seva mare estava treballant. Els nens, que estaven a càrrec del germà gran, que té 16 anys, no van poder sortir de casa fins que els Bombers de Barcelona van actuar.

Summary: Investiguen si una entitat bancària va tapiar un pis amb tres menors a dins a Ciutat Meridiana


Uns 40.000 visitants d’arreu han omplert els carrers de Valls aquest diumenge per participar en la 38a Gran Festa de la Calçotada. L’esdeveniment marca l'inici de la temporada del calçot, que s'allarga fins a l'abril. Com cada any, s'han organitzat demostracions de coure calçots a la graella, concursos d'elaboració de salsa i de cultivadors, i degustacions populars. Com és habitual en els darrers anys, el concurs de menjar calçots és el que atreu més públic, entre ells diversos visitants japonesos, i també mitjans de comunicació internacionals. Es calcula que durant la jornada se serviran uns 60.000 calçots, una xifra que, al conjunt de la comarca, s’enfilarà a les 300.000 cebes. El guanyador del concurs de menjar calçots se n'ha cruspit 184  Enguany, el guanyador del concurs de menjar calçots ha estat el Carlos Fontecha, un veí de Rubí de 44 anys, que ha endrapat 184 calçots, un total de 2,245 quilograms. És el segon any que hi participa, i l'any passat es va classificar en tercera posició. "Estic molt content, he tingut sort que els meus contrincants han afluixat una mica abans que jo", ha afirmat Fontecha. El guanyador ha explicat que el moment més crític ha estat a partir dels 160 calçots. "He començat molt fort i l'últim fart de 175 a 200 era l'important, havia d'intensificar i cruspir-me els màxims perquè si no, no guanyaria", ha explicat. Tot i haver guanyat, no ha pogut superar el rècord del guanyador de l'any anterior - el barceloní Adrian Wegrzyn-, que es va menjar 5,8 quilos de calçots. Amb tot, després del concurs, Fontecha ha assegurat que estava tip i que passaria la tarda descansant. A més, entre bromes, ha dit que haurà d'anar "un parell de vegades al lavabo". El segon classificat, l'Alexander Staab, ha menjat 163 calçots, un 2,2 quilograms i, per primera vegada, una dona ha fet el pòdium. La tercera classificada ha estat la tarragonina Diana Andrade, que s'ha cruspit 158 calçots, uns 2,195 quilograms. La concursant ha participat amb un grup d'amics i ha rebut el suport de la seva família que, en tot moment, no l'ha parat d'animar. El concurs de menjar calçots és un dels actes clàssics i més mediàtics de la Gran Festa de la Calçotada. En 45 minuts, la vintena de concursants – enguany se n'hi han inscrit 37- acaparen totes les mirades dels centenars de persones que s'apleguen a la plaça del Patí. Durant la jornada s'han consumit uns 60.000 calçots En la 38 edició de la Gran Festa de la Calçotada s'han servit unes 60.000 cebes dolces, segons els organitzadors. També calculen que s'hauran consumit entre 200.000 i 300.000 calçots arreu de la comarca de l'Alt Camp, entre els servits pels restauradors i els dels particulars. "Aquesta festa la fa el bullici dels carrers, l'olor dolcenca de les cuites de calçots", ha subratllat el secretari de la Cambra de Comerç de Valls, Rafel Castells. I ha afegit que "l'èxit ha sorprès la mateixa empresa, perquè ha anat creixent i s'ha convertit en una de les grans festes típiques i populars de Catalunya". De fet, els carrers de Valls s'han inundat de turistes, vinguts amb agències i guies turístics, per participar de l'esdeveniment i, així, degustar les cebes dolces i la seva salsa en els espais habilitats de les places del municipi. Entre ells, un grup de japonesos que han explicat que han visitat la ciutat després de veure aquesta festa tradicional en un programa de la televisió del seu país. L'esdeveniment representa el tret oficial de sortida a la temporada de calçots, que enguany es presenta seca. Els cultivadors preveuen mantenir les xifres de producció de l'any passat, d'entre 12 i 13 milions de cebes.

Summary: Valls viu la Gran Festa de la Calçotada amb milers de visitants d'arreu


El candidat a la presidència del govern i líder del PSOE Pedro Sánchez ha obert aquest dimarts el seu discurs d'investidura fent una crida al diàleg a les forces "del canvi" per fer possible un govern que deixi enrere "les polítiques del PP", i ha advertit Podem i la resta de forces d'esquerres que les "imposicions" i el "xantatge" paralitzen l'acord. Ha recordat que els espanyols han demanat a les forces parlamentàries que trobin una solució política i abandonin els "retrets" i les "desqualificacions", i ha assegurat que sortir de la sessió d'investidura implicaria "que hem fet malament la nostra feina". També ha estès la ma al PP per assolir acords sobre les "grans polítiques d'Estat" com "la integritat territorial". El líder dels socialistes ha assegurat que l'encàrrec que els espanyols van fer a les urnes el 20-D passa per un "acord majoritari" per fer realitat "el canvi" i "abandonar les polítiques del Sr Rajoy i del PP", una afirmació que li ha valgut la primera escridassada de la tarda per part dels diputats populars i l'aplaudiment dels seus escons. "El canvi es paralitza amb les imposicions" Ha advertit a Podem –a qui no ha citat- que aquest canvi "es paralitza amb les imposicions, el xantatge i l'abandonament de la mesa de negociació" i que "el vehicle de l'acord s'accelera amb la capacitat de cedir, l'esperit de l'entesa i sobretot la il·lusió del canvi". "No ens van la imposició, el xantatge i l'abandonament", ha dit, "necessitem cedir per sumar, entendre'ns i sobretot il·lusionar-nos pel canvi". Segons Sánchez, enrocar-se en les posicions de cada formació "equival a que no passi res", i en canvi un acord implicaria que "algunes etapes del canvi es poden fer a velocitat de vertigen". " Necessitem avançar, i en tot el que estem d'acord ho podem dur a terme d'immediat", ha dit, mentre que "en tot el que discrepem, sortim per on estem i avancem a la velocitat que sigui possible, però avancem". Acords amb el PP per a les "grans polítiques d'Estat" També ha estès la mà al PP per "dialogar i acordar sobre les grans qüestions d'Estat", com "la integritat territorial, la reforma constitucional i la unitat dels demòcrates davant el terrorisme". "Demano al PP que actui amb la mateixa lleialtat que altres hem exercit des de l'oposició". "El PSOE no exigeix res" A més, Sánchez ha assegurat que a l'hora de fer possible aquest acord el PSOE "no exigeix res, no aspira a imposar res i no té línies vermelles". "Només fermes conviccions", ha sentenciat, i per tant no espera posar en marxa el 100% del seu programa electoral, igual que espera que les altres forces facin. Veu "impossible" un acord només d'esquerres Durant el seu discurs, el líder socialista ha defensat que res agradaria més al seu partit que formar govern amb les esquerres, però ha considerat que això és “impossible”. “És evident que s'ha creat una falsa esperança. Podem discutir sobre cadires, càrrecs i repartiment de poders per a cadascun. Però és absurd arribar aquí. Que tots els votants d'esquerres ho sàpiguen. No hi ha majoria suficient en aquest parlament per sumar un govern d'esquerres. No summa”, ha afegit Pedro Sánchez, tot insistint que les esquerres “no han aconseguit en aquestes eleccions el nombre de diputats suficient per conformar un govern d'un únic color polític”. És per això que ha defensat que ara mateix “no hi ha una suma possible només amb partits de la mateixa ideologia” i que els partits estan “obligats a barrejar-se i fer mestissatge ideològic”. En aquest sentit, ha remarcat que qui sí té majoria al Congrés són “les forces del canvi”, referint-se al PSOE, C’s, Podem, EU i Compromís. Són, segons el socialista, “diferents partits amb un amplíssim marge de possible entesa, i amb evidents aspectes en els quals hi ha significatius desacords”. “Així per què no fem un govern que faci efectiu el que ens uneix a la majoria dels 350 aquí presents? Per què no ens unim per fer un govern del canvi? Per què no ens posem d'acord per aprovar quantes normes siguin possibles per resoldre els problemes més apressants dels espanyols? Per què no votem junts a favor de tot en el que estem d'acord? On està el problema? Suposo que hi haurà qui plantegi que la dificultat no està en el que ens uneix, encara que sigui molt, sinó en el que ens separa”, ha sentenciat. Les propostes de l’acord amb C’s Més enllà de les motivacions polítiques exposades, al llarg del seu discurs ha detallat els acords als que ha arribat amb C’s i les polítiques que vol impulsar que, tot i estar ja explicades públicament, ha volgut desgranar davant el Congrés. Entre algunes de els mesures que ha citat, el socialista ha parlat de canviar el model de creixement basat en “la innovació i la millora de la productivitat”, a més d’impulsar un pla de “transició energètica” que també combati el canvi climàtic. En tancament progressiu de les nuclears, “no permetre el fracking lesiu” o un pla de política rural també han estat entre les seves propostes de govern.  En matèria econòmica, ha platejat “negociar amb Brussel·les un nou calendari que graduï el ritme de reducció, renunciar a que l’ajustament es faci retallant més despesa social, i una reforma fiscal integral i progressiva que lluiti contra el frau i prohibeixi les amnisties fiscals impulsades per Rajoy”. De la mateixa manera, també ha anunciat la “derogació dels elements més nocius de la reforma laboral” del PP, i la modificació per introduir novetats que creu més “justes”. En aquest mateix sentit, s’ha compromès a “reduir els contractes a tres tipus: l’actual indefinit, un estable de durada determinada que substitueixi al temporal, i un de relleu i per a la formació”.  La desigualtat també ha tingut espai en el discurs de Pedro Sánchez. El candidat socialista ha anunciat que vol combatre-la amb “la immediata posada en marxa d’un pla d’emergència social que atengui de manera urgent les necessitats” i amb “les bases per a reconstruir i modernitzar l’estat del benestar”, incloent en aquests plans el reconeixement d’un “ingrés mínim vital per a tendre la situació de 750.000 llars”.  Un “pacte sanitari que restableixi la universalitat de la cobertura”, una llei “per la igualtat salarial” entre homes i dones, o la derogació de la llei educativa de Wert, la LOMCE, també han estat entre els seus compromisos.  Sobre corrupció, Sánchez ha considerat que “el nivell insuportable” al que creu que s’ha arribat mereix una resposta immediata. I per això ha explicat que “no entrarà en el ‘i tu més’” i apostarà per “prevenir, combatre i castigar amb contundència la corrupció”. Lligat amb això, el socialista ha promès un canvi en el nomenament i la despolitització dels membres del Tribunal Constitucional, El Consell General del Poder Judicial, el Consell de Seguretat Nuclear o el Consell de RTVE. “Seran escollits a través de convocatòria pública, avaluació de la competència i idoneïtat dels candidats per un comitè assessor de la composició professional”.  La “derogació de la presó permanent revisable, de l’article 315.3 del Codi Penal sobre el dret a vaga” i acabar amb la “criminalització” de la protesta que segons ell inclou la Llei de seguretat ciutadana, també han format part del llistat de promeses. Sánchez ha apostat també per acabar “amb els aforaments” dels polítics, la derogació de la RSAL referent al món local, i “revitalitzar la llei de Memòria Històrica”.  Per últim, també ha promès aprovar, “ara sí”, una “llei de la mort digna” en aquesta legislatura i garantir “el dret de les dones a decidir sobre la seva maternitat”. Impulsar un Pacte Social, Polític i Institucional contra la Violència de Gènere i “canviar radicalment la política de refugiats”, han estat dos dels altres compromisos que ha agafat el socialista en matèria social.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Sánchez crida a abandonar les polítiques del PP i avisa Podem que amb “imposicions i xantatges” es paralitza l’acord


El procés sobiranista, el referèndum de l'1 d'octubre, l'aplicació de l'article 155 de la Constitució, les eleccions al Parlament i la situació de Carles Puigdemont i Oriol Junqueras són protagonistes de l'Exposició del Ninot de les Falles de València 2018.  La mostra, que s'inaugura aquest dissabte i en la què cada comissió fallera aporta una figura per a la votació popular que l'indultarà de les flames, concentra moltes referències a l'actual situació política catalana, davant la qual els artistes fallers han desplegat la seva càrrega satírica. A mes i mig de l'inici oficial de les festes de València, Catalunya copsa bona part de l'atenció del món faller.  Assegut al tron de ferro de la popular sèrie 'Joc de Trons', Carles Puigdemont és representat amb una estelada a una mà i en l'altra la bandera de Bèlgica, en referència a la situació del candidat de Junts per Catalunya. Un altre artista faller representa Puigdemont com el 'William Wallace' català, amb falda escocesa i una banda amb la senyera amb un peu aixafant al Constitució espanyola i l'Estatut. Aquesta escena porta com a frases "Demanant la consulta xafà la Constitució, i voten i va i resulta que tenim repetició" i "Un Braveheart  independent, el William Wallace català, ara si ix president, des de Brussel•les manarà".  En una altra figura, titulada 'Sant Jordi, la rosa, la princesa i el drac', Carles Puigdemont està caracteritzat com Sant Jordi, a sobre d'un drac amb la cara de Mariano Rajoy. En aquesta composició, el drac Rajoy porta la Constitució espanyola i amb la cua agafa pel coll Junqueras, mentre en una de les urpes de l'animal apareix el número 155, en al•lusió a l'aplicació de l'article de la Constitució. Una altra comissió fallera bateja Carles Puigdemont com Carles 'Fuigdelmón' i el representa en posició de meditació assegut sobre una de les urnes del referèndum de l'1 d'octubre i amb un exemplar de la Constitució espanyola a la mà.   El número 155 de la revista 'Hola' anuncia el casament entre Puigdemont i el president espanyol Mariano Rajoy amb el titular 'L'enllaç s'ha fet esperar. Al final l'amor va vèncer les diferències de parella'. En aquesta escena, l'artista faller representa Rajoy com a nuvi i el president català com a núvia. Ell li pregunta, en castellà, "què rima amb 155?" i ella li respon "però com ets, M.Rajoy!". A sota la portada anuncia declaracions de les exparelles, Oriol i Soraya, avançant que es troben "molt afectades".  En una altra de les escenes la parella són Rajoy i la vicepresidenta espanyola Soraya Sáenz de Santamaría, que passegen una gàbia amb un ocell que té la cara de Puigdemont.  L'exposició del Ninot també té lloc per a la líder de Ciutadans a Catalunya, Inés Arrimadas, que apareix representada com 'Ciutadana Inés, la Mata-Hari del procés'. Arrimadas està caracteritzada com una ballarina de dansa del ventre amb Junqueras i Puigdemont al seu costat. També ballant apareixen en una altra escena el candidat d'ERC i el de Junts per Catalunya, que fan de ballarines amb el títol 'Espectacle' i l'anunci d'un musical que assagen a Bèlgica i Estremera.  En una altra referència a Catalunya, una de les composicions al•ludeix al procés d'exhumació de Salvador Dalí, representant amb barretina i estelada. Al seu costat, Franco demana que li tornin la vida.

Summary: La situació política catalana és protagonista a l'Exposició del Ninot de les Falles de València


La presidenta de Cs, Inés Arrimadas, ha insistit en la proposta a PSC i PP d'anar junts a les eleccions catalanes. "Plantejo que anem junts els constitucionalistes a Catalunya", ha dit Arrimadas aquest divendres en una entrevista a 'RNE'. Sobre la negativa dels socialistes, Arrimadas veu "marge perquè rectifiquin". "De què servirà que anem separats un altre cop sabent que la llei electoral ens trinxa i que es perden molts vots constitucionalistes per aquesta llei electoral?", ha plantejat. Arrimadas ha defensat que cal fer "alguna cosa nova" per tenir "resultats diferents". Després de "frenar" l'independentisme el 2017, "toca el següent pas, que és governar", ha dit, i per fer-ho "cal que anem junts tots els constitucionalistes". "Si anem junts, és que guanyem", ha remarcat Arrimadas, que ha dit que "l'al·licient" per al votant "constitucionalista" per anar a votar a les eleccions catalanes no serà un candidat concret sinó la unitat dels partits no independentistes. Arrimadas ho ha dit després que el president del Parlament, Roger Torrent, hagi situat els comicis el 14 de febrer. La presidenta del partit liberal ha defensat que amb la correlació de forces actuals que hi ha a la cambra catalana "mai hi haurà una majoria alternativa" a l'independentisme.

Summary: Arrimadas insisteix en la proposta a PSC i PP d'anar junts a les eleccions catalanes


El Govern troba "anecdòtic" que el Consell de Ministres es reuneixi a Barcelona abans que acabi l'any. La portaveu de l'executiu, Elsa Artadi, ha dit que l'equip de Pedro Sánchez es pot reunir "on creguin més oportú", i que si venen a la capital catalana seran "benvinguts". Així s'ha expressat la també consellera de Presidència durant la roda de premsa d'aquest dimarts al migdia, posterior a la reunió del Consell Executiu. Artadi, però, ha apuntat que el que interessen són les "decisions" que es prenen a les reunions, i no tant el lloc on se celebren les trobades. A més, la portaveu del Govern ha rebutjat els "gestos simbòlics" del president espanyol, a qui ha emplaçat a materialitzar "propostes" per solucionar el conflicte de Catalunya amb l'Estat durant la reunió que ha de mantenir amb el cap del Govern, Quim Torra, a la tardor.


L'Ajuntament de Torrefarrera (Segrià) ha posat en marxa la campanya de foment del reciclatge #elfuturquevolem, amb l'objectiu d'augmentar la recollida selectiva al municipi, que actualment és del 21%, 16 punts per sota de la mitjana de Catalunya, així com evitar el malbaratament alimentari. Entre altres accions, des del consistori s'han programat xerrades i s'han repartit guies informatives sobre la importància de reciclar. A més, una educadora ambiental realitza visites als grans productors com ara bars, restaurants, comerços i empreses per tal d'involucrar-los en la recollida selectiva. Així mateix, l'Ajuntament regalarà cubells compostables a les famílies que ho sol·licitin. Una altra acció destacada serà l'increment el 2018 de la taxa d'escombraries, congelada des de fa set anys a la localitat. Torrefarrera espera tenir implantat el nou sistema de contenidors en illes a la localitat abans de l'estiu del 2018. L'alcalde de Torrefarrera, Jordi Latorre, la regidora d'Obres i Via Pública, Montse Ribé, el director de l'empresa Ecostudi, Ricard Vizcarra, i la tècnica de Medi Ambient de l'Ajuntament, Marta Huguet, han presentat aquest dimecres la campanya #elfuturquevolem, per fomentar el reciclatge al municipi. Latorre ha qualificat de "negatives" les dades de recollida selectiva al municipi i, per això, ha defensat la necessitats que els veïns prenguin consciència que "no reciclar té uns costos mediambientals, socials i també econòmics". Vizcarra ha explicat que en la marc de la campanya s'han programat a Torrefarrera xerrades i s'han repartit guies informatives sobre la importància de reciclar la brossa i "com aquesta bona pràctica pot fer estalviar diners a les famílies i negocis locals". Des del consistori es vol incidir també en la  conscienciació dels infants de la necessitat de reciclar, per aquest motiu els alumnes de 6è de primària de l'Escola La Creu han visitat recentment el Centre de Tractament de Residus del Segrià, ubicat a Montoliu de Lleida (Segrià). A la vegada, l'Ajuntament regalarà cubells compostables a les famílies que ho sol·licitin, fins a exhaurir existències. Una altra de les accions que s'han dut a terme és la creació d'un blog i un perfil de Twitter amb informació útil per reduir els residus, reciclar aquells materials que poden tenir un nou ús, així com consells per evitar el malbaratament alimentari. A més, una educadora ambiental realitza visites als grans productors per tal d'involucrar-los en la recollida selectiva. Tanmateix i per arribar al màxim de població, també s'han habilitat punts informatius itinerants amb una educadora ambiental que es desplaça en bicicleta pels carrers de la localitat. Abans de l'estiu de 2018, Torrefarera espera tenir implantat a la localitat el nou sistema de contenidors en illes. En aquest sentit, Montse Ribé ha destacat que es tracta de "contenidors amb més capacitat, estancs i innocus", i que es comptarà també amb nous camions de recollida selectiva. Increment de la taxa de recollida d'escombraries  D'altra banda, Jordi Latorre ha explicat que l'Ajuntament de Torrefarrera ha decidit, amb vista al 2018, "adequar" la taxa municipal de recollida d'escombraries "al cost real del servei", tenint en compte que "el cànon de residus no reciclables que imposa l'Agència de Residus de Catalunya es triplicarà en 4 anys". L'alcalde ha explicat el consistori "fa sis anys que no apuja les taxes i assumeix amb fons municipals el dèficit del sistema de recollida, que ascendeix aquest 2017 a 63.971 euros". Tot i això, Latorre ha assegurat que "l'Ajuntament es compromet a abaixar la taxa tant com es pugui si la població és capaç en els pròxims anys de reciclar més i, per tant, s'envia menys matèria no reciclable a l'abocador". Aquesta "adequació" de taxes per al 2018 aprovada pel ple municipal suposarà un increment de 17 euros en la taxa domèstica anual (passa de 82 a 99 euros). Pel que fa als establiments d'alimentació, la taxa passa de 165 a 199 euros; als restaurants, de 258 a 311 euros; als allotjaments, de 308 a 372 euros, i als bars i cafeteries, de 215 a 260 euros. En el cas dels locals comercials de 50 a 100 metres quadrats, la taxa passa de 165 a 199 euros; en els de més de 100 metres quadrats, de 215 a 260 euros, mentre els locals industrials passaran de pagar 246 euros a pagar-ne 297. En la nova ordenança s'estableix un nou apartat per als locals comercials de menys de 50 metres quadrats (abans inclosos en els d'entre 50 a 100 metres quadrats), amb una taxa de 100 euros, en lloc dels 165 que pagaven fins ara.

Summary: Torrefarrera engega una campanya per fomentar el reciclatge, que inclou un increment de la taxa d'escombraries


El ple de la Cambra de Comerç de Barcelona aposta per establir una "reacció efectiva i el més unitària possible" a la sentència del Tribunal Suprem sobre l'1-O. En una declaració institucional, l'ens es posa a disposició "de la resta d'institucions i societat civil" per aconseguir una "resposta de país, amb un impacte que vagi més enllà de les nostres fronteres". El text assegura que "atès el moment excepcional" de "regressió de drets i llibertats a Catalunya" les Cambres de Comerç no poden restar "indiferents". "Recolzarem la resposta majoritària de les institucions i de la ciutadania en la defensa no-violenta de la democràcia, la llibertat i els drets individuals i col·lectius", afirma la declaració.

Summary: La Cambra aposta per "una reacció efectiva i el més unitària possible" a la sentència del Suprem


Esteban avisa que el pacte amb C's "dificulta arribar a acords" i considera que el PP vol cenyir-ho als partits "constitucionalistes" ACN Madrid.-El portaveu del PNB al Congrés dels Diputats, Aitor Esteban, ha lamentat que Mariano Rajoy no hagi assumit un "canvi d'actitud" cap al País Basc, i tampoc per a Catalunya. De fet, veu només una "picada d'ullet" a les forces constitucionalistes, i en particular al PSOE, en el discurs d'investidura d'aquest dimecres. En aquest context, el diputat basc ja ha advertit que per ara el seu grup no contempla donar suport als pressupostos de Rajoy: "Ni apropar-nos, hauran de ser ells", ha afegit en roda de premsa. De fet, ha apuntat que no estan disposats a canviar "un cromo per un altre" sinó que calen plantejaments "diferents i de molt calat". En qualsevol cas, Esteban també ha advertit que el pacte entre PP i C's "dificulta" que es puguin arribar a acords, no només en clau nacional, sinó també econòmica i ha criticat a Rajoy una anàlisi "simplista" de l'economia espanyola.

Summary: El PNB lamenta que no hi hagi "canvi d'actitud" de Rajoy cap als bascos i descarta donar suport als pressupostos


L'ocupació va registrar un descens del 3,5% ACN Barcelona.-Les vendes al comerç  del comerç minorista a Catalunya van caure un 9,3% en comparació al mateix mes del 2019, segons les dades provisionals de l'Índex de Comerç Minorista de l'Institut Nacional d'Estadística (INE). Catalunya va ser un dels territoris on més van caure les vendes, només superat per les Illes Canàries (-14,2%), les Illes Balears (-15,3%) i Ceuta i Melilla amb un descens del 19,9% i del 24,6% respectivament. Al conjunt de l'Estat, les vendes al comerç minorista van retrocedir un 4,6%. Pel que fa l'índex d'ocupació en el sector del comerç minorista a nivell estatal presentava a l'agost una variació del -3,4% respecte el mateix mes del 2019, mentre que a Catalunya va ser del -3,5%.

Summary: Les vendes del comerç minorista a Catalunya cauen un 9,3% a l'agost


La Creu Roja de Catalunya, amb el suport de la Generalitat, enviarà 150 allotjaments  temporals d’emergència per als damnificats pel terratrèmol de l’Equador, registrat el passat 16 d’abril. Cadascun d’aquests allotjaments temporals acollirà 5 persones i, per tant, se’n beneficiaran unes 750 persones. Amb aquest projecte, es pretén dignificar al màxim les condicions de vida de les persones afectades per aquesta situació d’emergència, metre no accedeixen a un allotjament estable i permanent. Les xifres oficials del govern equatorià parlen de 660 morts, 51.000 ferits i prop de 30.000 persones que han perdut les seves llars. El material sortirà des del Port de Barcelona el proper 9 de maig i es calcula que trigarà entre 23 i 25 dies a arribar al territori afectat. Per la seva banda, la Creu Roja de Gran Canària enviarà 150 allotjaments temporals més aquesta mateixa setmana. A banda de col·laborar amb l’allotjament progressiu, des de Catalunya la Creu Roja dóna suport econòmic, de distribució d'aliments, d'aigua i de sanejament. A més, s'ha marcat com a objectiu garantir que els afectats puguin viure amb dignitat, amb allotjaments temporals de qualitat. Els allotjaments temporals d’emergències van ser utilitzats per primer cop després del terratrèmol d’Haití l’any 2010. Són estructures d’acer galvanitzat, de 18 metres quadrats, tal com estableixen els criteris de la carta humanitària. S'anomena estructura progressiva, perquè l’estructura es podria ajuntar i fer-la més gran. La casa és de ràpida construcció i té una gran facilitat de transport i de muntatge.  Aquest projecte respon a un compromís que va prendre la Federació Internacional de la Creu Roja i la Mitja Lluna Roja amb Nacions Unides. Aquesta federació és la institució que lidera la resposta d’alberg i refugi de la mà dels governs locals. Durant l’acte de presentació de l’enviament, el secretari d’Afers Exteriors i de la UE de la Generalitat, Jordi Solé, ha posat en valor "les mostres simbòliques i pràctiques de solidaritat envers el poble equatorià" que aquests dies hi ha hagut "per part del poble català, de les institucions catalanes i de la pròpia comunitat equatoriana al nostre país”.

Summary: Creu Roja Catalunya enviarà a l’Equador 150 allotjaments temporals d’emergència per als afectats pel terratrèmol


El centre històric de Manresa és la zona més emblemàtica de la ciutat, però també una de les que més ha patit els estralls de la crisi. Per això, comerciants, restauradors i veïns del barri han creat L'Antic, un moviment que té el doble objectiu de dinamitzar socialment el barri i trencar els estigmes que pateix. El grup s'ha proposat organitzar un esdeveniment mensual i, a llarg termini, dur a terme accions que embelleixin el barri. La primera proposta tindrà lloc per Sant Jordi amb diverses activitats a les places de la zona. La idea és trencar la ruta que la gent acostuma a fer quan passa pel barri antic i obrir-la cap a altres zones més desconegudes. Des de L'Antic defensen el barri i celebren que, per primer cop des de la crisi, el número de botigues que obren supera les que abaixen la persiana.

Summary: Neix L'Antic, un moviment per dinamitzar el centre històric de Manresa i trencar els estigmes del barri


El CaixaForum Barcelona ha presentat l'exposició 'Agon! La competició a l'antiga Grècia' que es podrà veure a partir d'aquest divendres fins el 18 de febrer de 2018 fruit d'un acord amb el British Museum. Les dues institucions han organitzat la mostra que permet veure per primera vegada fora de Londres peces com una de les set meravelles del món antic, un fragment del fris del mausoleu d'Halicarnàs. A través de 170 objectes, l'exposició examina l'esperit competitiu i la rivalitat de la societat de l'antiga Grècia. Bona part del que s'exposa són obres mestres del museu britànic que han estat restaurades per l'ocasió. Així, s'hi presenten des de bales i daus que feien servir els nens de fa 2.200 anys fins a una estàtua de marbre romana del segle I dC.

Summary: El CaixaForum exposa peces de l’antiga Grècia que surten per primera vegada del British Museum


Bombers, Guàrdia Civil, Mossos i Salvament Marítim busquen des de dos quarts de tres de la tarda d'aquest dijous un submarinista desaparegut a la zona de Punta Falconera, a Roses (Alt Empordà). Cap a aquella hora Salvament Marítim ha vist una barca tipus zodiac que semblava a la deriva. En acostar-s'hi ha vist que hi havia una noia i l'han rescatat. Segons els Bombers, la noia ha sortit a navegar amb el seu germà, que tenia intenció de fer pesca submarina, i el noi no hi era. Ambdós són de nacionalitat estrangera, indiquen les mateixes fonts. Salvament Marítim ha demanat aleshores suport de Bombers, Mossos i Guàrdia Civil, que busquen des d'aleshores el submarinista desaparegut. Al dispositiu de recerca hi participen els submarinistes dels Bombers i de la Guàrdia Civil i l'helicòpter Helimer 218 i el vaixell Salvamar Castor de Salvament Marítim.

Summary: Busquen un submarinista desaparegut a la zona de Punta Falconera, a Roses


Els biòtops artificials  guanyen terreny a la costa tarragonina. Enguany se n’instal·laran disset de nous -set a Tarragona i deu a Altafulla-, amb els quals s’arribarà a la xifra de 120 biòtops submergits des que es va endegar la iniciativa, l’any 2012. Els biòtops artificials són grans peces d’obra i pedra fetes amb un ciment natural d'alta durabilitat que atreuen la flora i la fauna marines i fan que es formi un escull. Se situen sota les boies que delimiten la zona de bany en superfície i tenen una alçada d'entre un metre i mig i dos metres, i la seva amplada acostuma a ser d'un metre i mig. El seu pes és d'entre 1.500 i 2.500 quilos. Els biòtops, finançats per Repsol, incorporen un sistema de boia intermèdia que no malmet el fons marí. Els biòtops s'instal·len de manera permanent i, en acabar la temporada d'estiu, tan sols es retira la cadena i la boia de plàstic superior, la qual cosa permet que la vida marina que s'ha generat al seu voltant, no es vegi malmesa i continuï creixent, a diferència del que passava amb els tradicionals blocs de formigó que es posaven i treien a l'inici i final de cada temporada d'estiu. Així doncs, amb el nou sistema de boies ecològiques la base queda al fons del mar i a l'inici de cada temporada uns submarinistes en localitzen per GPS la posició exacta per col·locar-hi novament una boia de superfície.   Pel que fa al finançament del projecte, Repsol es fa càrrec dels biòtops, mentre que els ajuntaments financen el manteniment del material i la instal·lació i desinstal·lació de la part que va des de la boia intermèdia fins a la superfície. Els municipis que utilitzen aquest sistema d'abalisament ecològic de les platges són Torredembarra (amb 32 biòtops instal·lats), l’Ametlla de Mar (11), Altafulla (38), Salou (8),Tarragona (26) i l'Hospitalet de l'Infant (5). Els parcs de biòtops Torredembarra i Altafulla disposen de parcs de biòtops, és a dir, d'una extensió de terreny on hi ha diversos biòtops submergits amb els quals, a més de regenerar i conservar la flora i la fauna marines de la zona, es busca apropar el mar als seus visitants a través de diferents activitats aquàtiques i d'educació i sensibilització en favor de la conservació del medi marí.  Aquests parcs de biòtops tenen una extensió de 200 metres quadrats. El de Torredembarra està situat a una profunditat de 4,5 metres, mentre que el d’Altafulla està a uns 5,5 metres de profunditat dins la zona de bany i a uns 200 metres de la costa.

Summary: La costa tarragonina ja disposa de 120 boies ecològiques


Les Cases de la Música (Gironès, l'Hospitalet, Manresa, Mataró i Manresa) ofereixen un total de 58 beques per a músics i formacions novelles i emergents. Com a novetat, enguany s'incorporen dues noves línies, una dirigida a la composició en col·laboració amb la Fundació SGAE, i una altra per actuar al festival Acústica de Figueres, una oportunitat "única" per donar a conèixer les bandes emergents, "ja que es tracta d'un gran aparador". Així ho ha explicat el director de la Casa de la Música de Manresa, Dani Castellano, qui ha afegit que "és molt complicat que els músics puguin sortir de la seva comarca, i per això s'aposta pels grans festivals perquè tinguin més acceptació entre el públic". El termini per presentar les propostes s'acaba el 18 de març.  Enguany, com a novetats, s'han obert dues noves línies d'ajuts. Una dirigida a la composició per tal que els músics puguin dedicar-se a composar les seves noves obres, ja que molt sovint no poden disposar dels temps suficient per dedicar a l'autoria, ja que és una tasca que no dona un rendiment econòmic immediat. En aquest àmbit, s'ofereixen cinc beques de 1.000 euros per a cinc compositors d'obra musical.  L'altra novetat és l'ajut per participar al Festival Acústica de Figueres. L'objectiu és ajudar a que els grups puguin sortir del seu àmbit i presentar-los d'aquesta manera al públic e general.  Amb la incorporació d'aquestes dues noves línies d'ajuts, el director de la Casa de la Música de Manresa, Dani Castellano, ha explicat que "s'aconsegueix tot el ventall de la cadena de valor de la música, des de la composició fins a l'aparició als escenaris". En aquest sentit, Castellano ha explicat que hi ha tres escenaris possibles: la Fira Mediterrània de Manresa i el Mercat de Música Viva de Vic, més dirigits als professionals, i el Festival Acústica, dirigit a introduir els artistes al públic en general.  Durant el 2018, les Cases de la Música van oferir un total de 58 beques: set per a l'enregistrament en estudi, 10 per a la producció de directes, 33 per a la creació de càpsules audiovisuals, tres per a la participació del Mercat de Música Viva de Vic, i 5 més per a la participació a la Fira Mediterrània de Manresa.

Summary: Les Cases de la Música ofereixen prop de 60 beques per a grups novells i emergents


La despesa en Recerca i Desenvolupament (R+D) a Catalunya al 2017 va sumar 3.273,4 milions d’euros, l’1,47% del PIB, per sobre de la taxa de l’1,45% registrada al 2016. Aquesta xifra de 3.273,4 milions, suposa 170 més que el 2016, el 5,48% més, segons l’estadística sobre activitats de R+D que publica l’Institut Nacional d’Estadística (INE). A l’Estat s’han destinat 14.052 milions, el 6% més, situant l’esforç inversor en l’1,20% del PIB. A Catalunya, les empreses són les més diners aporten a R+D, el 58% del total, amb una inversió de 1.916 milions, el 7,7% més que el 2016. Les universitat aporten el 22% del total, amb 723 milions, l’1,97% més, i el sector públic, el 19% del total, amb 620 milions, el 3,42% més que el 2016.  Les dades que publica anualment l’INE indiquen que el pes del R+D en el PIB de Catalunya ha augmentat lleugerament entre el 2016 i el 2017, passant de l’1,45% a l’1,47%. A l’Estat, l’avanç ha estat més minso, passant de l’1,19% del PIB a l’1,20%.  La despesa interna total a Catalunya, tenint en compte el sector empresarial, les universitats i el sector públic, va ser el 2017 de 3.273,4 milions d’euros, el 23,3% de la despesa total de l’Estat. Aquesta xifra del 3.273 milions suposa un increment del 5,48% en relació amb el 2016.  En relació amb el personal intern dedicat a la divisió de R+D a Catalunya, l’INE indica que el nombre de persones en termes de jornada completa es va situar el 2017 en 48.551 persones, el 22,5% del total espanyol, i el 4,2% més que el cens laboral que hi havia el 2016.  Lideratge de les empreses  El sector empresarial va ser el més actiu en activitat de R+D aportant el 58,54% del total de recursos destinats a Catalunya. Les xifres indiquen que les empreses van invertir 1.916 milions d’euros el 2017 a R+D, el 7,71% més que el 2016.  La plantilla empresarial adscrita al departament de R+D el 2017 es va situar en 23.363 persones, el 5,88% més que el 2016, i el personal estrictament investigador va sumar 11.837 persones, el 6,33% més.  Universitats En les universitats o el centres d’ensenyament superior es va destinar a R+D 723 milions d’euros, l’1,97% més que el 2016. El personal de les universitats dedicat a temps complet a la recerca va sumar 14.915 persones, el 2,43% més. Només investigador el nombre es va situar en 11.194 persones, el 4,85% més.  Sector públic Finalment, la inversió del sector públic català el 2017 a R+D es va situar en 619,8 milions d’euros, el 19% del total invertit a Catalunya. La inversió pública en R+D el 2017 va augmentar el 3,42% en relació amb el 2016. El nombre de persones dedicades al R+D en el sector públic el 2017 va ser de 10.100 persones, el 3,62% més. El personal públic estrictament investigador va sumar 5.784 persones (en termes de jornada completa) el 3,5% més.  'Baròmetre de la Innovació' de la Generalitat El departament d’Empresa publica també anualment el 'Baròmetre de la Innovació' sobre l’estat de la R+D. El baròmetre inclou en les xifres també les iniciatives de modificacions innovadores en les organitzacions empresarials o canvis aplicats en les cadenes de producció per optimitzar la producció.  Una de les conclusions del Baròmetre coincideix amb les dades de l’estadística de l’INE. Tant l’INE com la Generalitat destaquen el paper actiu del sector empresarial en la recerca a Catalunya i els dos estudis confirmen el lideratge de les empreses en l’activitat de la R+D.

Summary: La despesa total en R+D interna el 2017 va sumar 3.273 milions d’euros, l’1,47% del PIB i el 5,5% més que el 2016


Una seixantena de veïns de Salitja – poble que pertany a Vilobí d'Onyar – van voler retre homenatge a les dues germanes mortes de forma violenta aquest divendres quan eren a casa seva. Els concentrats es van aplegar al costat de l'Església del municipi amb ninots de peluix que duien el nom de les petites. També van encendre unes quantes espelmes i van acabar l'acte amb un aplaudiment. Dissabte al matí va ser l'Ajuntament de Vilobí qui va convocar un minut de silenci per condemnar el doble crim a la Plaça de l'Ajuntament. En aquest cas s'hi van aplegar unes 150 persones amb els regidors del consistori selvatà amb l'alcaldessa del municipi, Cristina Mundet, al capdavant.

Summary: Una seixantena de veïns de Salitja recorden les dues nenes mortes divendres amb una encesa d'espelmes


El secretari de Salut Pública, Josep Maria Argimon, ha anunciat aquest dimarts que Catalunya reduirà la quarantena de contactes estrets amb un positiu de covid-19 de 14 a 10 dies. La mesura s'aplicarà a partir de la setmana que ve, segons ha detallat Argimon en una entrevista a TV3. Salut estudiava des de feia unes setmanes aquesta possibilitat i ja ha pres la decisió després de consultar-ho amb diversos experts, tot i que "no tothom hi està d'acord". Argimon ha dit que, tot i que els 14 dies de quarantena són "la millor opció", s'havia de fer un "balanç entre risc i benefici". Per tant, tot i admetre que hi ha un "cert risc", Argimon creu que "és controlable" i que aquesta mesura pot ajudar a "millorar el compliment" de les quarantenes. Argimon donarà detalls sobre aquesta mesura en una roda de premsa aquest dimarts a la tarda, però ja ha avançat que la decisió ja està presa un cop s'han fet les rondes de consultes amb els experts. "No fem res que no hagin fet altres països, com Suïssa o Holanda", ha dit. França ha anat més enllà i ha rebaixat la quarantena a 7 dies, una opció que Argimon considera "massa agosarada" per a la situació epidemiològica que hi ha ara mateix a Catalunya. Amb aquesta reducció, la quarantena d'un contacte estret amb un positiu s'iguala a l'aïllament que fa una persona infectada, que també és de 10 dies. Argimon ha deixat clar que s'avaluarà si la mesura ha servit per millorar el compliment del temps de quarantena i que, si no és així, es tirarà enrere. La reducció del temps de quarantena permetrà, per exemple, que un infant que hagi de fer aquest aïllament per un positiu al seu grup estable de convivència al centre educatiu ho faci durant un termini de 10 dies, i no de 14 com fins ara. Argimon ha aprofitat per insistir al govern espanyol perquè destini "alguna ajuda" per als pares que han de fer aquesta quarantena amb els seus fills. "Minimitzar la mobilitat" Un dia després que el president de la Generalitat, Quim Torra, hagi recomanat no viatjar a Madrid per la situació epidemiològica en aquesta comunitat, Argimon ha demanat pensar si el desplaçament és "estrictament necessari" o si "la reunió o la gestió es pot fer per videoconferència". "Sempre que puguem hem d'intentar minimitzar la mobilitat i que aquesta sigui responsable", ha dit. Pel que fa a la situació del coronavirus a Catalunya, Argimon ha constatat que els indicadors estan augmentant a un ritme "una mica" més alt del que preveia. Si aquesta situació continua, ha avançat que caldrà prendre "mesures" que seran "més globals" que el tancament dels pacs infantils.  Respecte a aquests equipaments, Argimon ha demanat seguir estrictament les recomanacions, com ara que els nens vagin acompanyats d'un sol adult i evitar "fer tertúlia"; l'ús de gel hidroalcohòlic quan es faci ús de gronxadors o altres elements; respectar la distància de seguretat, l'aforament per evitar aglomeracions i fer ús de la mascareta. També ha apel·lat als ajuntaments a destinar agents cívics a passejar pels parcs infantils per comprovar l'ús que se'n fa.

Summary: Catalunya reduirà la quarantena de contactes estrets de 14 a 10 dies a partir de la setmana que ve


La Fiscalia Superior de Catalunya ha presentat aquest divendres davant del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) les querelles que va anunciar contra tots els membres del Govern de la Generalitat i contra alguns membres de la Mesa del Parlament per l'1-O. En concret, el ministeri públic els acusa dels delictes de prevaricació, desobediència i malversació. Pel que fa a la Mesa del Parlament, la querella s'ha presentat contra els cinc membres que van votar a favor de l'admissió a tràmit de la Llei del referèndum.  En el seu escrit contra el Govern, de 45 pàgines, el fiscal superior, José María Romero de Tejada, demana al magistrat instructor del TSJC diverses diligències d'investigació i mesures cautelars. Entre les diligències destaquen la declaració de tots els investigats, l'aportació de les còpies de les actes de la sessió del Govern del 6 de setembre i les còpies de les notificacions, requeriments i avisos sobre les sentències i interlocutòries del Tribunal Constitucional per aquesta qüestió. De les mesures cautelars, destaca la petició d'un ofici a tots els alcaldes de Catalunya perquè donin instruccions per tal d'impedir que es faciliti "cap recurs personal o material, inclosos locals" per a la celebració del referèndum. També sol·licita que s'enviï un ofici a la policia espanyola, Guàrdia Civil i Mossos d'Esquadra perquè "adoptin les mesures necessàries per impedir la promoció, organització i celebració del referèndum", i intervinguin efectes o instruments, fins i tot requisant urnes, sobres, manuals de les meses, impresos, elements informàtics i anàlegs. D'altra banda, també demana el tancament de dues pàgines web: garanties.cat i connectat.voluntariat.gencat.cat/referendum2017. Així, es demana la interrupció del servei si el servidor és a l'estat espanyol, o el bloqueig de l'accés des de territori espanyol si el servidor és a l'estranger. També demana bloquejar l'accés a qualsevol altre mitjà de comunicació o xarxa social que faci la mateixa funció de difusió del referèndum i d'inscriure voluntaris. En el mateix sentit, es demana ordenar als directors de mitjans de comunicació, escrits o audiovisuals, públics o privats, amb seu a Catalunya per no inserir cap publicitat institucional o propaganda sobre el referèndum. Per últim, demana que s'exigeixi fiança als investigats o fins i tot l'embargament de béns per assegurar el pagament de les possibles responsabilitats econòmiques, així com autorització judicial per entrar i escorcollar domicilis. El fiscal justifica la petició de mesures cautelars per la "reiteració" de la posició del Tribunal Constitucional així com "les conductes reiterades d'incompliment" dels investigats, amb "gairebé evidència de delicte flagrant", assegura. En aquest sentit, el ministeri públic diu que el temps que trigaria a dictar-se sentència ferma podria donar lloc a la comissió del delicte: un referèndum "per desmuntar l'ordre constitucional". Per la seva banda, la querella contra part de la Mesa del Parlament, de 67 pàgines, no demana mesures cautelars, però sí diverses diligències d'investigació, com la declaració dels investigats i de quatre testimonis: el secretari general de la cambra, Xavier Muro, el lletrat major, Antoni Bayona, i els dos membres de la Mesa que van votar contra l'admissió a tràmit, José María Espejo-Saavedra i David Pérez. Igualment també demana les actes del ple del 6 al 8 de setembre, les actes de les reunions de la Mesa dels mateixos dies, els textos de les lleis del referèndum i de transitorietat i una còpia dels requeriments i notificacions del TC enviades als membres de la Mesa. Llarga llista de pronunciaments del TC en contra En la querella contra el Govern, el fiscal Romero de Tejada fa una llarga enumeració de totes les dates i fets que justifiquen la interposició de la querella pels delictes de desobediència de les resolucions judicials, prevaricació per dictar ordres manifestament il·legals i malversació de fons públics, per dedicar partides pressupostàries de la Generalitat a l'organització del referèndum. Així, recorda que la resolució d'inici del procés constituent, aprovada el 9 de novembre del 2015, ja va ser anul·lada per una sentència del Tribunal Constitucional el 2 de desembre següent. En base a aquella resolució, els grups parlamentaris de JxSí i la CUP van promoure diverses iniciatives parlamentàries, i en base a aquella sentència es van anar declarant nul·les pel TC. Entre els actes parlamentaris considerats nuls per la seva inconstitucionalitat destaquen la comissió del procés constituent i les seves conclusions, aprovades el juliol del 2016 i les resolucions del debat de política general promovent el referèndum, cosa que ja va comportar querelles contra la presidenta de la cambra, Carme Forcadell, i quatre membres sobiranistes més: Lluís Corominas, Anna Simó, Ramona Barrufet i Joan Josep Nuet. També recorda que es van anul·lar les partides del Pressupost dedicades al referèndum i que al maig el TC va sentenciar contra la llei de consultes del 2010. Per últim, el 31 de juliol passat una providència del mateix TC va suspendre la reforma del Reglament del Parlament que va introduir la tramitació de lleis per procediment de lectura única. Per tot això, el ministeri públic considera que hi ha hagut "abundants pronunciaments del TC, reiterats de forma clara i sense fissures, públics" i coneguts. Segons el fiscal, la Llei del referèndum "pretén donar aparença de cobertura legal i normalitat a un referèndum que notòriament se sap que és, no ja contrari a l'ordenament jurídic, sinó que vulnera frontalment, obertament i de forma grollera els mandats del TC, evidenciant de nou la pertinaç, inequívoca i irreversible voluntat del Govern i dels grups de JxSí i la CUP de tirar endavant el seu projecte polític per la força dels fets consumats, amb total menyspreu a la Constitució, l'ordenament que n'emana i els pronunciaments del TC". Per últim, la fiscalia justifica la interposició de la querella en aquest moment i contra tot el Govern per la signatura dels dos decrets, el de convocatòria del referèndum i el de mesures complementàries. Total menyspreu de la Mesa a la Constitució   La querella de la fiscalia contra la Mesa del Parlament explicita que la presidenta Carme Forcadell i els membres Lluís Guinó, Anna Simó, Joan Josep Nuet i Ramona Barrufet han actuat amb al voluntat "inequívoca i irreversible" de tirar endavant un projecte polític "per la força dels fets consumats". A més, detalla que han permès votar les dues lleis "amb total menyspreu a la Constitució del 1978" i en contra de "tots els pronunciaments" recollit en les successives sentències, interlocutòries i providències del Tribunal Constitucional.   La fiscalia considera que els cinc membres de la Mesa del Parlament querellats podrien haver comès delictes de desobediència greu, prevaricació continuada i malversació de diners públics. A més, la fiscalia també sol·licita que prenguin declaració en qualitat de testimonis al secretari general del Parlament, Xavier Muro, i al lletrat major del Parlament, Antoni Bayona, perquè refermin les advertències fetes a la Mesa alertant de la inconstitucionalitat de permetre les votacions de les lleis de desconnexió. També com a testimonis, proposa el vicepresident segon de la Mesa i el secretari segon que van votar contra l'admissió a tràmit.   Segons la fiscalia, la conducta de Forcadell i de la resta de membres querellats evidencien una "contumaç i obstinada voluntat d'incomplir els mandats constitucionals" recollits per un total de quatre sentències i tres interlocutòries. "Continuant així amb el desenvolupament de l'anul·lada, per inconstitucional, resolució 1/XI", continua detallant la querella.   En relació al delicte de desobediència greu, la fiscalia argumenta que tots els membres de la Mesa tenien ple coneixement de les sentències i interlocutòries que forçava a impedir que el Parlament votés les lleis però, tot i això, van decidir tirar-ho endavant. "Davant el pronunciaments que declaren la inconstitucionalitat de la convocatòria d'un referèndum vinculant secessionista, decideixen obviar-ho i admetre a tràmit les proposicions de llei permetent la votació per part del Parlament", argumenta a fiscalia.   La fiscalia recorda que el Tribunal Constitucional emmarca tots els passos cap al referèndum com una "successió temporal d'esdeveniments" derivada de la resolució 1/XI i ressalta que els membres de la Mesa han rebut "personalment" advertències sobre la seva obligació de no permetre que es tirin endavant. Finalment, recorda que aquest delicte sanciona "les autoritats o funcionaris públics que es neguin obertament a donar el degut compliment a resolucions judicials, decisions o ordres de l'autoritat superior". "Els fets objectes de querella integren tots els elements del delicte de desobediència", considera la fiscalia. La fiscalia també sosté que hi ha indicis per investigar-los per prevaricació continuada. "Utilitzen arbitràriament les potestats de les quals estan investits per adoptar acords clarament contraris a l'ordenament jurídic i a la Constitució", exposa la querella. En aquest qualificació jurídica, desgranen que tant el dia 6 de setembre com el 7, la Mesa va permetre "amb els seus vots" l'admissió a tràmit de la proposició de llei de referèndum d'autodeterminació i de la llei de transitorietat jurídica "amb plena consciència que, amb el seu pronunciament, impulsaven un tràmit constitucionalment il·legítim". "I viciat d'arrel per la manca absoluta de competència dins de l'ordenació territorial de l'Estat", afegeix.   La querella també carrega contra la Mesa per haver desoït peticions de reconsideració i haver permès la votació i la publicació de les lleis (ja aprovades) tot i comptar amb els dictàmens en contra del lletrat major i sense la signatura del secretari. "Les decisions dels querellats, no poden ser reputats com a actes polítics, es tracta de decisions que afecten al funcionament del Parlament i que, potencialment, poden generar un greu trencament de l'ordenament constitucional", argumenta la fiscalia.   En tercer lloc, la fiscalia també considera que se'ls hi pot atribuir un delicte de malversació de diners públics perquè els membres de la Mesa "no poden desconèixer que la seva decisió, permetent la tramitació de la proposició de llei de referèndum, comporta necessàriament l'ús de fons públics".   La fiscalia dedica un últim apartat a negar que els querellats es puguin excusar en el privilegi de la inviolabilitat com a membres del Parlament. "La norma protegeix la llibertat d'expressió dels diputats autonòmics, però no és un privilegi personal que els immunitzi de responsabilitats per actes manifestament il·legals executats al marge o contra el propi sistema parlamentari", conclou la querella.

Summary: La Fiscalia presenta al TSJC les querelles contra tot el Govern i alguns membres de la Mesa del Parlament per l'1-O


El ministre de l'Interior, Jorge Fernández Díaz, ha apuntat aquest dimarts a una possible "càrrega ideològica" a les declaracions del comissari europeu d'Afers Econòmics i Financers, el socialista francès Pierre Moscovici, que després d'avançar les previsions de la Comissió Europea auguraven que l'Estat incomplirà els seus objectius de dèficit al 2015 i al 2016 aquest dilluns les va confirmar oficialment. Segons Fernández Díaz "hi ha una realitat" en les sospites que Moscovici actua marcat per algun criteri polític, perquè "va sortir fent unes declaracions" i "el president Juncker i el Col·legi de Comissaris el va desautoritzar" i per tant "alguna cosa no va fer bé". "Jo no voldria pensar que donada la proximitat de les eleccions aquí hi ha hagut d'alguna manera -tenint en compte el debat a Europa sobre la consolidació fiscal i les polítiques de creixement- alguna càrrega política o algun tret polític o ideològic que hagués condicionat d'alguna manera aquestes afirmacions", perquè "una elemental prudència tenint en compte el moment polític que viu a Espanya hauria aconsellat com a mínim que aquestes coses s'haguessin pensat abans", ha dit.  El ministre s'ha mostrat convençut que l'Estat complirà el dèficit i ha assegurat que en tot cas la diferència entre les previsions de la Comissió europea del 4,5% de dèficit al 2015 i el 4,2% que consta a l'objectiu de dèficit "és petitíssima". Pel que fa al 2016, segons el ministre, la previsió de dèficit de la Comissió també "varia molt poc (set dècimes) respecte al que consta als pressupostos de l'Estat que es troben en tramitació al Congrés.

Summary: Fernández Díaz veu una possible "càrrega ideològica" en les manifestacions del comissari europeu d'Afers Econòmics


La Divisió d'Afers Interns (DAI) dels Mossos d'Esquadra han citat a declarar els agents que es van encarar a guàrdies civils a Castellgalí (Bages) en el referèndum de l'1 d'octubre, tal com avança el diari 'Ara' i ha pogut confirmar l'ACN. Els agents han rebut una citació per comparèixer el proper dilluns al complex central d'Egara en el marc d'una informació reservada sobre la seva actuació durant l'1-O. La DAI ha citat diversos agents, alguns dels quals ja han declarat, en el marc de les investigacions sobre el compliment de les instruccions de la Prefectura de Policia per impedir l'obertura dels centres electorals l'1 d'octubre, tal com havia ordenat el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC). A més, diversos jutjats catalans han obert diligències per denúncies contra els Mossos per la suposada passivitat en permetre l'obertura de col·legis electorals l'1-O.

Summary: Afers Interns dels Mossos cita a declarar els agents que es van encarar a la Guàrdia Civil l'1-O a Castellgalí


La Gendarmeria francesa busca una estudiant de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) desapareguda a París des de l'1 de maig. La noia cursa la carrera d'Economia al centre docent català, i era a la capital francesa d'Erasmus, concretament a l'Escola d'Economia de la Sorbona, segons ha confirmat la Guàrdia Civil. El cos de seguretat espanyol ha col·laborat en la investigació aportant una mostra d'ADN de la jove a la policia francesa. Els pares de la noia, originaris de Granada però residents a Mallorca, s'han desplaçat fins a la capital francesa. La jove es diu Natalia Sánchez i té 22 anys. Van ser els seus companys de pis els que van denunciar la desaparició a la policia.

Summary: Busquen una estudiant de la UAB desapareguda a París quan estava d'Erasmus


Eufòria entre les 300 persones que han seguit el ple del Parlament des de la pantalla gegant instal·lada a la plaça del Mercadal. Desenes de persones s’han aplegat des de l’inici de la sessió en aquest cèntric indret de la capital del Baix Camp, sota un sol de justícia, responent a la crida de l’ANC. Del cansament per les més de tres hores d’espera s’ha passat a la tensió durant el recompte i a l’alegria desfermada quan la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, ha anunciat la declaració de la República catalana independent. Ha estat aleshores quan els assistents han saltat d’alegria, s’han repartit abraçades i, alguns, s’han emocionat. Posteriorment, s’han destapat algunes ampolles de cava, s’han llençat petards i s’han encès alguns cigars per celebrar el moment. A més, regidors de la CUP han penjat una estelada i una pancarta amb el lema ‘Hola República!’ al capdamunt de l’edifici de l’Ajuntament de Reus.

Summary: Eufòria, abraçades i cava a Reus per celebrar la declaració de la República


Facilitar els rodatges a la ciutat amb una nova gestió de la Barcelona Film Comission, crear una xarxa de festivals de cinema de Barcelona, impulsar un mercat biennal de drets o incrementar la difusió de la producció audiovisual local a través d’un conveni amb BTV. Aquestes són les principals novetats en la política municipal de suport a l’audiovisual, que ha anunciat aquest divendres el tinent d’Alcaldia d’Empresa, Cultura i Innovació, Jaume Collboni. Amb l’objectiu de “contribuir” al desenvolupament del sector a Barcelona, el ple votarà la setmana vinent una mesura de govern que incrementa en mig milió d’euros l’aportació al sector (passant de 0,9MEUR  a 1,4MEUR). Collboni ha afirmat que la ciutat vol ser “facilitadora i dinamitzadora” d’un sector que està experimentant “un cert boom”. Jaume Collboni presentarà la setmana vinent al ple de l’Ajuntament de Barcelona una nova mesura de govern destinada a “promoure i consolidar” el sector audiovisual, amb un programa d’actuacions dotat amb 1,4 milions d’euros (que amplia l’actual pressupost en aquest àmbit en mig milió d’euros).  El tinent d’Alcaldia d’Empresa, Cultura i Innovació ha anunciat la mesura aquest divendres, acompanyat de diversos actors del sector que, segons ha explicat, s’han implicat en el disseny del programa de mesures i en seran partícips a través de la nova Taula de l’Audiovisual de Barcelona.  Collboni ha afirmat que la mesura de govern “inaugura” una nova política municipal en matèria audiovisual. La iniciativa conté algunes novetats, però essencialment “actualitza” i millora el finançament de polítiques preexistents. Aquest és el cas de la Barcelona Film Comission, l’oficina municipal que gestiona els permisos de rodatge a la ciutat. L’Ajuntament hi destinarà 360.000 euros i obrirà un nou concurs de gestió per dos anys amb unes noves bases orientades a incorporar avantatges fiscals, simplificar la concessió de permisos per rodatges i ampliar el catàleg de localitzacions, entre altres.  El regidor ha explicat que, en la mesura de les competències que l’Ajuntament té en aquest àmbit, Barcelona vol contribuir com a “facilitador” i “dinamitzant polítiques” a millorar la vida del sector. Sobretot, ha afegit, ara que “es detecta un cert boom” de la producció audiovisual, “en part per la recuperació econòmica i pels nous ingressos producte de mesures adoptades des de la Generalitat per potenciar la indústria”.  Entre les mesures del programa hi ha un fons per a la millora de les infraestructures de cinemes dotat amb 200.000 euros, que està destinat específicament als exhibidors de la ciutat que ofereixen cinema en versió original i produccions cinematogràfiques europees. En una altra línia, l’Ajuntament vol crear una xarxa dels festivals de cinema i audiovisuals que es desenvolupen a la ciutat (In-Edit, DocsBarcelona, L’Alternativa, Mecal, etc.). “Si bé no tenim un gran festival de cinema”, ha constatat Collboni, sí que hi ha “una constel·lació de festivals molt interessants que volem posar en comú”. El consistori hi invertirà 340.000 aquest 2017. La següent mesura en dotació econòmica és l’elaboració (en marxa) d’un nou conveni amb Barcelona Televisió. Un acord pel qual BTV elaborarà programes específics sobre matèries culturals “que siguin objecte de programes prioritaris” aprovats pel ple de l’Ajuntament, ampliarà les programacions que donen sortida a la creació audiovisual emergent o promocionarà projectes de recerca i innovació en  matèria de nous formats audiovisuals, entre altres. Aquesta partida està dotada amb 237.000 euros.  Mercat de drets Una de les mesures en què més ha insistit Collboni aquest divendres és la creació d’un mercat bianual de drets editorials, adreçat a interessar el món de la producció audiovisual, però amb la participació de sectors annexos com el de la música o la producció escènica.  “La nostra obsessió és interconnectar sectors i no contemplar aquestes mesures de govern com compartiments estancs”, ha subratllat el tinent d’alcalde. Collboni ha detallat que aquest Mercat vol afavorir “la cooperació” entre agents productors de continguts en àmbits diversos, “i no estrictament en els audiovisuals de sempre” Segons ha explicat l’assessor de l’Icub, Xavier Marcé, aquest encontre se celebrarà cada dos anys, i el primer es farà l’any 2018. “Aquí tenim una indústria editorial, musical i audiovisual potent i al final els drets i les idees que generen s’interrelacionen”, ha argumentat, “i tinc la impressió que ens convé un espai on tot això pugui oferir-se mútuament i exportar-se fora”.  En darrer terme, el programa d’actuacions preveu destinar 150.000 euros a “potenciar la recerca i la innovació en l’àmbit de les aplicacions tecnològiques i digitals i els nous formats audiovisuals”. El Canòdrom serà l’epicentre d’aquesta línia de treball, i allà es desenvoluparan projectes de recerca en col·laboració amb centres universitaris i treball amb empreses joves, becades o dotades amb un fons de capital risc i/o ajuts reintegrables.

Summary: Barcelona destinarà mig milió més a polítiques de suport al sector audiovisual


La Universitat de Lleida (UdL) ha presentat aquest dimecres l'Institut de Desenvolupament Social i Territorial (INDEST), un nou institut de recerca que ha creat amb l'objectiu de disminuir els desequilibris socials i territorials, potenciar el diàleg entre el què és global i el que és local, i socialitzar el coneixement. L'INDEST, previst en el Pla Estratègic de la institució i que agrupa 180 investigadors, esdevé una de les quatre potes de la investigació que es porta a terme a la UdL i s'afegeix així a Agrotècnio, IRBLleida i Inspires, dedicats respectivament a l'agroalimentació, la salut i l'energia, tot agrupant la investigació que desenvolupa la UdL en l'àmbit de les humanitats i les ciències socials.  L'Institut de Desenvolupament Social i Territorial de la UdL el formen un total de 21 grups (12 de la Facultat de Lletres; 4 de la Facultat d'Educació, Psicologia i Treball Social, 4 de la Facultat de Dret i Economia, i 1 de l'INFEC-Lleida) que apleguen 180 investigadors d'aquests centres, i també de la Facultat d'Infermeria i Fisioteràpia, així com quatre investigadors més adscrits a títol individual, segons informa la UdL.  Un acte celebrat aquest dimecres al saló Víctor Siurana del Rectorat de la universitat lleidatana ha estat el tret de sortida de l'INDEST, amb una conferència del catedràtic emèrit de Geografia Humana de la Universitat de Barcelona, Horacio Capel.  Capel, que ha començat la seva conferència amb una anàlisi de la polisèmia del terme territori, ha afirmat que aquest centre de recerca "té una tasca clau i ambiciosa però que requerirà esforç i imaginació". L'expert en Geografia Urbana ha reivindicat la participació de la societat en els àmbits social, polític i econòmic, així com en les planificacions urbanístiques. "No es pot seguir fent l'urbanisme com s'ha fet fins ara, només amb els tècnics i els polítics" ha dit. L'investigador, que compta amb el que es coneix com el Nobel de la Geografia, el Prix International de Géographie Vautrin Lud, ha estat molt crític amb el sistema neoliberal tot afirmant que "si seguim de la mateixa manera com fins ara, amb el creixement il·limitat, el consum desmesurat, només ens portarà al desastre". El director de l'INDEST, el catedràtic de Sociologia de la UdL, Fidel Molina, ha destacat la trajectòria dels diferents grups de recerca que formen l'Institut i que la seva voluntat era, des de la interdisciplinarietat, donar resposta als problemes que afecten i preocupen la societat. "A més de la recerca teòrica, empírica, cal centrar-nos en la transferència del coneixement perquè hem de retornar a la societat el fruit del nostre coneixement i de la nostra investigació", ha afirmat.  Molina ha insistit en la voluntat de servei de l'INDEST que es posa a disposició de les institucions públiques, els col·legis professionals, els agents socials, les ONG, no només per establir sinergies de treball sinó perquè la recerca que es fa en el marc d'aquest centre serveixi per a prendre millors decisions polítiques, segons informa la UdL. En el mateix sentit s'ha expressat el rector de la UdL, Roberto Fernández, que ha dit que la bona política consisteix en un bon coneixement científic de la societat, "tot i que a voltes alguns polítics es vegin temptats a prendre decisions des de la intuïció i no des del coneixement". "Posem l'INDEST al servei de les institucions del territori", ha afegit, per contribuir a la millora i el progrés social. "Fer ciència-ha afegit- és posar-la també al servei dels nostres polítics", ha finalitzat.

Summary: La Universitat de Lleida crea l'Institut de Desenvolupament Social i Territorial


L'empresari Jaume Roures, soci gestor de Mediapro, ha negat, en declaracions a 'El matí de Catalunya Ràdio', haver participat en cap comitè estratègic del procés independentista, com s'apunta als últims informes que la Guàrdia Civil ha enviat al jutge del Tribunal Suprem Pablo Llarena. "Suposo que ara estem pagant les conseqüències del documental 'Les clavegueres d'Interior'," ha considerat, en relació amb el fet que surti citat en aquests informes que incorporen converses intervingudes. "L'1 d'octubre les estructures d'estat dedicades a la repressió van quedar una mica en ridícul i ara busquen culpables per justificar la seva inoperància", ha reflexionat en veu alta. El soci gestor de Mediapro s'ha mostrat sorprès pel fet que un dels annexos de l'informe de la Guàrdia Civil parli del documental sobre l'1-O. "Això és una mica una policia política", ha reflexionat Jaume Roures. "Què té a veure un documental sobre l'1-O perquè l'hagi de veure un jutge del Suprem", es pregunta. "No crec que li hagin enviat per mirar els fets, perquè ells ja diuen que es van enaltir les persones que el van fer possible i que es van difondre els missatges que van interessar a la causa independentista", ha subratllat. "Ningú ha fet un contra documental dient que eren la gent gran i els nens els que atacaven els policies", ha destacat davant d'aquestes acusacions. Roures ha negat haver format part del comitè executiu del referèndum i ha assegurat que no coneix el 90% de la gent que surt citada en aquest informe. "M'involucren amb trucades amb gent que no conec i tampoc diuen res", ha criticat. "El que em sorprèn és que això se li pugui enviar a un jutge per procedir o per intentar provar no se sap què", ha reflexionat. "Fa riure una mica", ha dit tot subratllant que l'informe es basa en "deduccions" perquè "no hi ha arguments". El soci gestor de Mediapro s'ha mostrat sorprès perquè se'l vinculi amb "l'avi" en algunes converses intervingudes per la Guàrdia Civil perquè tot i que podria tenir néts, no en té. A més, ha assegurat que "no ha parlat mai amb Oriol Soler" –considerat un dels ideòlegs del procés-, tot i que l'informe recull tres trucades d'ell en les quals es fan al·lusions directes o indirectes a Roures amb aquest sobrenom. Roures s'ha mostrat "amoïnat" per un país on "s'incrimina gent sense cap mena de prova". "I la gent s'ho va empassant", ha criticat.

Summary: Roures: "L'1-O les estructures d'estat van quedar en ridícul i ara busquen culpables per justificar la seva inoperància"


L'aeroport del Prat ha tornat a registrar aquest dimecres a la matinada cues de prop d'una hora de passatgers que esperaven passar els controls de seguretat. Segons han indicat fonts d'Aena, a les 6.16h s'ha registrat un pic d'espera màxim de 53 minuts a la Terminal 1 i a les 6.07h un pic de 50 minuts a la Terminal 2, amb tots els filtres oberts. Pocs minuts després d'aquests pics les cues s'han reduït al voltant dels 20 minuts a les dues terminals. Per aquest dimecres l'aeroport ha programat un total de 550 vols de sortida, amb una oferta de 80.800 seients.

Summary: Cues de prop d'una hora aquesta matinada a l'aeroport del Prat


El govern francès col·laborarà amb l'espanyol en l'acollida dels immigrants del vaixell Aquarius, segons ha anunciat aquest migdia la vicepresidenta de l'executiu espanyol, Carmen Calvo. Calvo, que és l'encarregada del govern de Pedro Sánchez de coordinar el dispositiu, ha acceptat la proposta francesa després de mantenir una conversa amb l'ambaixador francès, segons un comunicat del Ministeri de la Presidència. El vaixell, amb 629 immigrants a bord, arriba al port de València previsiblement aquest diumenge abans de les 11h del matí. L'estat francès acceptarà els ocupants de l'embarcació que vulguin anar a aquell país. El president del govern espanyol, Pedro Sánchez, ha agraït al president francès, Emmanuel Macron, la cooperació, i considera que "aquest és el marc de cooperació amb què Europa ha de respondre". "Un esperit de solidaritat europea amb contingut real", ha precisat Sánchez en el telegrama dirigit a Macron.

Summary: França col·laborarà en l'acollida d'immigrants de l'Aquarius


Fiscalia demana penes de vuit anys de presó per als quatre acusats –tres homes i una dona- de crear un grup criminal que, suposadament, hauria utilitzat una trama d'empreses de transport radicades a Bulgària per apropiar-se de les mercaderies que havien de traslladar i revendre-les posteriorment des d'una nau industrial al municipi de Camarles (Baix Ebre). Les primeres denúncies per aquests fets –una quinzena en total- van arribar el juliol de 2016. La mitja dotzena d'empreses de la trama eren subcontractades per altres amb l'objectiu de transportar mercaderies –des d'oli d'oliva, vi, pernils a sabatilles, pinsos animals i sorra per a gats- a diversos punts d'Europa. Uns béns que mai van arribar a la seva destinació i eren emmagatzemats a la nau de Camarles per ser revenuts. Fiscalia acusa ara tots quatre –tots ells de nacionalitat búlgara i dos ja empresonats- d'un delicte continuat d'apropiació indeguda i el d'organització criminal. Segons el relat de Fiscalia, els quatre acusats –dos dels quals són parella- formaven part d'una grup criminal que aprofitava l'entramat de mitja dotzena d'empreses de transport domiciliades a Bulgària, el seu país d'origen, per sostreure mercaderies i tornar-les a posar al mercat obtenint beneficis de la seva venda. El grup actuava sota l'aparença d'una empresa de transports que tenia com a centre logístic d'operacions un nau industrial de Camarles, llogada des de desembre de 2015. Les seves propietàries van explicar que van deixar de cobrar el lloguer a partir de juliol de 2016, just el mateix moment que va començar a arribar el gruix de les denúncies per part de diverses empreses. Fins llavors, no es tenia constància d'activitat il·lícita a les instal·lacions. Les sis empreses búlgares sota el control del grup eren subcontractades per altres societats del sector per dur a terme  serveis de transport de mercaderies per carretera després d'haver ofert els seus serveis en plataformes especialitzades com Transnet, Teleroute i Timocom. Així, l'organització enviava a un o diversos camions a efectuar la recollida de la càrrega, facilitant només la matrícula al distribuïdor. Un cop recollida, i en comptes de dirigir-se als diferents llocs de destí –principalment, i a banda de l'Estat espanyol, Portugal, França i Regne Unit- per procedir al seu lliurament, els vehicles es dirigien cap al magatzem de Camarles, on dipositaven les mercaderies. Fiscalia enumera una quinzena de casos denunciats.  En l'escorcoll de la nau de Camarles, practicat per la Guàrdia Civil el 24 d'agost del passat 2016, a banda de tres camions i tres remolcs utilitzats en aquestes operacions –així com una dotzena de plaques de matrícula que podrien haver estat falsejades- els agents van poder recuperar una part del carregaments que els seus propietaris o les empreses de transport encarregades havien denunciat com a sostrets. Entre aquests carregaments, destaquen la sostracció de 27 palets de vi que s'havien de transportar des de Barcelona i Tarragona fins a França –destinats a Califòrnia i Mèxic- valorats amb 127.000 euros, dels quals només es va poder recuperar una petita part. Sí que van poder ser recuperats 31 dels 33 climatitzadors que s'havien de transportar des d'Astúries a França o 33 palets de menjar per a gossos i gats.  Entre les mercaderies sostretes també figuraven 2.542 pernils, valorats en prop de 70.000 euros i que havien de viatjar cap a Girona, dels quals es van recuperar 23 palets a la nau de Camarles. L'escorcoll també va permetre localitzar 19 palets d'un carregament de xocolata que havia de viatjar des de Guadalajara fins a Lisboa, ocasionant més de 23.000 euros en perjudicis econòmics. També es van recuperar parcialment eines diverses que la cadena de supermercats Lidl enviava de Barcelona a Beziers –França-, per valor de 83.000 euros, així com 62 palets de sorra per a gats, que tampoc va arribar a la destinació prevista en aquest mateix país. Revenda d'oli frustrada Mentre que una part important de les mercaderies no va aparèixer –només un miler dels 13.000 parells de sabatilles valorats en 219.000 euros que es dirigien suposadament a Andalusia-, d'altres no van poder ser reaprofitades atesa l'especificitat de les seves condicions de conservació i traçabilitat. L'operació policial, però, va permetre avortar la venda d'algunes d'aquestes mercaderies a tercers, És el cas de dinou plets d'oli de la marca Borges –amb un valor de 53.500 euros-, que va ser recollit a Tàrrega per al seu transport fins al Regne Unit. Els acusats l'haurien venut per 22.000 euros l'agost del 2016 a l'empresa de la nau industrial veïna que, al seu torn, els va intentar revendre per 32.200 euros a una altra societat. Divuit palets van ser localitzats finalment a la seu de l'empresa que els transportava a Badajoz. Les diligències prèvies del cas a càrrec del jutjat número 1 de Tortosa han arribat a la fase de procediment abreujat prèvia a l'obertura del judici oral. En aquest punt, el Ministeri Públic ha traslladat ja el seu escrit d'acusació amb el qual sol·licita, per a cadascun dels investigats, les penes de vuit anys de presó –sis per apropiació indeguda i dos per organització criminal-, així com multa de deu mesos i la indemnització –conjunta i solidària- tant a les asseguradores que es van fer càrrec de cobrir el cost de la sostracció com per al material que no van poder recuperar els perjudicats. Fiscalia també reclama que els dos acusats que es mantinguin a la presó els dos acusats que van ser empresonats i que es decomissin els béns que se'ls va intervenir, valorats en 872.000 euros.

Summary: Demanen vuit anys de presó per als quatre membres d'un grup que robava les mercaderies que havia de transportar


Després de les cites electorals i els mals resultats de la formació d'Iglesias, Podem reuneix dissabte el Consell Ciutadà Estatal, el màxim òrgan executiu entre assemblees. L'objectiu és abordar els resultats electorals del 26 de maig -que han fet retrocedir la formació a nivell autonòmic i municipal- i quan Podem encara no té l'aval de Pedro Sánchez per entrar a la Moncloa. Tot i els mals resultats, Iglesias manté fins el 2021 la convocatòria de la propera Assemblea Ciutadana, on s'hauria de decidir la renovació de la direcció del partit. Tanmateix, Iglesias ja ha fet canvis a la direcció i ha tret Pablo Echenique de la secretaria d'Organització per destinar-lo a negociar pactes postelectorals a tots els nivells. Tot plegat ha generat una nova situació de crisi interna al partit i crítics i afins a Iglesias es veuran les cares dissabte per decidir quin camí ha de seguir la formació. Podem afronta dissabte el Consell Executiu Estatal on representants de tot el territori espanyol es trobaran a Madrid per analitzar els resultats electorals. Podem va perdre més d'un milió de vots a les generals i més de 800.000 en les autonòmiques i municipals. Pel que fa a les generals, va passar dels 71 escons que li van donar els 5.049.734 vots, a retrocedir fins els 42 diputats, amb 3.732.929 vots. Tot i això, Iglesias es manté ferm en les peticions a Pedro Sánchez i segueix demanant un govern de coalició amb el PSOE. Des de les files socialistes insisteixen que volen un govern en solitari i monocolor, tot i que parlen de Podem com a "soci preferent" per pactar la investidura i d'altres assumptes programàtics. Com a molt, acceptarien que Podem designés alguna persona per incorporar-se al Consell de Ministres, però tanquen la porta a permetre una coalició de govern. Podem té un altre problema també a nivell autonòmic, on el 26-M ha significat un nou retrocés de la formació. A més, prèviament, el partit va viure la sacsejada que va suposar que Íñigo Errejón es desmarqués de la formació i concorregués a les autonòmiques de la Comunitat de Madrid sota la marca de Manuela Carmena, Más Madrid. La nit electoral del 26-M, Iglesias no va ni comparèixer per valorar els resultats. Dels ajuntaments del canvi només s'ha salvat 'Kichi' a Cadis (crític amb Iglesias), tot i les opcions que mantenen vives Ada Colau i Manuela Carmena a Barcelona i Madrid. La pressió interna augmenta Un cop passades les eleccions i vistos els resultats, la pressió interna contra Iglesias augmenta i s'han sentit veus crítiques contra el líder de la formació. Aquesta setmana ho ha fet l'exsecretari general de Podem Madrid, Ramon Espinar, que va demanar que era urgent avançar l'assemblea ciutadana per renovar el partit perquè considerava que el projecte estava esgotat. Fins ara, l'únic moviment que ha fet Iglesias és apartar de la cúpula del partit el secretari d'Organització, Pablo Echenique, a qui ha situat a negociar els pactes de Podem "a tots els nivells". Des del partit insisteixen que no és una defenestració sinó que el situen al capdavant d'una "responsabilitat nova" per al partit perquè per primer cop té l'opció de negociar l'entrada a governs autonòmics. Iglesias ha designat com a substitut d'Echenique el diputat canari Alberto Rodríguez, conegut com 'el rastas'. Abans del consell ciutadà de dissabte, Echenique i Iglesias es reuniran amb les persones del partit responsables de negociar al País Valencià, Balears, Canàries i la Rioja.

Summary: Podem aborda dissabte els mals resultats del 26-M en un consell ciutadà marcat per l'oposició interna a Iglesias


L'alcaldessa destaca la seva "professionalitat, saviesa i caràcter amable" i trasllada el "suport" als seus estimats ACN Barcelona.-L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha lamentat la mort aquest dimecres del treballador de l'àrea de comunicació del consistori apunyalat a prop de plaça Sant Jaume el dilluns passat i ha transmès "tot el suport" a les seves persones estimades. En una piulada, Colau ha afirmat: "Els pitjors pronòstics s'han complert i el nostre company David no ha sobreviscut a la brutal agressió patida dilluns". L'alcaldessa ha condemnat la "brutal agressió" i ho ha titllat d'un fet "cruel, injust i arbitrari". En un altre missatge a la xarxa, ha expressat la "sort" que ha tingut el consistori per haver pogut comptar amb la seva "professionalitat, saviesa i el seu caràcter amable". "No l'oblidarem mai", ha sentenciat.  Per últim, també ha agraït l'actuació de la Guàrdia Urbana, el SEM i l'Hospital Clínic per fer "tot el possible" per salvar-lo. Especialment ha destacat el paper dels companys de feina del David, "que en el moment de l'agressió van ajudar-lo i alhora van atrapar l'atacant". En una línia similar s'ha manifestat el primer tinent d'alcalde, Jaume Collboni. "Una tristesa immensa. El nostre més sincer condol per a tu Cristina, a la família del David i tots els companys/es i amics/es que el coneixíeu i l'estimàveu", ha piulat. A més dels dos socis de govern, tots els grups municipals a l'oposició han expressat també a través de les xarxes el seu condol als familiars i amics. "No hi ha consol ni sentit. Només dolor i sentiment d'impotència. Només escalf cap als seus propers. Ens teniu al vostre costat", ha escrit el regidor d'ERC Ernest Maragall al Twitter.  També s'ha mostrat consternada Elsa Artadi, de JxCat, que ha assegurat que els seus pensaments estan amb la família i amics. En una línia similar s'han expressat Josep Bou (PP), Luz Guilarte (Cs) i Barcelona pel Canvi.

Summary: Colau lamenta la mort del treballador municipal apunyalat: "No l'oblidarem mai"


L'Ajuntament de Vilafranca del Penedès instal·larà durant la Festa Major un punt lila contra les agressions sexistes  i LGTBI fòbiques del 28 d'agost a l'1 de setembre, un dia més que l'any passat. També s'ampliarà l'horari. Així, el punt estarà operatiu des de la mitjanit fins que finalitzin els diferents esdeveniments als volts de les sis de la matinada. Les carpes, que s'instal·laran sempre al mateix lloc per ser fàcilment detectables, estaran formades per quatre agents, dos de fixes i dos més d'itinerants que es mouran per la zona degudament identificats. Els dies 28, 30 i 1, s'instal·larà a la Rambla de Sant Francesc i el 29 i 31 a la zona esportiva, a tocar de la Creu Roja. L'operatiu es completarà amb un número de telèfon (664 84 81 33) que atendrà consultes les 24 hores i un programa de formació pel personal que treballarà a les barres i per participants a la festa major com ballarins i castellers. La regidora d'igualtat, Montse Arroyo, ha reclamat "la responsabilitat de tothom" i ha recordat "no és no".

Summary: Vilafranca ampliarà l'horari i els dies d'atenció del punt lila contra les agressions sexistes a la Festa Major


La Guàrdia Urbana de Vic ha citat a declarar el presumpte autor d'haver arrasat part de les 2.500 creus grogues que s'havien plantat a la Plaça Major de Vic per reivindicar la llibertat dels presos polítics i el retorn dels exiliats. Aquest mateix diumenge, l'home va ser localitzat per la Guàrdia Urbana i se li va lliurar la citació per presentar-se a declarar. A través de les xarxes socials, l'alcaldessa de Vic, Anna Erra, va condemnar els fets i va agrair a la informació que van aportar alguns dels testimonis dels fets que han servit per poder localitzar el presumpte autor. Aquest dilluns es donaran més detalls dels fets.

Summary: La Guàrdia Urbana de Vic cita a declarar el presumpte autor de l'atac en cotxe a la Plaça Major


El ministre de Foment, Íñigo de la Serna, ha anunciat que licitaran les obres per a la remodelació de l'estació de Sant Andreu Comptal i de la seva platja de vies d'estacionament després de l'estiu, amb la previsió que totes dues actuacions estiguin finalitzades de cara al 2020. De la Serna ha explicat que han rescindit el contracte de les obres de Sant Andreu Comptal després que s'hagi dut a terme una auditoria d'acord amb el procediment judicial que investiga irregularitats en l'obra. D'altra banda, en una visita aquest dijous al matí a les obres de la Sagrera, de la Serna ha dit que Adif ja ha iniciat les obres de construcció dels seus accessos tot i que ha admès que amb un "lleuger decalatge" en relació als "compromisos adquirits". El ministre de Foment ha remarcat que les obres a la platja de vies de Sant Andreu Comptal permetran "descongestionar Sants". La llosa i altres actuacions quedaran, per ara, al marge de l'actuació prevista amb horitzó 2020. Per la seva banda, la tinent d'alcalde d'Urbanisme de l'Ajuntament de Barcelona, Janet Sanz, ha celebrat la decisió de rescindir el contracte d'aquesta part de les obres de l'àmbit de la Sagrera i ha afirmat que s'està "avançant en la bona direcció".  De la Serna ha reiterat que les actuacions de la Sagrera actualment en marxa -les obres a la llosa de l'estació es van reprendre aquest gener i les del col·lector Prim a l'estiu-, estaran acabades de cara al 2020. El pressupost global de les actuacions és de 847,7 milions d'euros, dels quals Adif aporta 606,5 MEUR.  Les obres del projecte d'accessos de la Sagrera comprèn, entre d'altres, la reubicació -a la seva posició definitiva per l'interior de l'estació- dels corredors de Rodalies de les línies R1 (Barcelona-Mataró), R2 (Barcelona-Granollers-Sant Celoni), i les línies regionals R13, R14, R15 i R16.

Summary: Foment licitarà les obres a l'estació de Sant Andreu Comptal després de l'estiu i preveu que estigui finalitzada el 2020


L'escola Ruda Zer Val d'Aran de Salardú ha obert la porta amb un increment considerable d'alumnes respecte al curs de l'any passat. Aquest centre ha passat de 52 alumnes a 70. Aquestes xifres suposen un increment del 35%. Per poder assumir aquest augment d'alumnes s'ha hagut d'habilitar l'espai del menjador escolar com a aula, i ara els escolars dinaran en una sala polivalent de l'Ajuntament, a tocar de l'escola. L'augment de 18 matriculats també ha comportat un augment de professorat al centre, que passa de sis mestres a set. L'alcalde del municipi, Cesar Ruiz-Canela, ha explicat que durat el confinament es van donar d'alta al padró un total de 80 persones. Aquesta xifra s'ha traduït en 18 escolars nous a Salardú. L'increment del 35% d'alumnat a l'escola de Salardú va portar l'Ajuntament de Naut Aran a reclamar al Departament d'Educació més professors per poder completar la seva plantilla per a aquest curs escolar. La petició va ser escoltada pel departament i aquest dilluns han començat  les classes amb una mestra nova. Ara són un total de set. L'alcalde de Naut Aran ha explicat que "ha crescut molt el nombre d'estudiants perquè ha vingut a viure molta gent aquests últims mesos" al municipi. Segons l'alcalde, les raons són vàries; famílies amb segona residència a l'Aran que han passat tot el confinament al municipi, d'altres que han trobat feina i s'han desplaçat a Salardú per motius laborals o que han arribat per arrelament familiar. Pel que fa al primer dia de curs escolar, la directora del centre, Blanca Barra, ha explicat que han aplicat totes les mesures que se'ls han demanat, i ha comentat que la diferències més grans respecte al curs passat són l'ús de mascareta, l'habilitació de diferents portes per entrar al centre, l'ús de gel hidroalcohòlic i el trasllat del menjador a una sala fora de l'escola per manca d'espai al centre. Els nens i nenes de la classe de primer de l'escola de Salardú, en entrar a l'aula, s'han trobat amb el nom a la taula. La mestra els ha dit que durant tot el curs hauran de fer servir la mateixa taula i no podran seure a les cadires dels companys. Una altra novetat ha estat conèixer quatre alumnes nous que s'han incorporat aquest any a la seva classe. I la sorpresa més gran per als escolars ha estat veure que han convertit el menjador escolar en la seva nova classe per manca d'espai al centre.

Summary: L'escola de Salardú incrementa un 35% els alumnes per l'augment de famílies que han anat a viure al municipi


L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha reclamat aquest dimecres a la Generalitat que convoqui d'urgència una reunió del consorci del Palau de la Música per revisar l'estratègia jurídica i tornar a acusar CDC després de la confessió de Fèlix Millet. "Hi ha indicis suficients perquè les administracions públiques prediquem amb l'exemple, anem fins al final i exigim responsabilitats", ha etzibat. En declaracions als periodistes, Colau també s'ha adreçat al PDeCAT, a qui ha demanat que doni "explicacions convincents i detallades" sobre uns fets que ha qualificat de "molt greus". "Ara hi ha més que indicis, hi ha una confessió detallada", ha insistit.

Summary: Colau reclama que el Palau torni a acusar CDC i que el PDeCAT doni explicacions després de la confessió de Millet


El secretari general de Podem, Pablo Iglesias, ha demanat al govern espanyol i a la Generalitat que abandonin les "baralles" pel relat i la "tonteria" de no aclarir el format de la reunió. En una entrevista a RNE, Iglesias també ha manifestat la seva "sospita" que "alguns estan desitjant incendiar Catalunya i intervenir les institucions no perquè pensin que sigui la solució del problema sinó perquè creuen que electoralment els hi va bé una mobilització de sentiments". En aquest context, ha lamenta que a l'estat espanyol no hi ha una dreta amb sentit d'estat.  Preguntat per quin tipus de format de reunió li sembla més adequat, Iglesias ha demanat maduresa i saber que els titulars de la premsa de Madrid i de Catalunya seran diferents perquè "forma part de les regles del joc". En aquest sentit, ha demanat als responsables polítics de la Generalitat i del govern de Sánchez que deixin de banda les "baralles" pel relat. "Aquesta tonteria de no aclarir on es reuniran, el format, com es comunicarà, estar preocupats per què dirà TV3 o RNE.... Ja està bé!", ha afegit el líder de Podem per després afirmar que la societat és prou madura per deixar tot això enrere. Per a Iglesias, el fet que es produeixi una reunió és "positiu" i ha demanat que el diàleg i la responsabilitat d'estat substitueixin els "tons incendiaris i les pujades de to per part de molts".

Summary: Iglesias demana als dos governs que deixin de costat les "baralles" pel relat i la "tonteria" del format de la reunió


La Universitat de Barcelona (UB) ha homenatjat aquest dilluns les tretze estudiants que van perdre la vida fa un any en l'accident d'un autocar a Freginals (Montsià) amb un acte al jardí Ferran Soldevila de l'Edifici Històric, on s'hi ha col·locat una placa en memòria de les víctimes. Al voltant de la pedra, s'hi ha plantat una magnòlia -la mateixa espècie que presideix la plaça dels Arbres de Freginals- i tretze boixos. "Avui complim amb el deure del record. Cada vegada que un estudiant passi per aquest clos i vegi la magnòlia i els boixos, que hauran crescut ofenosos, i llegeixi la placa i es pregunti el per què, hi haurà algú que explicarà què va passar", ha afirmat el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, que ha presidit l'homenatge. El rector de la UB, Joan Elias, ha assenyalat que l'acte celebrat aquest dilluns al migdia, el dia que feia un any de l'accident de trànsit que va segar la vida de tretze estudiants Erasmus i va causar una trentena de ferits, "neix de la necessitat col·lectiva de crear un espai d'homenatge per a elles i per a les seves famílies". Ara, un racó en un "un lloc emblemàtic" de la institució, el jardí Ferran Soldevila, està "dedicat per sempre al record de les tretze víctimes", ha subratllat Elias.  "En memòria de les víctimes de l'accident de Freginals" és la inscripció que es pot llegir a la placa de pedra de la muntanya de Montserrat; un conglomerat que vol representar el que "vol ser i vol continuar sent la universitat, "la comunió que combina diversitat i col·lectivitat", ha explicat el rector. Al voltant de la placa, s'hi ha plantat una magnòlia, "un arbre resistent i vistós i que no varia al llarg de l'any", així com els tretze boixos, triats també "per la seva resistència i perquè perdurin igual que el nostre record". En el disseny del monument hi ha participat el Laboratori de Botànica de la Facultat de Farmàcia i Ciències de l'Alimentació i de la Facultat de Biologia i el Servei d'Obres i Manteniment de la UB.  Puigdemont afirma que Freginals ha donat "lliçons" en seguretat viària Puigdemont ha explicat que les famílies van demanar des del "dolor serè" que l'accident tingués "conseqüències, en el sentit que es fes tot el possible" perquè una tragèdia com aquesta "no es pogués repetir". El president de la Generalitat ha assenyalat que s'han posat sobre la taula una sèrie de millores en el transport per carretera com a "conseqüència directa del que hem après de l'accident de Freginals", amb referència al paquet de propostes en què el Govern ha estat treballant i que vol concretar en els propers mesos. Una de les principals missions és promoure l'ús del cinturó de seguretat en el transport col·lectiu. "Com a conseqüència d'aquestes lliçons, hi haurà vides que se salvaran", ha afirmat Puigdemont.  El president també ha ressaltat que els responsables i treballadors dels cossos de seguretat i d'emergències i tothom qui va treballar en l'accident de Freginals van estar "a l'alçada com a país" i com a "éssers humans" a l'hora de comprendre el "dolor" d'unes famílies i "el que esperaven de nosaltres"; el patiment d'unes famílies que "no caducarà" però que aquí trobaran "una part de comprensió fraternal".  En l'acte d'homenatge, també hi ha assistit  la presidenta del Parlament, Carme Forcadell; el conseller d'Interior, Jordi Jané, i el d'Empresa i Coneixement, Jordi Baiget, així com d'altres autoritats barcelonines i catalanes. S'hi han sumat desenes d'estudiants, professors i treballadors de la universitat i algun parent. Les famílies tenien aquest dilluns una recepció amb el Papa de Roma. Serà el divendres 24 quan familiars, autoritats i equips d'emergències homenatjaran les víctimes en un acte organitzat per l'Ajuntament de Freginals i la Generalitat al costat de l'autopista, on s'ha aixecat un monòlit commemoratiu.

Summary: Tretze boixos i una magnòlia recorden les víctimes de l'accident de Freginals a l'Edifici Històric de la UB