El vicepresident del Govern i conseller d'Economia, Pere Aragonès, ha afirmat que l'executiu català vol executar els pressupostos per al 2020 i ha assenyalat que unes eleccions al Parlament provocarien una "paràlisi" en l'execució del que preveuen els comptes pactats amb els comuns. En una entrevista a 'Els Matins de TV3', Aragonès també ha demanat al nou govern espanyol que permeti flexibilitzar el dèficit de la Generalitat i ha admès que és "molt difícil" complir el 0'1% del 2019 ja que no han arribat els recursos corresponents a l'IVA del 2017. "Traslladem a l'Estat la necessitat que a la Generalitat puguem fer una mica de dèficit per poder finançar inversions", ha afegit.  Preguntat per si el Govern reclamarà una flexibilització del dèficit en el marc d'una reunió del Consell de Política Fiscal i Financera, Aragonès ha respost que les solucions no vindran d'un CPFF sinó de la relació bilateral entre governs que, segons diu, "els catalans s'han guanyat". I és que, segons el vicepresident, al Consell de Política Fiscal i Financera qui decideix "unilateralment" és el Ministeri d'Hisenda. Aragonès també s'ha dirigit al PSC per demana-li que sigui "responsable" i "coherent" i els ha retret que al setembre diguessin que no volien negociar els pressupostos i, en canvi, ara es queixin. En aquest context, els ha reclamat que en l'actual etapa de buscar acords "abandonin la intransigència" i votin a favor dels pressupostos per al 2020. Segons Aragonès, alguns grups parlamentaris prioritzen els interessos electorals i ha assenyalat que el PSC està en una fase electoral. Pel que fa a l'entrevista de l'expresident de la Generalitat i eurodiputat, Carles Puigdemont, en què es reivindica com a interlocutor "vàlid" de la taula de diàleg, Aragonès ha considerat "evident" que JxCat i els seus lideratges han de tenir-hi un paper de la mateixa manera que, segons ha afegit, el que diguin Oriol Junqueras i Marta Rovira també es reflectirà a la taula de diàleg. En relació als pressupostos de l'Estat que el president espanyol, Pedro Sánchez, preveu aprovar abans de l'estiu, Aragonès ha insistit en vincular el vot d'ERC a l'evolució de la taula de negociació entre governs. "Si això funciona en podem parlar. Si no funciona, serà molt i molt difícil", ha advertit.

Summary: Aragonès: "Unes eleccions portarien a una paràlisi de l'execució dels pressupostos"


El judici per decidir la propietat de les 111 obres d'art de la Franja que es troben al Museu de Lleida es farà al jutjat número 1 de Barbastre el 16 i 17 de maig de 2019. Així ho va decidir el jutge després de la vista prèvia d'aquest dijous. Està previst que s'allargui dos dies ja que se citarà una vintena de persones entre testimonis i pèrits. El jutge ha acceptat la majoria de les proves documentals sol·licitades així com la declaració al judici del bisbe de Lleida, Salvador Giménez-Valls, el bisbe de Barbastre-Montsó, Ángel Pérez Pueyo, i també l'anterior bisbe de Barbastre, Alfonso Milián, entre d'altres testimonis. El jutge ha acceptat la petició del bisbat de Barbastre-Montsó que va demanar a la vista prèvia que el bisbe de Lleida, Salvador Giménez Valls, declari en el judici per decidir la propietat de les 111 obres d'art de la Franja que es troben al Museu de Lleida. El Consorci del Museu de Lleida no ha fet públiques encara les seves peticions. Segons fonts del bisbat de Barbastre, la part catalana hauria demanat també la declaració al judici del bisbe de Barbastre-Montsó, Ángel Pérez Pueyo, i el jutge ho hauria concedit.  Barbastre també aportarà com a testimoni l'anterior bisbe, Alfonso Milián, que hauria signat un acord amb Piris en què reconeixeria que les parròquies aragoneses eren les propietàries de les 111 peces. De fer, l'advocat del bisbat de Barbastre-Montsó, Joaquín Guerrero, ja va assegurar aquest dijous que hi ha 24 documents signats davant el nunci i reconeixements del bisbat de Lleida dient que aquestes peces son de les parròquies d'on procedeixen. Lamentava també el fet que, un cop coneguda la demanda, Piris digués que 83 de les peces eren de Lleida. Antecedents El Bisbat de Barbastre-Montsó va interposar el 13 de febrer una demanda civil contra el Bisbat de Lleida i el Consorci del Museu de Lleida, Diocesà i Comarcal per exigir a la Generalitat i al mateix bisbat que lliurin els 111 béns artístics. Són peces originàries de parròquies de la Franja de Ponent, que fins al 1995 havien format part de la Diòcesi de Lleida, fins que aquesta es va dividir. La denúncia es va fer després que el 31 d'octubre de 2017 no s'arribés a cap acord en un acte de conciliació celebrat al jutjat de Lleida i al qual no va assistir cap representant del consorci. Abans s'havia intentat resoldre el conflicte per la via eclesiàstica però la part lleidatana no ha fet cas les tres resolucions vaticanes que donen la raó a l'Aragó.

Summary: El judici per la propietat dels 111 béns de la Franja es farà al jutjat 1 de Barbastre el 16 i 17 de maig


El candidat d'ERC a l'alcaldia de Barcelona, Ernest Maragall, ha acusat aquest dilluns la candidata dels Comuns Ada Colau d'"aferrar-se "com un clau ardent al socialisme repressor del 155". Ha dit que el líder del PSC a Barcelona, Jaume Collboni, és "l'ambaixador pregoner del 155" i "missatger de la por" pels drets individuals i col·lectius de la ciutat. En un acte de campanya al barri de la Barceloneta, Maragall ha assegurat que la ciutadania ha de decidir qui pren el control i qui governa i ha qualificat el mandat de Colau "d'error" i "parèntesis" perquè no ha complert amb les expectatives que havia generat. "Complirem les expectatives i en generarem de noves", ha promès el republicà.

Summary: Maragall acusa Colau d'aferrar-se "com un clau ardent al socialisme repressor del 155"


El Departament de Salut ha decidit suspendre l'activitat d’una empresa després de constatar a través de la Inspecció de Treball que 19 persones que havien donat positiu per covid-19 continuaven treballant tot i conèixer el resultat del PCR. Els administradors es van oposar a fer les proves en un primer moment, però finalment va accedir a què els treballadors que ho volguessin es fessin la prova. 90 dels 190 treballadors se les van fer. El 42% de les proves van resultar positives i es van tramitar les corresponents baixes laborals. Davant la gravetat dels fets i per la manca de col·laboració per part de l'empresa, Salut Pública ha emès una resolució suspenent la seva activitat. L'empresa del Baix Segre es va visitar en un primer moment en el marc dels controls de cribratge i de comprovació de mesures covid que realitza el Servei de Vigilància Epidemiològica a Lleida i l'Alt Pirineu i Aran per trencar cadenes de transmissió.  Després d'una primera visita es va acordar realitzar proves PCR a tots els seus treballadors. El passat 23 de juliol un equip del Servei d’Emergències Mèdiques s’hi va traslladar per realitzar les proves PCR als treballadors. Després de conèixer el resultat de les proves el 29 de juliol es va  enviar un nou requeriment a l'empresa per completar el cribratge a tots els treballadors, el dia 31 de juliol.  No obstant, davant la sospita que hi hagués treballant alguna persona amb Covid positiu, el dia 30 de juliol conjuntament amb el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies es realitza una inspecció per constatar si es prenen les mesures de seguretat laboral corresponents i no hi ha cap irregularitat. Durant la inspecció es constata que 19 persones amb PCR positiva continuaven treballant.

Summary: Salut Pública suspèn l'activitat d'una empresa al Baix Segre on treballaven 19 persones amb PCR positiva


La líder de Cs, Inés Arrimadas, ha retret al president de la Generalitat, Quim Torra, que enlloc d'oferir una imatge institucional de "fortalesa" no es pugui estar de parlar del procés i la confrontació "ni en la inauguració dels Jocs del Mediterrani". Arrimadas ha assegurat que aprofiten "qualsevol excusa per embolicar la troca" i ha previst que aquest divendres facin algun "tripijoc" durant la cerimònia. La cap de l'oposició ha lamentat que sigui notícia que Torra assistirà a la inauguració de l'esdeveniment perquè, els protagonistes d'aquest divendres "haurien de ser els esportistes, el valor de l'esforç i el treball en equip". "El procés està a tot arreu, fins i tot en els jocs. Això és un error i una manca d'intel·ligència política", ha criticat. Després de la declaració institucional en que Torra ha anunciat que assistirà als Jocs del Mediterrani, Arrimadas ha afirmat que el president ha demanat perdó i anunciat un veto contra el rei Felip VI.  "No en deixen passar ni una. El procés està fins i tot a la sopa", ha ironitzat.  Respecte la decisió que cap membre del Govern assistirà en actes organitzats per la Monarquia, Arrimadas ha subratllat que aquest nou "veto" al Cap de l'Estat se suma a altres vetos i ha carregat contra Torra titllant-lo de mirar únicament per la independència i el procés. "Necessitem un president que posi els interessos de tots per davant dels interessos processites. Que no dubti d'assistir en una cerimònia per no coincidir amb el Felip VI", ha comentat.   En aquest sentit, des de Cs han expressat que Torra cada vegada està "més lluny" de ser un president "dins el sistema democràtic" amb el respecte a totes les idees i institucions. "A mi no em sorprèn. No el van triar per dialogar sinó perquè sabien que era més radical que Puigdemont", ha manifestat Arrimadas. Pel que fa a la iniciativa del president de lliurar a Felip VI els informes del Síndic de Greuges sobre la "violència" de l'1-O, Arrimadas ha retret que "el Síndic del procés" no podrà lliurar altres informes de vulneracions de drets com el 6 i 7 de setembre passat "perquè no existeixen".

Summary: Arrimadas retreu a Torra que "emboliqui la troca" i resti protagonisme als esportistes dels Jocs del Mediterrani


L'entitat suggereix que s'hauria de sancionar els compradors ACN Barcelona.-Els Amics de la Rambla han demanat a l'Ajuntament de Barcelona que lideri de manera "urgent" la lluita contra la venda il·legal al carrer, especialment a La Rambla, i ha instat el govern municipal a portar a terme "una actuació decidida" i coordinada entre diferents cossos policials contra aquesta pràctica. Paral·lelament, l'entitat considera que cal una campanya de prevenció pública dirigida als ciutadans i visitants i que s'estudiï l'aplicació de sancions als compradors. Així mateix, Els Amics de la Rambla adverteixen que el 'top manta' pot afectar el "prestigi" i la "credibilitat" d'una ciutat com Barcelona que "pretén consolidar el seu lideratge en un entorn internacional complex i de gran competitivitat". Per l'entitat, també cal evitar "qualsevol temptació d'aprovar mecanismes que suposin la tolerància d'aquest tipus d'activitat il·legal" i es comprometi a "mantenir la vigilància i les actuacions en el temps". "Massa vegades hem assistit a la reaparició dels problemes a la via pública per desistiment de l'Ajuntament", avisen Els Amics de la Rambla, que opina que la situació actual "posa de manifest l'agreujament del problema, que avui ja té continguts clars de conflicte social i ciutadà". D'altra banda, l'entitat ha afirmat que compateix l'informe que el Síndic de Greuges va presentar fa unes setmanes sobre aquesta qüestió. A més, també adverteix que aquest fenomen té el seu origen "en les organitzacions de caràcter mafiós que operen en el marc del comerç il·legal, les falsificacions i l'explotació humana" i que el comerç il·legal "alimenta estructures econòmiques que actuen de sangonera de la riquesa de la ciutat i els seus ciutadans, contribuint al seu empobriment col·lectiu".

Summary: Els Amics de la Rambla reclamen a l'Ajuntament que lideri de manera "urgent" la lluita contra la venda il·legal al carrer


Molt tímida recuperació de l'activitat aèria aquest mes d'agost a l'Aeroport Girona-Costa Brava amb 37.565 passatgers, un 87,7% menys que en el mateix mes de l'any passat. Es tracta d'uns 2.000 viatgers més que al juliol (35.613) i una xifra exponencialment superior als només 756 viatgers de tot el mes de juny, en plenes restriccions de moviment per la crisi de la covid-19. El nombre d'operacions a l'agost a l'Aeroport de Girona ha estat de 1.685 (-28,8%) i amb un total de 41 tones de mercaderies transportades (un espectacular 1.022,9% més). En l'acumulat de l'any –de gener a agost-, l'Aeroport Girona-Costa Brava suma 158.074 passatgers, amb una caiguda del 88,6% d'usuaris, i 6.160 operacions, un -49,5% en comparació amb el 2019.

Summary: L'Aeroport de Girona suma 37.565 passatgers durant l'agost, un 87,7% menys que l'any passat


L'estació de Renfe de Passeig de Gràcia estarà tancada a partir de les 17 hores, coincidint amb l'inici de la manifestació convocada per la Intersindical i la IAC amb motiu de la vaga general del 18-O, segons ha decidit Adif i han confirmat fonts de Renfe. En motiu del tancament de l'estació, els trens no pararan a l'estació de Passeig de Gràcia fins que Adif no la torni a obrir. L'estació estarà tancada tant d'entrada com de sortida de viatgers.

Summary: L'estació de Passeig de Gràcia estarà tancada a partir de les 17 hores per la manifestació del 18-O


Els Mossos d'Esquadra han recollit un total de 15 granades de mà de la Guerra Civil que havien estat localitzades fa uns quinze dies en una via d'escalada al terme municipal de Coll de Nargó (Alt Urgell). Durant aquest diumenge, efectius del TEDAX i de la Unitat d'Intervenció en Muntanya del cos es van encarregar de retirar-les amb seguretat del punt on es trobaven, freqüentat per escaladors.

Summary: Els Mossos recullen una quinzena de granades de mà de la Guerra Civil localitzades en una via d'escala de Coll de Nargó


Ensenyament tancarà el curs vinent un grup de P3 de l'escola pública a la Demarcació de la Catalunya Central. Es tracta d'allò que es coneix popularment com a 'bolet', un grup addicional que es va crear el curs passat a l'escola Salarich de Vic per unes necessitats especials d'escolarització. D'aquesta manera, fonts del Departament d'Educació han explicat que les previsions inicials s'han mantingut, ja que s'havia previst el tancament de dos grups (Escola-Puig Agut de Manlleu i Pompeu Fabra del Pont de Vilomara), però s'ha compensat amb l'obertura de dos grups més, a l'escola Puigsoler de Sant Vicenç de Castellet i a la Terra Nostra d'Olost. En total, la Demarcació tindrà 247 grups de P3 amb 4.741 alumnes, segons les dades de preinscripció, mentre que el curs 2015-2016 van ser 248 grups amb 5.071 alumnes.

Summary: La Catalunya Central perdrà un grup de P3 de l'escola pública el curs vinent


La Fira de Titelles de Lleida tanca aquest diumenge l’edició del 30 aniversari amb satisfacció per la programació, pel nombre de companyies i funcions, superiors a l’any anterior, així com la xifra de públic. Des del Centre de Titelles preveuen superar els 40.000 visitants quan es tanqui la fira. “Estem molt satisfets”, ha dit el director de la Fira, Oriol Ferre, que ha volgut recordar la figura dels iniciadors d’aquest esdeveniment, Julieta Agustí i Joan Andreu Vallvé, i ha afegit que la Fira “s’ha fet gran” i que la llavor que es va plantar aleshores, ha "arrelat profundament" i està “saníssima” artísticament. Ferre també ha volgut recordar que cal seguir fent ‘pressing’ a les institucions perquè “segueixin donant supot” a fires com la de Titelles de Lleida. Aquesta diumenge a la nit tindrà lloc la cloenda amb un espectacle homenatge al titellaire Joan Baixas.

Summary: La Fira de Titelles de Lleida supera els 40.000 visitants en el seu 30è aniversari


Unes 500 persones celebren un sopar de comiat per homenatjar l'exalcalde i exconseller ACN Barcelona.-Xavier Trias tancarà la llista de Joaquim Forn a l'Ajuntament de Barcelona. Ho va anunciar ell mateix dijous a la nit en un sopar de comiat celebrat a les Drassanes. Unes 500 persones es van reunir per homenatjar l'exalcalde i exconseller, entre ells el president de la Generalitat, Quim Torra, i els expresidents Artur Mas i Jordi Pujol. També va assistir l'exalcalde socialista Joan Clos. Durant la vetllada es va repassar la trajectòria de Trias com a conseller, portaveu de CiU a Madrid i també a l'Ajuntament de la capital catalana. Ell mateix va llegir també una carta del propi Forn, la seva mà dreta al consistori.

Summary: Trias tancarà la llista de Forn a l'Ajuntament de Barcelona


El cap de llista de CDC al Congrés en el proper 26-J, Francesc Homs, ha exposat aquest dilluns les condicions que el seu partit posarà sobre la taula en cas que els vots dels seus diputats siguin necessaris per “facilitar una investidura” d’un govern espanyol després de les eleccions. Així, Homs ha tornat a situar la negociació d’un referèndum sobre la independència de Catalunya, evitar que Rajoy i el PP es mantinguin a la Moncloa, la retirada dels recursos de l’Estat al TC i el pagament del “deute històric” amb Catalunya entre els punts que reclamarà que el futur president espanyol assumeixi si vol el suport de Convergència en la investidura. El cap de llista ha considerat, a més, que els vots dels seus diputats “tindran més valor que mai” per “l’aritmètica enrevessada” que vaticina després del 26-J, i això creu que li donarà més pes a CDC al parlament espanyol.

Summary: Homs torna a situar el referèndum i el veto al PP i a Rajoy com a condicions perquè CDC faciliti una investidura


El Parlament ha aprovat una proposta de resolució impulsada per ERC que exigeix l'alliberament "immediat" dels empresonats i les condicions "per a que puguin tornar els exiliats". Aquest punt s'han aprovat amb els vots favorables d'ERC, JxCAT, CatECP i la CUP i els vots en contra de Cs, PSC-Units i PPC. En canvi, el punt que manifesta la voluntat de recuperar urgentment totes les institucions catalanes i acabar amb la "imposició" del 155 segons les majories expressades el 21-D ha estat transaccionat amb CatECP i s'ha aprovat amb els vots a favor de JxCAT, ERC i CatECP però s'ha trobat amb el vot en contra de la CUP per no fer referència a l'1-O ni al seu mandat. "El dret a l'autodeterminació és irrenunciable i vostès en aquest text hi han renunciat", ha dit la diputada de la CUP Natàlia Sànchez a ERC.  El text aprovat denuncia la "vulneració permanent" de drets civils i polítics i fonamentals que està patint la ciutadania, les institucions catalanes i els seus representants escollits democràticament. Defensa de manera enèrgica els drets recollits al Pacte Internacional de Drets Civils i Polítics i per la Declaració Universal de Drets Humans i el Conveni Europeu per a la Protecció dels Drets Humans i de les Llibertats Fonamentals i que "es veuen vulnerats i coartats actualment a Catalunya".  La proposta manifesta també el "ferm compromís" amb la llibertat d'expressió, de manifestació, de reunió, de participació i d'associació, així com la lluita de la noviolència i, per unanimitat, defensa l'actuació i canalització de les reivindicacions polítiques "per vies democràtiques i pacífiques, rebutjant qualsevol expressió de violència que es pugui produir".  El document denuncia també l'"abús i desproporció d'actuacions policials i d'acusacions administratives i penals per tal de perseguir i criminalitzar la dissidència política" i denuncia la "ingerència jurídica" per impedir el normal funcionament del Parlament. Mostra també el suport i agraïment als treballadors públics que estan "patint les conseqüències" del 155 i dóna suport a les iniciatives jurídiques i institucionals impulsades pel president de la cambra.  Retrets de la CUP a ERC El debat de la proposta ha generat retrets de la CUP a ERC en referència a un dels punts, després que els republicans no hagin acceptat una esmena dels cupaires. El text final aprovat, amb el vot en contra de la CUP, manifesta la voluntat de recuperar urgentment totes les institucions catalanes i acabar amb la "imposició" del 155, per posar-les al servei de la ciutadania, permetent exercir tot allò necessari per avançar socialment, nacionalment i políticament segons les majories parlamentàries expressades el 21 de desembre i respectant els legítims drets polítics dels diputats electes.  La diputada cupaire Natàlia Sànchez ha acusat ERC de "renunciar" en el text al dret a decidir i al '1-O i els ha recordat que "cal ser fidels al mandat". Ha constatat que el text final "no fa cap referència a l'1-O" com els cupaires demanaven i per això ha afegit: "Per moltes paraules que hi posem el que volem som fets".  La diputada d'ERC Ana Caula ha contestat que el seu compromís amb l'autodeterminació és "ple" i ha reivindicat que més enllà de les paraules cal recordar com s'ha arribat fins el moment actual i qui va permetre l'1-O, afirmant que va ser qui ara "és a la presó i a l'exili". El diputat de JxCAT Lluís Font ha considerat "molt encertada" la proposta i ha defensat el vot favorable del seu grup.  De la seva banda, la portaveu parlamentària de CatECP, Elisenda Alamany, s'ha mostrat crítica amb el govern del PP i la "competició" amb Cs però també amb les forces independentistes, a qui ha reclamat formar govern. Alamany ha afirmat que és l'hora "de fer un salt a noves majories". Des dels partits que han votat en contra del text, la diputada de Cs Lorena Roldán ha acusat els independentistes de "no voler condemnar tota la violència" i de "repetir la mentida" sobre que no hi ha un enfrontament a Catalunya. Roldán ha repetit les crítiques als Comitès de Defensa de la república i ha lamentat que hi hagi diputats que hagin de sortir "escortats", que s'"assenyalin" domicilis i que es facin "amenaces de mort". "Això és pacífic?", s'ha preguntat.  Des del PSC, Òscar Ordeig s'ha mostrat també crítica amb la forma de fer del govern espanyol però també amb els independentistes i s'ha dirigit concretament al diputat Albert Batet, després que segons ell aquest rigués mentre ell parlava, per retreure-li que "utilitzin desgra`cies com la de 'La Manada' per justificar el seu projecte poític". Li ha demanat "que surti de la trinxera" i no "alimenti les baixes passions", fent una crida al respecte mutu i especialment del que pensa diferent.  El diputat del PPC Alejandro Fernández ha reivindicat que l'Estat espanyol és una "democràcia plena" segons 'The Economist' i ha dit als independentistes que aquesta "realitat indiscutible" es contraposa amb la seva "dialèctica inflamada". El popular els ha acusat de portar a terme una estratègia "suïcida" i de voler "convertir delictes en drets fonamentals".

Summary: El Parlament exigeix l'alliberament "immediat" dels empresonats amb els vots de JxCAT, ERC, CatECP i la CUP


El consum de biomassa a Catalunya va créixer un 12,5% l’any 2019 i va assolir les 434,8 tones, segons les dades del balanç anual de l’Estratègia per promoure l’aprofitament de la biomassa forestal i agrícola facilitades per la Generalitat. Aquesta xifra implica que el consum de biomassa s’ha gairebé duplicat des l’any 2013 –l'any anterior a la posada en marxa de l’Estratègia-, malgrat haver competit amb un entorn de preus baixos d’altres combustibles d’origen fòssil. La biomassa forestal és una font energètica renovable d’origen local, i el seu aprofitament contribueix a una millor gestió dels recursos del país.  L'increment en el consum s’ha concentrat en l’estella (22%) i el pèl·let (31%), mentre que el de llenya es va mantenir estable. Segons el Govern, les dades demostren que s'ha consolidat el teixit productiu a partir d’una matèria primera provinent de boscos locals. En aquest sentit, l'executiu subratlla que la superfície forestal aprofitada per als usos energètics ha augmentat un 12,5%, fins a les 18.115 hectàrees.  La mateixa font indica que el consum d’aquesta font autòctona d’energia renovable va permetre reduir en 143.912 tones l’emissió de gasos causants de l’efecte hivernacle i va contribuir a la prevenció d’incendis i a la millora de l’estat dels boscos.  L'any passat es van posar en marxa a Catalunya algunes grans instal·lacions d’aprofitament de biomassa forestal, com ara la xarxa de calor d’alta temperatura al polígon industrial de la Valldan, al Berguedà, que té una potència instal·lada de 4,6 MW i alimenta sis indústries; o la xarxa de calor Nord de Granollers, que té una potència de 0,5 MW i subministra energia tèrmica a 6 equipaments municipals en substitució del gas natural.  També es va licitar la instal·lació d’una xarxa de calor d’1 MW de potència a l’Institut de Seguretat Pública de Catalunya, que s’explotarà en la modalitat de serveis energètics amb estalvis garantits i manteniment integral.

Summary: El consum de biomassa forestal va créixer un 12,5% a Catalunya el 2019 i s'ha gairebé duplicat en sis anys


El primer semestre ha estat el millor període de la història del Port de Barcelona en termes de tràfic total. Un comportament que va en línia a les xifres del 2017 quan va tancar l'exercici com la instal·lació portuària europea amb el creixement més gran de mercaderies. En els primers sis mesos de l'any, el Port de Barcelona ha mogut un total de 33,8 milions de tones, cosa que suposa un creixement del 17,8% en relació amb el mateix període del 2017. Tots els components de càrrega i descarrega han registrat increments. Les operacions de contenidors augmenten el 18%, els líquids a granel el 17,3%, les mercaderies transportades per autopistes del mar el 10,3% i els vehicles el 5%. El nombre de passatgers, entre ferris i creuers, s'ha situat fins al 30 de juny en 1,78 milions de persones, el 13% més que fa un any. Només els usuaris de creuers han crescut un 20%, amb una especial rellevància dels que viatgen prenent com origen o final Barcelona, que augmenten el 29%.

Summary: El Port de Barcelona bat un nou rècord en tràfic de mercaderies amb 33,8 milions de tones el primer semestre d'aquest any


L'ONG Projecte Home Catalunya amplia el servei d'addiccions a les Terres de l'Ebre després d'implantar-se fa un any i mig en un espai del centre cívic, cedit per l'Ajuntament de Tortosa. Amb la col·laboració de la Fundació Bancària 'la Caixa' i del consistori, Projecte Home dotarà de més personal i horari l'atenció a persones amb problemes d'addiccions i les seves famílies. En un any i mig han atès 50 persones i amb l'ampliació confien poder atendre fins a un centenar de casos anuals. Com és habitual, la cocaïna i l'alcohol són les substància que més problemes generen. Entre els usuaris del servei a l'Ebre, el 65% són homes i el 35% són dones, amb una mitjana d'edat de 36 anys. De fet, el perfil d'atesos és el d'una persona entre 30 i 45 anys i sense feina, i molts cops, en situació d'exclusió social. A més, també s'han atès tres casos d'adolescents. La meitat dels casos procedeixen de la ciutat de Tortosa, seguits per veïns de Deltebre, l'Aldea o Amposta.

Summary: Projecte Home amplia el servei  d'addiccions a l'Ebre per poder atendre un centenar de casos en un any


La Policia Local de Sant Cugat del Vallès ha denunciat aquesta passada matinada tres homes d’entre 27 i 37 anys per delictes contra la seguretat del trànsit, tinença de substàncies estupefaents i tràfic de drogues. Els tres viatjaven en una furgoneta que ha aixecat les sospites dels agents, tant per les maniobres com per la interacció amb uns joves. La Policia Local ha fet la prova d’alcoholèmia al conductor, que pràcticament ha sextuplicat la taxa permesa, amb un resultat d’1,4 grams/litre d’aire expirat. Pel que fa als altres dos homes, un d’ells ha quedat arrestat després que els agents li intervinguessin 11 dosis de marihuana preparades per distribuir, i diners en metàl•lic, presumptament provinents d’una venda. L’home és a la comissaria dels Mossos d’Esquadra, pendent de declarar davant el jutge. Pel que fa al tercer individu que viatjava a la mateixa furgoneta, la Policia Local li ha intervingut una bossa petita amb una dosi de cocaïna i ha estat denunciat per una falta administrativa de tinença de substàncies. Els tres denunciats són veïns de Sant Cugat.

Summary: Denuncien un conductor a Sant Cugat el Vallès per gairebé sextuplicar la taxa d’alcohol


Un home de 67 anys ha mort aquest dijous al matí en ser atropellat per un cotxe a la C-155 a Lliçà de Vall (Vallès Oriental). L'accident ha tingut lloc al punt quilomètric 14,3, prop del polígon industrial els Batzacs, on per causes que s'estan investigant el vianant ha estat atropellat per un vehicle que circulava per aquesta via. Fins al lloc s'hi han desplaçat dues dotacions dels Bombers de la Generalitat, sis patrulles dels Mossos d'Esquadra i dues ambulàncies del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), que no han pogut fer res per salvar la vida de l'home. (En aquesta notícia s'ha actualitzat que l'accident ha passat a la C-155 i no a dins del polígon industrial els Batzacs com havia informat inicialment Bombers de la Generalitat)

Summary: ACTUALIZACIÓ:Un vianant mor atropellat per un cotxe a la C-155 a Lliçà de Vall


Capgirem Vic s'oposa al procés d'immatriculació del conjunt arquitectònic  de la Catedral i el Palau Episcopal que ha iniciat el Bisbat i hi ha presentat al·legacions. Consideren que la Diòcesi i el Bisbat de Vic no ho poden fer perquè va ser declarat Monument Històric Artístic Nacional en un decret del 3 de juny de 1931 aprovat pel Govern Provisional de la República. Segons aquest decret, la titularitat del conjunt monumental passava a ser de l'administració. El partit, que està a l'oposició, acusa l'equip de govern de la ciutat d'"inacció" i de "no defensar els interessos" de Vic per no haver-s'hi oposat. Des de l'Ajuntament afirmen que és un tema que no els afecta perquè no és propietari d'aquests immobles i "no té dret a immatricular".  En un comunicat, Capgirem Vic recorda que el tema de la immatriculació es va debatre al ple del 27 de juliol i que la formació va demanar a l'alcaldessa Anna Erra que "defensés els interessos de la ciutat i la propietat pública d'aquests béns de la ciutat". I afirmen que la resposta de l'alcaldessa va ser que ho consideraven un "assumpte privat" i que no tenien intenció d'oposar-s'hi. El 9 de setembre passat, va aparèixer publicat al taulell d’anuncis de l’Ajuntament de Vic que la Diòcesi i Bisbat de Vic iniciaven un procés d’immatriculació del conjunt arquitectònic episcopal, format per la Catedral de Sant Pere de Vic (claustre inclòs) i el Palau Episcopal (residència del bisbe i arxiu). "Malgrat tenir-ne coneixement de dit extrem, i la nostra demanda expressa, el govern de la ciutat no ha realitzat cap mena d’acció davant l’apropiació indeguda d’aquest patrimoni per part de la Diòcesi i el Bisbat de Vic", afirma la formació. D'altra banda, el 14 de setembre passat Capgirem Vic va tornar a instar l'alcaldessa perquè es personés en nom dels vigatans en l'expedient notarial i s'oposés a l'"apropiació indeguda" dels impulsors. "La resposta de l’alcaldessa va ser la mateixa que a juliol: el govern no faria res per evitar-ho", subratllen al text.   Un decret del 1931 Des de Capgirem Cup defensen que la Diòcesi i el Bisbat no poden reclamar ser els propietaris del conjunt perquè va ser declarat Monument Històric Artístic Nacional en un decret del 3 de juny de 1931 aprovat pel Govern Provisional de la República. Un decret que incloïa altres monuments. Aquest decret establia que la titularitat d'aquests monuments passaven a ser propietat de l'administració. D'altra banda, denuncien que els impulsors del procés d'immatriculació coneixien l'esmentat decret però que han iniciat igualment el procés, "passant per sobre dels legítims drets de les vigatans, veritables i últims propietaris del conjunt arquitectònic" amb l'objectiu d'"apropiar-se'n". És per tots aquests motius, i davant la "inacció i complicitat" del govern de la ciutat amb la Diòcesi i el Bisbat de Vic, que Capgirem Vic s’ha presentat en l’expedient notarial i ha demanat que no es formalitzi aquesta immatriculació. Per últim, lamenten que el govern d'Anna Erra hagi escollit " defensar - per omissió - els interessos de les elits eclesiàstiques en lloc de vetllar pels interessos de la població de la ciutat". I confien que les al·legacions que s'han presentat serveixin per "aturar" el que creuen que és un "abús". L'Ajuntament diu que no té dret a immatricular Des de l'Ajuntament de Vic, subratllen que és un tema que no els afecta perquè el consistori no és el titular d'aquests immobles i per tant "no té dret a immatricular", segons han explicat a l'ACN. També s'ha preguntat al Bisbat de Vic sobre aquesta qüestió però fins ara no s'han pronunciat.

Summary: Capgirem Vic s'oposa a la immatriculació de la Catedral i el Palau Episcopal iniciada pel Bisbat i presenta al·legacions


L'alcalde de Llançà, Guillem Cusí (ERC), ha expulsat els dos regidors socialistes –Sílvia Barris i Francesc Guisset- que fins ara formaven part del govern juntament amb Alternativa per Llançà (APL). Guillem Cusí ho ha anunciat aquest dimarts després que ahir no es poguessin aprovar els pressupostos per l'any vinent per falta de suports. Els socialistes es van abstenir i ERC només va poder sumar el vot favorable de l'altre soci de govern, APL. CiU, que és el grup majoritari i l'únic a l'oposició, hi va votar en contra. L'alcalde ha anunciat que aquest dijous se sotmetrà a una qüestió de confiança, tot i que preveu que no la superarà. També ha explicat que augura que CiU tirarà endavant una moció de censura per fer-lo fora de l'alcaldia amb el suport del PSC. Cusí ha acusat el fins ara regidor d'Hisenda, Francesc Guisset, d'haver-lo "enganyat" i d'haver impedit que es fes una auditoria de comptes.

Summary: L'alcalde de Llançà expulsa del govern els dos regidors socialistes i augura que pactaran una moció de censura amb CiU


La policia belga ha arrestat aquest divendres el terrorista fugit dels atemptats de París Salah Abdeslam, segons ha confirmat la fiscalia belga. El ministre belga Theo Francken ha piulat: “El tenim”. Abdeslam ha estat arrestat i ferit a la cama, segons les informacions difoses a Bèlgica. L’home, que estava desaparegut des dels atemptats del 13 de novembre, en què van morir 130 persones, ha estat detingut després d’una operació antiterrorista al barri de Molenbeek, a Brussel·les. Dimarts, la policia belga va escorcollar un apartament al barri de Forest, al sud-oest de la ciutat, on va morir un altre suposat gihadista i es van trobar ADN i empremtes dactilars d’Abdeslam.  Salah Abdeslam ha estat detingut després d’una forta operació policial al carrer Quatre Vents del barri de Molenbeek, on vivia des de feia anys, i que ja va ser el centre de forts escorcolls just després dels atemptats. L’operació policial al barri que ha acabat amb la detenció d’Abdeslam encara està en marxa perquè un altre sospitós està atrinxerat en un apartament, segons els mitjans belgues.  El primer ministre belga, Charles Michel, i el president francès, François Hollande, segueixen plegats les operacions. Tots dos eren a la cimera de caps d’estat i de govern de la UE que se celebrava a Brussel·les i compareixeran plegats en les properes hores.

Summary: Bèlgica arresta Salah Abdeslam, el terrorista fugitiu dels atemptats de París


Impuls definitiu al projecte per convertir la Casa Pastors en el futur Museu d'Art [Modern i Contemporani] de Girona. La Generalitat, la Diputació i l'Ajuntament de Girona han signat, aquest divendres, un acord per fer una injecció de 4,4 milions d'euros (MEUR) al projecte en un termini de quatre anys. Ara, el següent pas serà divendres vinent, quan sortirà la convocatòria per al concurs d'idees. Els arquitectes hauran de presentar un projecte bàsic per reconvertir l'edifici, que havia acollit l'Audiència de Girona, en un museu "innovador i diferent". A partir d'aquí, la previsió és que a finals del 2017 el projecte ja estigui redactat i que les obres comencin a finals del 2018. La base de l'exposició permanent al museu serà el fons Santos Torroella, adquirit per l'ajuntament.  El futur Museu d'Art [Modern i Contemporani] de Girona podria ser una realitat l'any 2020, si es compleixen els terminis que hi ha ara sobre la taula. Les tres administracions han signat aquest divendres l'acord definitiu per impulsar el projecte, que especifica que aportaran 4,4 MEUR en quatre anys.  La Diputació de Girona aporta 2 MEUR en subvenció directa. El Govern 1,2 també d'aportació directa i 800.000 euros més provindran de l'impost de successions pagat pel el fons Santos Torroella i serviran per comprar obra. L'Ajuntament de Girona hi destinarà 1,2 MEUR més. La prioritat ara és engegar el procés per tenir el projecte per reconvertir la Casa Pastors, que havia acollit l'Audiència de Girona, en "un espai museístic, innovador i diferent", ha explicat l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas. Per això, preveuen que divendres vinent surti ja la convocatòria del concurs d'idees per a la redacció del projecte.  El concurs públic per triar l'equip d'arquitectes es farà a través de la delegació del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya a Girona. Els participants hauran de presentar un projecte bàsic que ordeni els programa funcional i resolgui què s'ha de fer a l'edifici per adequar-lo a les funcions de museu. "Volem que molts arquitectes participin i aportin idees innovadores", ha afirmat Madrenas. La intenció és tenir el projecte redactat a finals d'aquest any, fer l'aprovació i que les obres comencin a finals del 2018. "És el calendari que tenim plantejat però l'hem de dir amb cautela perquè sempre poden sorgir imprevistos", ha dit l'alcaldessa.  La col·lecció d'art de Rafael Santos Torroella serà la base de l'exposició permanent de la Casa Pastors. Madrenas ha destacat que, al final, s'han reduït molt les xifres inicialment plantejades per a la compra del fons. Actualment, a l'ajuntament li queden per pagar 200.000 euros. En total, Madrenas calcula que invertiran en l'adquisició del fons i la remodelació de la Casa Pastors uns 4 MEUR, i la major part ja està pagada.  Buit en el discurs El conseller de Cultura, Santi Vila, ha ressaltat que es tracta d'un acord "extraordinari" perquè Girona jugarà un paper molt important per articular el relat vinculat a l'art contemporani. "És una mancança, tenim un discurs incomplet que ara començarem a construir", ha afirmat el conseller. A més, també ressalta que servirà per complir amb la idea noucentista de construir la cultura a nivell de país, més enllà de la capital.  Segons Vila, el futur museu ha de jugar un paper clau dins el panorama museístic català amb vincles forts amb el MNAC i el MACBA però, també, ha de situar-se com una proposta capdavantera a nivell internacional, El vicepresident de la Diputació de Girona, Albert Piñeira, ha recordat que, arran del futur museu, estan elaborant un pla per vincular totes les propostes museístiques de la ciutat i tenir una gestió conjunta.

Summary: Injecció de 4,4 MEUR per al futur museu d'art contemporani de Girona i les obres arrancaran a finals del 2018


El conseller de Salut, Toni Comín, ha donat les dades actualitzades a dia d’avui dels casos d’enterovirus a Catalunya: 6 nens hospitalitzats, 3 els quals a la UCI, i un total acumulat de 101 casos. En una pregunta parlamentària del PPC, el conseller ha assegurat que el brot no ha finalitzat però està “disminuint” i ha defensat que els sistema de salut de Catalunya ha actuat amb una “eficàcia assistencial absoluta”. Segons Comín,  hi ha professionals de la resta de l’Estat que estan demanant informació i assessorament als caps de servei de pediatria catalans perquè és probable que hi hagi brots “no identificats”. “Això sí que és greu que no s’hagin activat protocols a la resta de l’Estat perquè pot posar en risc els pacients”, ha conclòs. A més, ha destacat que a Catalunya el mateix dia que es va detectar el brot es va fer un protocol especial.     En un altra pregunta parlamentària, en aquest cas de C’s, sobre l’accés a la plantilla de l’Institut Català de la Salut, Comín ha recordat que el Govern tenia previst convocar una oferta pública de 1.000 places per tal de convertir 1.000 interins en fixes, tots els internis que s’han anat creant en els últims cinc anys perquè la legislació espanyola no permetia convocar oposicions, segons ha detallat el conseller. “Sap per què no ho hem pogut fer? Perquè aquesta cambra no ha aprovat els pressupostos”, ha exclamat dirigint-se als diputats de la cambra catalana.

Summary: 6 nens hospitalitzats per enterovirus, 3 dels quals a la UCI, d’un total de 101 casos acumulats


La Diputació de Lleida recuperarà la setmana vinent, per via telemàtica, les reunions de les diferents comissions informatives que van ser ajornades amb el decret del passat 15 de març, amb la finalitat de reduir al màxim la propagació del covid-19. Així s'ha acordat durant la Junta de Portaveus d'aquest dimecres celebrada per videoconferència i en la qual també s'ha posat de manifest que el proper ple, el del mes de març que també va ser suspès, se celebrarà dilluns 6 d'abril, també per via telemàtica, ja que encara estarà en vigència l'estat d'alarma. La junta també ha donat el vistiplau a les tramitacions de mesures destinades a facilitar la liquiditat dels ajuntaments anunciades la setmana passada.  La necessitat de reactivar les comissions informatives és per poder avançar en les tramitacions dels expedients oberts abans de la crisi sanitària, així com el paquet de mesures econòmiques anunciades per garantir que els ajuntaments i les empreses privades que presten els seus serveis i subministren als ens locals disposin de liquiditat econòmica suficient per fer front amb garanties a la crisi sanitària i limitar l'impacte d'una subsegüent crisi econòmica derivada de l'actual situació. Tots els portaveus han coincidit en la necessitat de treballar des de l'Administració amb la previsió d'ajudar a reactivar els sectors econòmics lleidatans en l'escenari posterior a la superació de l'emergència sanitària. El president Joan Talarn ha posat en comú amb els representants de tots els grups polítics de la Diputació de Lleida les decisions preses en aquests dies pel govern de la institució, com l'augment a 1.000 euros per alumne de la subvenció als municipis que presten el servei d'ajuts per a llars d'infants; l'increment en 800.000 euros més de la partida inicial d'un milió destinada a ajudar a fer front a les despeses ordinàries dels propis ajuntaments; l'ampliació de terminis per a la recaptació voluntària d'impostos sense detriment que els ajuntaments puguin rebre igualment les bestretes de caixa, i les altres mesures de caire intern que han facilitat l'extensió del teletreball entre el personal de la Diputació i l'atenció informàtica a les consultes i els tràmits d'ajuntaments i ciutadania.  D'altra banda, Talarn ha informat que s'han cedit gratuïtament, i de forma temporal, tres vehicles de la Diputació al Departament de Salut per tal de facilitar la mobilitat dels seus tècnics entre les residències i els serveis sanitaris de la demarcació. Un d'ells és una furgoneta de 9 places per poder realitzar-hi transports d'equips de persones i repartiment de material sanitari entre els diferents centres de salut.  Finalment, el Patronat de Turisme prepara una campanya per promoure el turisme de la ciutadania de Lleida a les pròpies Terres de Lleida una vegada superat l'estat de confinament.

Summary: La Diputació de Lleida reactivarà les reunions de les comissions informatives i el ple, que es faran per via telemàtica


Un total de 27 mitjans aeris i més de 300 efectius treballen en l’extinció d’un incendi que s’ha originat aquest dilluns a Artana (a la Plana Baixa), segons que han informat fonts del centre de coordinació d’emergències de la Generalitat Valenciana. Segons les mateixes fonts, la prioritat se centra en què les flames no arribin al parc natural de la Serra d’Espadà, pròxim a l’inici de l’incendi. El foc ha començat cap a les 15:00 hores d’aquest dilluns quan el telèfon 112 ha rebut un avís d’incendi i ha mobilitzat efectius de la Generalitat Valenciana, coordinats amb el consorci de Bombers de la Diputació de Castelló, mitjans del govern espanyol i d’altres autonomies.  El vent i l’orografia estan dificultat les tasques dels bombers.  La consellera valenciana de Medi Ambient Elena Cebrián ha informat als mitjans que es tracta d’un foc molt virulent a causa de la densitat de la vegetació i les fortes pendents del terrenys, afegit als anys de sequera, que han fet molt de “combustible” a la mutanya. Cebrian ha mostrat preocupació per la riquesa natural de la zona i ha confiat en un canvi de vent que permeti que baixi la intensitat de les flames.  Segons que ha informat el consorci de Bombers de Castelló, les flames s’han iniciat a la zona del pinar de les Penyes Aragoneses d’Artana i afecta els termes d'Artana, Alcúdia de Veo i Tales, i arriba a la Serra d'Espadà. Les tasques tracten d’evitar que es propagui als municipis d’Onda, Eslida i Ain, tots a la mateixa comarca de la Plana Baixa. Pel moment, no hi ha habitatges afectats i no s'han ordenat desallotjaments, encara que els cossos de seguretat sí que han aconsellat preventivament es preparin per si calgués evacuar. Les mateixes fonts han informat que durant la nit es retiraran els mitjans aeris i seguiran treballant els terrestres.

Summary: 27 mitjans aeris treballen en l’extinció d’un incendi que amenaça el parc natural de la Serra d’Espadà, a Castelló


La Diputació de Lleida ha donat llum verda en el primer Ple telemàtic que celebra la institució al "pla de xoc" per repartir 15 MEUR entre ajuntaments, EMD i consells per pal·liar els efectes econòmics derivats de la crisi del coronavirus. Consta de tres plans específics, el de Salut, dotat amb 6 MEUR, el de Cooperació Local (5 MEUR) i el de Cooperació Comarcal (4 MEUR). L'objectiu és injectar liquiditat i agilitzar i simplificar la tramitació administrativa per tal que els ens locals lleidatans puguin disposar d'aquests recursos abans de dos mesos. ECP, PSC i Cs han reclamat una major assignació per a la ciutat de Lleida tenint en compte la població que té i els serveis sanitaris que acull i que donen servei al conjunt de la demarcació. Es tracta dels Pla de Salut, de Cooperació Municipal i de Cooperació Comarcal, que ja  estaven previstos però que es reformulen, se n'augmenta la quantia i se n'agilitza la tramitació. Entre els tres plans es destinaran als ens locals 15 milions d'euros, provinents del romanent del 2019 i del que s'obtingui del 2020, i tindran en compte a l'hora de distribuir els ajuts uns criteris "equitatius" i factors de discriminació positiva per lluitar contra el despoblament i l'envelliment dels municipis. Així mateix, es deixa enrere la concessió direccional d'aquests ajuts, segons han remarcat des del govern d'ERC i JxCat. Per fer-ho possible, el Ple ha donat compte de la liquidació del pressupost del 2019, que tanca amb un romanent de 108 milions d'euros, un resultat positiu de 22,1 milions d'euros i amb una ràtio d'endeutament del 29,80%. Així mateix, s'ha donat compte del decret per a la incorporació de crèdits per valor de 94,5 milions d'euros dels comptes del 2019 al pressupost del 2020.  15 MEUR en els plans especials de Salut, cooperació municipal i comarcal El Pla econòmic per a ens locals en l'àmbit de la Salut compta amb una dotació de 6 milions d'euros per cobrir accions en despeses de salut, hàbits saludables i conductes que incideixen en el benestar; activitat física no competitiva; gestió d'aigües d'ús públic; subministraments, manteniment i gestió de consultoris mèdics, sales de vetlla i tanatoris. Tots aquestes línies d'ajut ja previstes s'unifiquen en un únic pla.   En el cas dels ajuntaments, un 10% dels recursos previstos es distribuiran amb una quantitat fixa per a cada ajuntament i d'un 5% pel que fa a les EMD, un 35% s'assignarà segons la població; un 5% tenint en compte factors de despoblament o envelliment, un 40% entre els municipis que comptin amb consultor mèdic, i un 5% en funció dels índexs socioeconòmics. Per comarques, hi haurà una aportació fixa d'un 30% (400.000 euros per consell), un 10% es distribuirà en funció del nombre de municipis, un 30% segons factors de despoblament o envelliment, i el 30% restant en funció dels habitants de cada comarca.   El Pla de Salut s'ha aprovat amb els vots a favor d'ERC, JxCat i Unitat d'Aran. El PSC i Cs s'han abstingut mentre la diputada d'En Comú Podem hi ha votat en contra. Els grups del PSC, ECP i Cs no es tingui més en compte el criteri poblacional a l'hora de distribuir els recursos i, en aquest sentit, han criticat que la ciutat de Lleida "només rebi" 165.000 euros, tenint en compte la població que té i els serveis sanitaris que acull i que donen servei a població de tota la demarcació. Els socialistes també han lamentat que no és destinin en conjunt més diners a aquest i als altres dos plans.  El Pla especial de Cooperació Municipal està dotat amb 5 milions d'euros servirà per sufragar despesa corrent d'ajuntaments i EMD, especialment reparacions, manteniments, conservacions, subministracions i prestació de serveis. El 50% de l'import es distribuirà amb una partida fixa per a cada consistori, mentre la resta es repartirà en funció dels habitants del municipi. En aquest cas, ha prosperat amb el suport d'ERC, JxCAT, UA i Cs, mentre ECP i el PSC s'han abstingut, també en considerar "insuficients" els 250.000 euros que rebrà Lleida ciutat. El vicepresident Jordi Latorre ha assenyalat que Lleida rebrà enguany de la diputació, al menys, 3,1 milions d'euros entre aquests plans i altres partides. A més, El president Joan Talarn ha expressat el compromís de la institució de fer una aportació per si, finalment, fos necessari posar en marxa el pavelló Onze de Setembre de Lleida com a hospital salut. Pel que fa al Pla especial de Cooperació Comarcal, compta amb una dotació de 4.030.000 euros per fer front a les despeses corrents en l'àmbit de la salut i serveis d'assistència tècnica als municipis dels ens comarcals i el Conselh Generau d'Aran. Així, cada consell rebrà 115.000 euros fixes, mentre el 40% dels recursos previstos en el pla es distribuiran en funció dels municipis que té cada comarca i un 20%, en funció de la població. Aquest Pla s'ha aprovat per unanimitat.   Procediment "exprés i simplificat" perquè ajuntaments i consells puguin rebre els diners abans de dos mesos La institució ha dissenyat un procediment "exprés i simplificat" per poder avançar els diners als municipis i comarques. Així, un cop publicats al BOP, s'obrirà un període de 10 dies d'exposició pública, després els ajuntaments i consells tindran 10 dies per acceptar l'assignació que els pertoqui per poder-la rebre a continuació. La previsió és que ajuntaments i consells puguin rebre els diners abans d'un mes i mig. Els ens locals tindran fins el 31 de març del 2021 per justificar les despeses efectuades. 35 MEUR d'injecció econòmica amb els tres plans i la modificació d'altres d'anys anteriors Al marge d'aquests tres plans especials, el Ple de la diputació lleidatana també ha aprovat dues modificacions de plans d'anys anteriors que encara no s'havien abonat per avançar les transferències als ens locals lleidatans. Es tracta del Pla de reforç municipal del 2019 –pendent de resolució- i del Pla extraordinari d'inversions dels anys 2017 i 2018.  Amb la modificació, la diputació avançarà una bestreta del 75% corresponents a projectes adjudicats pels ens locals i aquests posteriorment podran presentar la justificació de la inversió. Això suposarà una aportació als ens locals de 7,5 i de 13 milions d'euros, respectivament. La diputació abonarà el 25% restant una vegada s'hagin justificat aquestes inversions. Sumats al pla de xoc, la Diputació de Lleida efectuarà una injecció de liquiditat "immediata" als ajuntaments i consells de més de 35 milions d'euros.  Al principi de la sessió, el president Joan Talarn ha repassat les diferents mesures que s'han posat en marxa des de la Diputació de Lleida com ara l'ampliació de terminis per poder pagar taxes i tributs locals que s'encarrega de recaptar la diputació, així com l'increment en el pressupost 2020 de les partides per a llars d'infants i per a les despeses ordinàries dels ajuntaments, entre altres.  El PSC, UA i ECP reclamen més mesures per pal·liar els efectes del coronavirus Els grups del PSC, Unitat d'Aran i d'En Comú Podem han presentat una moció amb diferents propostes per contribuir a pal·liar els efectes de la crisi generada pel coronavirus. Entre aquestes, s'ha aprovat que la diputació mantingui una línia oberta de compra de material de prevenció contra el coronavirus; agilitzar les bestretes als ens locals davant l'ajornament en el cobrament de taxes i impostos municipals, i incrementar el suport als consells per al servei de teleassistència per a la gent gran.  També ha prosperat es punt que insta la Diputació de Lleida a iniciar converses amb l'ATM de Lleida, agents econòmics i ens locals del territori per incrementar les freqüències i horaris del transport públic per facilitar el desplaçament de treballadors agraris fins als ses llocs de feina durant la campanya de la fruita. En aquest mateix sentit, s'ha aprovat que la corporació sol·liciti al govern de l'Estat l'inici d'un procés de regularització de les persones migrades que resideixen al territori per tal que pugui beneficiar-se de drets socials i laborals.          Per contra, ha quedat rebutjat pels vots en contra dels dos partits del govern el punt que demana a la diputació lleidatana la posada en marxa un pla interdepartamental per a la promoció econòmica i turística i una línia de microcrèdits per a empreses i autònoms. Tampoc s'ha aprovat el punt que instava la institució a reclamar a Salut una auditoria de l'estat de situació dels equipaments de salut al territori per tal de determinar les inversions que requereixen. La diputada de Ciutadans s'ha abstingut en tots els punts de la moció.  D'altra banda, Ciutadans ha instat la Diputació a reclamar al Govern una línia d'ajuts per als 1.500 treballadors transfornterers de l'Alt Urgell que s'han quedat sense feina amb la crisi del coronavirus i que no poden rebre prestacions pel fet que treballaven a Andorra o França.

Summary: Llum verda al "pla de xoc" de 15 MEUR de la Diputació de Lleida per ajudar els ens locals davant la crisi de la covid-19


Segons avança 'Expansión', 94 bodegues catalanes van aconseguir un total de 9,1 milions d'euros en subvencions europees per vendes extracomunitàries ACN Barcelona.-Codorniu i Freixenet es van repartir el 62% de les ajudes públiques destinades a l'exportació de vi a països de fora de la UE durant el 2016, segons ha publicat aquest dimarts 'Expansión' i ha confirmat el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural. En total, les dues companyies i les seves filials van rebre 5,64 milions d'euros de la Generalitat per aquest concepte, uns diners provinents de fons de la Unió Europea per fomentar les exportacions de vins. Freixenet és el grup que més subvencions va rebre, amb més de 3,5 milions d'euros, seguit de Codorniu (2,1 milions d'euros) i Miguel Torres (924.000 euros).  En total, 94 bodegues catalanes es van repartir més de 9,1 milions d'euros en aquestes subvencions. A molta distància de Freixenet, Codorniu i Miguel Torres hi ha altres firmes com Josep Maria Raventós i Blanc (105.000 euros), Masia Vallformosa (101.000 euros) o Juvé i Camps (119.000 euros). La majoria de bodegues van rebre ajudes inferiors als 100.000 euros.

Summary: Codorniu i Freixenet es reparteixen el 62% de les ajudes públiques destinades a l'exportació de vins fora de la UE


L’objectiu de la reunió és expressar-los el suport de la Generalitat  ACN Barcelona.-L’expresident de la Generalitat Artur Mas; l'exconsellera de Governació i exvicepresidenta del Govern Joana Ortega i l’exconsellera d’Ensenyament Irene Rigau assistiran a la reunió del Consell Executiu d’aquest dimarts al Palau de la Generalitat, segons ha avançat ‘El Nacional.cat’ i ha confirmat l’ACN. Es tracta d’un gest inèdit amb el qual el Govern vol expressar el seu suport als tres exmembres de l’Executiu a penes d’inhabilitació pel 9-N després que fa just una setmana es fes pública la sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya i plantejar de quina manera poden ajudar al procés. Per aquest motiu, la reunió començarà una mica abans de dos quarts de deu del matí i continuarà desprès –ja sense Mas, Ortega i Rigau- amb la trobada ordinària de cada dimarts.  Dilluns passat, el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) va condemnar l’expresident de la Generalitat Artur Mas a 2 anys d’inhabilitació, l’exvicepresidenta Joana Ortega a 1 any i 9 mesos i l’exconsellera Irene Rigau a un any i mig, pel procés participatiu del 9 de novembre del 2014. Tots tres van ser castigats pels delictes de desobediència i absolts del de prevaricació. A més de les condemnes per inhabilitació de càrrec públic, Mas haurà de pagar una multa de 36.500 euros, Ortega 30.000 euros i Rigau 24.000 euros. En la reunió d’aquest dimarts, però, no hi assistirà l’exconseller de Presidència i actual portaveu del PDeCAT, Francesc Homs, que va ser jutjat per la mateixa qüestió al Tribunal Suprem a finals de febrer pels delictes de desobediència i prevaricació i encara espera sentència.

Summary: Mas, Ortega i Rigau assistiran al Consell Executiu d’aquest dimarts després de la sentència del 9-N


L'extresorer del PP Rosendo Naseiro ha negat cap finançament il·legal al partit mentre va ser l'encarregat dels comptes (del 1989 al 1990, quan va ser detingut). Naseiro ha comparegut a la comissió d'investigació al Congrés sobre el suposat finançament il·legal del PP, que ha viscut una sessió atropellada i amb múltiples anècdotes i comentaris fora de to. Naseiro, de 82 anys i amb problemes per escoltar i entendre les preguntes, ha assegurat que és "il·legal" que se li preguntin coses de fa més de 30 anys, que se sent "jutjat" i ha renyat els diputats per fer "discursos". L'extresorer ha afirmat que "mai va veure cap caixa B" i que no va demanar mai comissions a empresaris a canvi d'adjudicacions. Només ha reconegut que als mítings alguns empresaris podien donar-li a ell mateix o a l'expresident popular Manuel Fraga algun taló, però que tot es declarava. "Però això què té a veure?", s'ha preguntat. També ha contradit l'extresorer Luís Bárcenas, que va apuntar que amb Naseiro va començar la caixa B del partit. "Això és mentida", ha afirmat. Rosendo Naseiro ha negat en múltiples ocasions haver demanat diners a ningú, cobrat comissions o haver finançat il·legalment el Partit Popular. L'extresorer popular ha assegurat que no tenia coneixement de cap caixa B i també s'ha desvinculat de les acusacions de Bárcenas, que apunta que va ser ell l'origen del finançament en negre al partit. "Això és fals i és mentida", ha manifestat.  Segons Naseiro, tots els diners que rebia el PP es declaraven i "tot passava pel Tribunal de Comptes". "Alguns vegada als mítings et donaven algun xec o li donaven a Fraga, però això què té a veure?", s'ha preguntat. L'extresorer ha explicat que hi havia un compte obert per "donatius anònims" que servien per pagar les campanyes del PP, però que no recorda ni qui n'era el titular ni quina quantitat hi havia. "Han passat molts anys, no em preguntin aquestes coses", ha criticat.  Naseiro també ha dit que no recordava si havia tingut un compte a Suïssa o haver fet transferències a diversos càrrecs, entre ells la dona de Bárcenas. També ha negat sobresous a càrrecs del PP, pagaments amb sobres o rebuts per a despeses privades. "Els pagaments de tresoreria sempre deixaven un rastre o bé bancari, gir postal o rebut", ha defensat.  Caixa B a "alguna província"  En un moment final de la comissió, l'extresorer ha detallat que després de la seva dimissió qui es va fer càrrec de les finances va ser Francisco Álvarez Cascos, que llavors era secretari general del partit. Ha assegurat que no li va fer cap traspàs i que "tenia molt de poder".  En aquest moment, ha remarcat que no sabia res de "pagaments ocults ni caixes B" però ha deixat anar que "sempre n'hi ha". "Clar que potser sabies que a una província n'hi havia i no tot havia sortit bé, passava així", ha manifestat, i ha apuntat a Álvarez Cascos com a responsable.  Una sessió atropellada  La sessió s'ha desenvolupat de manera atropellada. Ja des de l'inici, Naseiro s'ha mostrat molest i ha renyat els diputats perquè considerava que "feien discursos i no preguntes concretes". Així ha passat amb el diputat Felipe Sicília. "Això que fan és il·legal, em fan preguntes des fa més de 30 anys i jo mai he estat condemnat per res", ha manifestat. A més, tenia problemes per escoltar bé i entendre el contingut de les preguntes.  El president de la mesa, Pedro Quevedo, ha hagut de cridar a l'ordre en nombroses ocasions els diputats i ha renyat el diputat popular Fernando Martínez-Maillo per interrompre sense tenir torn de paraula per defensar Naseiro. L'extresorer, fins i tot, li ha dit al diputat republicà Joan Tardà que no arribaria a la seva edat "perquè estava massa gras".  El PNB ha declinat intervenir donat el to de la comissió i el diputat de C's, Toni Cantó, ha encès els ànims dels diputats populars quan els ha acusat de convertir la comissió en "un show". "L'altre dia teníem el tresorer mut, i avui tenim el tresorer sord", ha dit Cantó.  Tardà ha lamentat el paper que estaven fent tant els diputats com el mateix Naseiro davant la ciutadania i ha dit que la comissió és una mostra que "el sistema està absolutament corromput i podrit". El 'cas Naseiro' Rosendo Naseiro va ser tresorer des del gener de 1989 fins a l'abril de 1990, quan va ser detingut conjuntament amb un regidor de l'Ajuntament de València i diversos empresaris per un cas de cobrament de comissions per finançar il·legalment el PP. Finalment, el Tribunal Suprem va arxivar la causa perquè no va donar per vàlides unes escoltes telefòniques on es recollia el cobrament de comissions. "El jutge es va equivocar, jo no estic condemnat per res", ha manifestat Naseiro a la comissió. També ha assegurat que va pagar-se de la seva butxaca l'advocat i que no ho va fer el PP.

Summary: L'extresorer del PP Rosendo Naseiro nega cap finançament il·legal i critica la comissió d'investigació


La Comissió de Govern de l'Ajuntament de Barcelona ha aprovat aquest dijous l’Ordenació Singular de Terrasses de l’Avinguda Diagonal, que permet instal·lar 173 taules al tram recentment reformat entre la Plaça Francesc Macià i el Passeig de Gràcia. Així, les terrasses dels bars i restaurants de la zona ocuparan un màxim del 2% de l'espai total de les voreres. La nova ordenació preveu que a cada tram assignat hi pugui haver fins a dotze mòduls de taula i quatre cadires d'1,80 x 1,80 metres, disposades en una sola filera. Els locals que coincideixin en el mateix tram se les hauran de repartir en agrupacions d'entre 2 i 6 taules. Fins ara aquest tram de l'Avinguda Diagonal no ha tingut terrasses, a excepció dels eixamplaments en les confluències amb alguns carrers, perquè les dimensions de les voreres no ho permetien. Ara, en canvi, les voreres són de set metres d'amplada i això permet instal·lar aquest tipus de mobiliari urbà. Precisament, aquesta amplada és la que ha dut el consistori a autoritzar que els mòduls de taules i cadires ocupin més espai de l'habitual, concretament 1,80 x 1,80 metres, 30 centímetres per sobre del que dicta la normativa general per a la resta de la ciutat. És per això que no es permet encabir dues fileres de taules, amb l'ànim de garantir "la fluïdesa de pas dels vianants". S'estableix que entre la façana i la terrassa hi hagi 4,50 metres de distància, i entre la terrassa i el vial del trànsit rodat 80 centímetres per poder accedir a l'aparcament. D'altra banda, es proposa que a cada tram hi pugui haver com a màxim 12 mòduls de taules i cadires, en agrupacions d'entre 2 i 6. Això vol dir que en cas que en un mateix tram coincideixi més d'un local amb la voluntat de tenir terrassa se les hauran de repartir. Per tal de respectar la sensació d'amplitud de les voreres es "proposa" que no hi hagi jardineres ni mampares. Tot plegat resultarà en una ocupació del 2% de l'espai de vorera, és a dir, 530 metres quadrats sobre 24.000. Pel que fa al mobiliari, s'admetran taules, cadires i para-sols. Aquest projecte, que té l'objectiu que els veïns de la zona puguin gaudir de l’espai públic, ha provocat reaccions contrariades entre alguns dels restauradors, que demanen que el mobiliari sigui fix. La tinent d’alcaldessa d’Ecologia, Urbanisme i Mobilitat, Janet Sanz, ha respost al respecte que aquest tema s’ha de parlar des d'una perspectiva general ja que les problemàtiques del muntatge i desmuntatge "es tenen per igual arreu de la ciutat". El consistori entén que s'ha "d’alliberar" l’espai públic i que el mobiliari "ha de desaparèixer" per aconseguir ordenar l'espai de la manera "menys invasiva possible.” El Gremi de Restauradors de Barcelona ha advertit que aquesta normativa és "el final d’un capítol però no d’un llibre”. El  director general del Gremi de Restauradors de Barcelona, Roger Pallarols, ha reivindicat que hi ha d’haver voluntat d’ambdues parts per arribar a un consens, ja que segons ell, des de l’Ajuntament no se’ls havia fet arribar les modificacions. Tot i així qualifica de bona noticia que s’acabi amb la "situació de greuge" que hi havia fins al moment.

Summary: Barcelona autoritza la instal·lació de 173 taules a les terrasses del tram reformat de l'Avinguda Diagonal


El portaveu de Demòcrates de Catalunya Antoni Castellà ha celebrat l'"èxit rotund" que creu que ha suposat l'acte d'aquest dissabte a Perpinyà organitzat pel Consell per la República. En declaracions a la premsa, ha destacat que "és la primera vegada que el Consell per la República convoca una acte i la resposta ha estat massiva" i ha afirmat que la possibilitat de celebrar l'esdeveniment a la Catalunya Nord amb la participació de l'expresident de la Generalitat Carles Puigdemont i els exconsellers Toni Comín i Clara Ponsatí "és la representació de la diferència que hi ha entre els estats europeus i un estat com l'espanyol, que no respecta en absolut els mínims de drets humans, llibertats i immunitat dels eurodiputats".

Summary: Demòcrates celebra l'"èxit rotund" de la mobilització del Consell per la República a Perpinyà


El candidat d'ERC a l'alcaldia de Barcelona, Ernest Maragall, ha assegurat aquest dissabte que no es presenta a les eleccions per pactar amb la líder dels Comuns i actual alcaldessa, Ada Colau, sinó per "substituir-la". En declaracions als mitjans de comunicació, Maragall ha afirmat que vol liderar l'Ajuntament de Barcelona amb un equip amb "ambició" i "implicació col·lectiva". Així, s'ha compromès a representar l'esperit majoritari de la ciutat "progressista i republicà" i ha constatat que el projecte de Colau està "esgotat". D'altra banda, ha lamentat que Colau i la número dos de JxCat a Barcelona, Elsa Artadi, hagin criticat la seva edat i els anys que porta dedicats a la política. En concret, Maragall ha dit que la "manca d'arguments" i de "contrastar propostes" les porta a situar-se en el terreny de les desqualificacions personals. En aquest sentit, Maragall ha evidenciat que té l'energia suficient per ser alcalde i que ho posa de "manifest" cada dia. "No només em veig en cor de respondre amb avantatge per l'equip i el projecte que tenim sinó també per l'avantatge en termes d'energia, implicació absoluta i dedicació personal", ha exclamat.  Ha demanat que es facin critiques i es debati pel que fa als projectes i propostes, el futur i per la construcció d'una mirada llarga. "Si ella vol mirar enrere, pot fer-ho però s'equivoca. Que miri enrere que és on li pertoca estar", ha dit en referència a Colau. Pel que fa a la demanda de Colau de concentrar el vot progressista en Barcelona en Comú, Maragall ha dit que ERC a més de concentrar el vot progressista també ho fa amb el republicà, de compromís amb la llibertat, la democràcia i la independència. Ha afegit que Colau "no pot" aportar el valor afegit del compromís amb la llibertat, la democràcia i la república.  De la proposta del candidat del PP Josep Bou de tornar a impulsar desfilades militars a Barcelona i arreu del país, Maragall ha opinat que seria mirar 80 anys enrere i que suposaria retornar als anys 40 quan aquest "ocupava Catalunya". "Difícilment trobarem una proposta més allunyada del que vol la ciutadania de Barcelona. Els resultats del 26-M ho deixaran clar", ha pronosticat.   Maragall ha participat en un acte del Jovent República a la plaça del Sol del barri barceloní de Gràcia. El candidat ha fet una crida a la joventut que el seguia a impulsar la república, respectar la ciutat i a tenir present la història, encarnada per la gent gran, a l'hora de treballar per la construcció de la república. "Gràcia és sinònim de llibertat, és una font inesgotable de rebel·lió, joventut i inconformisme", ha subratllat.  El republicà ha explicat als joves els eixos del projecte que defensarà a l'Ajuntament, al voltant de l'educació, el treball i l'habitatge. "Necessitem una ciutat que guanyi la lluita contra les desigualtats que està afrontant ara mateix. Però no ens podem esperar", ha sostingut.

Summary: Maragall: "No vinc a pactar amb Ada Colau, vinc a substituir-la i a liderar l'Ajuntament de Barcelona"


Manresa acollirà durant l'any que ve més d'un centenar d'activitats amb motiu de la Capital de la Cultura Catalana 2018, de les quals una trentena són de nova creació. Un consell assessor format per una quinzena de membres de l'escena cultural manresana com Joan Morros o David Ibañez s'ha encarregat de conformar la programació. En total han escollit trenta propostes d'entre la setantena d'activitats presentades per entitats i col·lectius del territori. La regidora de Cultura, Anna Crespo, ha destacat que s'ha intentat que totes les disciplines artístiques hi tinguessin cabuda, en especial sectors "més oblidats" com la dansa, el circ o les arts visuals. Algunes de les activitats, com el primer Festival de Circ de Manresa, 'Batecs' Festival de Dansa de la Catalunya Central o Ponts de Llum – dins el programa de festes de la Llum- s'han pensat especialment amb la voluntat que tinguin continuïtat. L'espectacle inaugural, dirigit pel creador Sergi Ots, tindrà lloc el proper 20 de gener al Kursaal de Manresa.

Summary: Manresa reivindicarà la seva capitalitat cultural el 2018 amb una trentena d'activitats de nova creació


Els Mossos d'Esquadra van detenir aquest dilluns un home de 43 anys i veí de Valls com a presumpte autor d'un robatori amb violència i un delicte de receptació. Els fets van tenir lloc el passat 28 de gener quan l'home va entrar amb la cara tapada i una pistola a una benzinera del Pla de Santa Maria (Alt Camp). Va lligar les mans de la treballadora amb una brida i es va endur els diners de la caixa i un anell de la dona. L'endemà d'aquest robatori, es va produir un fet similar a un supermercat de Vilallonga del Camp on l'autor també va utilitzar una arma de foc per intimidar una treballadora. El passat 30 de gener es va establir un dispositiu policial a la capital de l'Alt Camp que va permetre detenir l'home només pel robatori al supermercat de Vilallonga. Ell mateix va reconèixer que tenia una pistola de fogueig guardada a casa seva amb la qual hauria comès els robatoris. L'home va passar a disposició judicial el 2 de febrer i el jutge va decretar el seu ingrés a presó. La detenció i investigacions posteriors van permetre als Mossos demostrar que l'home també era l'autor del robatori a la benzinera. Tot i que els investigadors tenien sospites que l'autor del robatori al supermercat de Vilallonga era el mateix que el del robatori al Pla de Santa Maria, els mossos encara no havien aconseguit les proves suficients per demostrar-ho. Amb la detenció de l'home i les gestions posteriors amb els objectes recuperats del seu vehicle, els agents van poder avançar en la investigació i relacionar-ho clarament amb el fet. Entre els indicis que es van localitzar gràcies a la detenció, destaca una brida com la que l'autor havia utilitzat per lligar a la treballadora de la benzinera del Pla de Santa Maria.  La investigació també va aconseguir recuperar l'anell que el lladre havia sostret a la treballadora de la benzinera i que el detingut havia venut en una botiga de compravenda de Tarragona. Els Mossos van tornar a detenir l'home el 12 de febrer com a presumpte autor del robatori amb violència al Pla de Santa Maria. També el van detenir per un delicte de receptació ja que van demostrar que havia venut un ordinador portàtil procedent d'un robatori amb força comès a l'octubre de l'any passat a Valls. El detingut ha passat aquest dimecres a disposició del jutjat d'instrucció de Valls i ha quedat en llibertat amb càrrecs.  Reincident per robatoris amb violència L'home ja ha estat detingut en diverses ocasions per robatoris similars. Segons informen des de la Regió Policial del Camp de Tarragona, l'any 2016 van detenir-lo per un robatori amb violència, fent servir un ganivet, que va cometre a Constantí (Tarragonès). Poc després, el van tornar a detenir per un robatori amb violència amb una pistola que es va produir al Pla de Santa Maria. Pels dos fets, va ingressar a la presó fins al març del 2017.

Summary: Detingut un reincident per robar a punta de pistola en una benzinera de l'Alt Camp


Budó assegura que es convidarà tots els partits amb representació al Parlament i que encara s'està treballant en un ordre del dia ACN Barcelona.-El president de la Generalitat, Quim Torra, convocarà els partits catalans a principis de desembre per abordar com s'afronta el diàleg bilateral entre governs. La consellera de la Presidència i portaveu del Govern, Meritxell Budó, ha assegurat a la roda de premsa posterior al Consell Executiu que no hi ha una data tancada i que hi ha diverses possibilitats de dies sobre la taula. Així mateix, ha dit que es convidarà tots els partits amb representació al Parlament i que encara no s'ha tancat l'ordre del dia de la trobada perquè "encara s'hi està treballant".

Summary: Torra convocarà els partits catalans a principis de desembre però no hi ha una data tancada


Durant tota aquesta setmana, les famílies, el professorat, l'alumnat i el personal d'administració i serveis han pogut votar per renovar els consells escolars, els òrgans de participació de la comunitat educativa en la gestió dels centres. Aquest divendres, s'acaben les votacions que per primera vegada, s'han pogut fer de forma electrònica.  Ha estat en el marc d'una prova pilot duta a terme a l'Institut de Cervelló, on les famílies han utilitzat qualsevol dispositiu mòbil de forma senzilla i segura per emetre el seu vot. En només aquest centre, més del 50% del cens ha votat amb el nou sistema i la participació ha quadruplicat la registrada el 2016.  Les dades de participació a tot Catalunya no es coneixeran fins el 15 de desembre ja que els centres poden introduir les dades fins un dia abans. A Cervelló però, el sistema electrònic també ha permès saber la participació més aviat. En aquest sentit, s'ha multiplicat per 8,44% la mitjana de Catalunya en les darreres eleccions, que va ser entre les famílies, del 9,88% en general i del 2,76 als instituts. El director general de Centres Públics del Departament d'Ensenyament, Josep González Cambray, ha manifestat la voluntat que en les properes eleccions als consells escolars, el 2020, el sistema electrònic es pugui estendre a tots els centres.  Les eleccions s'han celebrat en un total de 3.855 públics i 703 concertats. A través de les eleccions es renovaran els consells escolars dels centres pel que respecta a la meitat dels seus membres: representants del professorat, dels pares i mares o tutors de l’alumnat, de l’alumnat, del personal d’administració i del personal d’atenció educativa. Els nous representats que surtin elegits prendran possessió abans del 21 de desembre.

Summary: La prova pilot de votació electrònica al consell escolar de Cervelló quadruplica la participació respecte el 2016


Jordi Puigneró, secretari de Telecomunicacions, Ciberseguretat i Societat Digital de la Generalitat, ha reiterat que no assistirà aquest diumenge al vespre al sopar d'inauguració del Mobile World Congress (MWC) perquè declina compartir la gala amb el rei Felip VI. "Em sembla que en aquest país encara tenim llibertat per decidir a quins sopars volem anar i a quins no", ha etzibat Puigneró en una atenció a la premsa abans del Mobile Lunch que s'ha celebrat aquest migdia a Barcelona. El secretari ha defensat la seva decisió senyalant el seu rebuig a la intervenció de l'estat espanyol sobre el govern català i, sobretot, per la "influència" que va tenir el discurs que el monarca va fer el 3 d'octubre. Puigneró tampoc assistirà demà a la visita inaugural a Fira Gran Via, mentre ha fet una crida a "treballar intensament per aconseguir el millor Mobile de la història".

Summary: Puigneró, sobre la plantada a Felip VI: "En aquest país encara tenim llibertat per decidir a quins sopars volem anar"


L’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) ha anunciat que invertirà 8 milions d’euros per impulsar models de recollida selectiva més sostenibles als municipis de la demarcació. Representants de l’entitat, dels ajuntaments metropolitans i de l’Agència de Residus de Catalunya s’han reunit aquest dilluns per començar amb el procés de millora dels sistemes, que són de competència municipal. Eloi Badia, vicepresident de Medi Ambient de l’AMB, ha recalcat que “s’ha arribat a un punt en què no és suficient la conscienciació de la ciutadania, sinó que cal fer que la recollida selectiva, que està estancada, li sigui l’opció més fàcil”.  Des de l’AMB s’alerta que la recollida actual dels residus suposa un “empobriment” de la qualitat del medi ambient i té repercussions econòmiques “importants” en els governs locals i en les persones. Durant la reunió s’ha apuntat que en els últims dos anys, tot i augmentar una mica la recollida selectiva, també ha augmentat la fracció resta, és a dir: els residus que no es poden reciclar i acaben en un dipòsit controlat o es valoritzen energèticament. Es calcula que un 7% de totes les emissions de gasos d’efecte hivernacle provenen d’una separació deficient dels residus, sense classificar-los per fraccions. De la mateixa manera, s’ha xifrat en 40 milions d’euros els recursos que es destinen a la separació d’aquesta fracció resta. L’objectiu de la iniciativa és desenvolupar una estratègia que permeti reciclar un 50% dels residus municipals i aconseguir la recollida selectiva “bruta” d’un un 60%, tal com s’estableix a la norma comunitària.   Per aconseguir-ho s’han presentat quatre mesures bàsiques, prioritzar la recollida de la fracció orgànica; individualitzar la recollida de residus; que la ciutadania conegui els costos que suposa la gestió dels residus i que hi hagi un foment fiscal de l’estalvi i de les bones pràctiques, i que es fomentin canvis de legislació en aquest àmbit.   En la trobada d’avui també s’ha acabat d’acordar el document que estableix les bases d’aquest nou enfoc en la recollida dels residus municipals, i que se sotmetrà a votació al Consell Metropolità del proper 20 de desembre.

Summary: L’AMB invertirà 8 MEUR per impulsar models de recollida selectiva més sostenibles als municipis


JxCat ha registrat una bateria de propostes de resolució al Parlament per al ple monogràfic sobre la gestió del Govern del coronavirus –que va començar aquest dimecres i culminarà demà divendres– en què insta l'executiu de Quim Torra a reclamar els deutes que l'Estat té pendents tant amb la Generalitat com amb els ajuntaments catalans. El grup parlamentari també vol que el govern espanyol garanteixi els recursos necessaris per fer front a les conseqüències socials i econòmiques de la pandèmia de covid-19 mitjançant transferències extraordinàries, situant el sostre de dèficit a l'1% i permetent que els consistoris puguin gastar el seu superàvit i el romanent de tresoreria. La formació independentista vol que el Parlament insti el Govern a reforçar el sistema educatiu, a potenciar les universitats i els centres de recerca desenvolupant el pacte nacional per la societat del coneixement, a fomentar la innovació i la cooperació entre administracions i empreses, així com a impulsar mesures per "posar el talent del país al servei del país i de la sortida d'aquesta crisi sanitària que ha esdevingut en una crisi social i econòmica". Així mateix, demana que el Govern doti de liquiditat els ens municipals transferint-los el 100% dels pagaments del fons de cooperació local abans del setembre i destinant "íntegrament" als ajuntaments la recaptació per denúncies interposades pels Mossos d'Esquadra i les policies locals per l'incompliment de l'estat d'alarma. Les resolucions de JxCat també busquen que el Parlament constati que Catalunya pateix "una asfíxia financera endèmica" derivada del conegut com a dèficit fiscal amb un impacte de 16.000 milions d'euros, un 8% del PIB català, i que a més pateix desinversions, deutes i incompliments per part de l'Estat. El grup parlamentari subratlla que Catalunya genera recursos propis "més que suficients per tal de fer front a les necessitats més immediates i alhora afrontar els reptes futurs que té com a país", però lamenta que no poder-los gestionar directament "li impedeixen poder avançar cap a la Catalunya del segle XXI".

Summary: JxCat vol que el Govern reclami els deutes pendents de l'Estat amb la Generalitat i els ajuntaments


La Bisbal d'Empordà ha iniciat les obres de reforma a l'antic edifici de l'ajuntament per donar-li nous usos. L'espai acollirà la seu de la ràdio local, un centre obert per a menors i aules de formació. També s'hi instal·larà un espai de 'coworking' i dependències municipals. Aquestes són les propostes que els veïns van fer en el marc d'un procés participatiu. La rehabilitació de l'equipament, inclosa al Pla de Barris, ha d'estar finalitzada el proper mes de juny. La regidora de Promoció, Gemma Pasqual, remarca que l'objectiu del projecte és "ajudar a dinamitzar el nucli antic i a la vegada recuperar patrimoni amb un ús social important". L'edifici data del segle XVI, tot i que ha estat remodelat en diverses ocasions. Les més importants es van dur a terme el 1835 i el 1894. Aleshores, es van decorar els salons amb pintures de Bartomeu Ribó.

Summary: La Bisbal d'Empordà inicia les obres per reconvertir l'antic ajuntament en un centre obert de menors i un espai formatiu


La Sala Penal de l'Audiència Nacional ha desestimat els recursos d'apel·lació i ha confirmat els processaments dels encausats en aquest tribunal. Això suposa, doncs enviar a judici l'excap dels Mossos, el major Josep Lluís Trapero per dos delictes de sedició (20-S i 1-O) i un d'organització criminal, la intendent Teresa Laplana per un delicte de sedició (20-S), l'exdirector dels Mossos, Pere Soler, per un delicte de sedició per l'1-O i un d'organització criminal i l'exdirector general d'Interior, Cèsar Puig, també per un delicte de sedició per l'1-O i un d'organització criminal. Sobre Trapero, la sala l'acusa d'actuar amb "absoluta condescendència" amb els fets, de "passivitat" i d'haver previst unes "mesures de seguretat tíbies" durant els registres del 20-S a Economia. Sosté també –com ja ho feia la magistrada Carmen Lamela- que no va enviar cap reforç a la conselleria durant els registres. Sobre l'1-O, el considera "cooperador dels plans secessionistes" i assegura que els Mossos van "incomplir el mandat judicial" d'evitar les votacions. També apunta que va "simular un dispositiu enganyós i merament formal".

Summary: L'AN rebutja els recursos i confirma el processament per sedició de Trapero, Laplana i l'excúpula d'Interior


Els comerciants del Mercat de Sant Andreu i l'Institut Municipal de Mercats de Barcelona (IMMB) han acordat la remodelació integral de l'edifici que acull aquesta activitat comercial. L'assemblea de l'associació, que s'ha reunit aquesta setmana, ha aprovat amb un 75% dels vots iniciar el projecte. El mercat es remodelarà del tot i es preveu que el nou edifici s'integri en l'entorn de la plaça porxada del Mercadal gràcies a una estructura transparent de vidre en els murs perimetrals que facilitaran la connexió entre l'interior i l'exterior. També hi haurà una planta soterrada per a les activitats logístiques amb càmeres frigorífiques, magatzems i una àrea per tractar els residus. Finalment el nou mercat no inclourà supermercat, ja que s'ha preferit potenciar el producte fresc i la degustació. Mentre es facin les obres, l'activitat comercial es farà en una carpa provisional que encara no s'ha decidit on s'ubicarà. S'apunta, però, a un espai al carrer de Sant Adrià. El regidor d’Ocupació, Empresa, Turisme i Comerç, Agustí Colom, ha destacat que aquesta proposta és “una de les apostes del mandat per renovar mercats municipals” i ha recordat el “compromís del govern municipal per finalitzar la remodelació del mercat de Sant Antoni, iniciar les reformes del de Vall d’Hebron i del de Bon Pastor, a més del de Sant Andreu, i donar un impuls a les negociacions amb els comerciants per reformar l’Abaceria, al districte de Gràcia. Colom ha destacat que a la reforma del mercat municipal de Sant Andreu “es potenciarà la venda d’aliment fresc i es donarà espai per a la degustació, en el que pretén ser l’estela de modernització dels mercats municipals de Barcelona”. El regidor ha destacat que l’obra es finança 100% amb diners públics, i que els comerciants hi contribueixen amb la modernització de les seves parades. La regidora de Sant Andreu, Laia Ortiz, ha valorat com una “gran notícia per al districte” l’impuls d’una intervenció en un mercat i un conjunt urbanístic que "necessitaven revitalitzar-se” per “tornar a ser un pol d’atracció”. “Volem que sigui també una oportunitat i un revulsiu per als paradistes”, i amb aquest objectiu s’han atès les seves demandes per fer un mercat "atractiu per als visitants però còmode per als qui hi treballen". La reforma prevista del mercat es troba actualment en la fase d’avantprojecte. Durant l’any 2016 s’encarregarà el projecte bàsic i executiu del mercat i el del mercat provisional, el que permetrà, a continuació, encarregar l’obra mitjançant concurs públic. Es preveu que durant el primer semestre del 2017 els comerciants es puguin instal·lar al mercat provisional. A partir d’aquesta data, es calculen entre 18 i 24 mesos d’obres, el que determina que el mercat pot estar a punt durant el primer semestre del 2019. El mercat actual de Sant Andreu acull 35 negocis alimentaris i 11 no alimentaris dels quals un 27% estan tancats. La reforma integral prevista inclou, com en totes les remodelacions que s’han fet fins ara, l’adequació de l’oferta comercial per fer competitiu el nou mercat. Rep 7.326 visites setmanals en una àrea d’influència de 56.285 habitants.

Summary: Acord entre Ajuntament i comerciants per a la remodelació integral del mercat de Sant Andreu de Barcelona


El 70% dels professionals de l'Institut Català de la Salut (ICS) són dones, però només el 30% tenen càrrecs de comandament, segons les xifres que ha fet públiques avui el mateix organisme. En concret, només hi ha un 22% de dones caps de servei i un 36% de caps de secció. Mentrestant, el nombre de dones presents al cos de la sanitat pública catalana va en augment, atès que un 61,5% dels residents als hospitals ho són, i un 74% a l'atenció primària. Tot plegat es tradueix, per exemple, en una bretxa salarial entre homes i dones de l'11%, principalment perquè són les dones les que tenen cura dels fills a partir d'excedències, permisos, menys guàrdies o menys activitat en recerca i docència. L'ICS vol capgirar la situació i per això aquest dimarts ha presentat una dotzena de mesures per fer-hi front. Aquesta dotzena de mesures s'inclouran dins d'un nou Pla d'igualtat i avui se n'ha presentat una en un acte que ha comptat amb l'assistència de la consellera de Salut, Alba Vergés. Es tracta del primer Programa d'Expertesa Universitària en Lideratge Femení, dirigit a 24 dones professionals d'hospitals de l'ICS. Durant el curs, es donaran eines en negociació, estils de lideratge i comunicació per potenciar les seves capacitats dins l'organització. Vergés ha considerat "de justícia social" abordar aquestes qüestions atès que el sistema català de salut està "altament feminitzat". En la mateixa línia, el director gerent de l'ICS, Josep Maria Argimon, ha explicat que l'organització ha de ser "capdavantera" alhora de revertir una situació com l'actual. Altres mesures que inclou el pla passen per revisar els barem i el diccionari de competències per accedir a llocs de comandament; per promocionar tècniques de selecció neutres; per potenciar el teletreball; per limitar les reunions de gestió fins a les quatre de la tarda; per flexibilitzar els horaris laborals, o per potenciar la conciliació de la vida laboral i la familiar, entre d'altres.

Summary: El 70% dels professionals de l'ICS són dones però només el 30% tenen càrrecs de comandament


Les onades de calor provocaran cap a mitjans de segle vuit vegades més morts que en l'actualitat a Catalunya. Així, si ara hi ha uns 300 morts anuals, cap al 2050 es preveuen unes 2.500 morts cada any, a causa de l'increment i intensitat de les onades de calor. És una de les principals conclusions del Tercer Informe sobre el Canvi Climàtic a Catalunya (TICCC), que preveu un increment de la temperatura mitjana de fins a 1,4ºC, i una reducció de prop del 10% de la pluviometria. Això, entre altres conseqüències, a més de la salut, podria perjudicar la producció agroalimentària, el turisme i l'abastiment d'aigua. El Tercer Informe sobre el Canvi Climàtic a Catalunya (TICCC) s'ha presentat aquest dilluns al Palau de la Generalitat i analitza l’estat del clima i la seva evolució recent i futura a Catalunya, així com els seus impactes en els sistemes naturals i humans. Hi han intervingut  141 autors i 44 revisors procedents de totes les universitats públiques i dels principals centres de recerca de Catalunya i ha estat impulsat conjuntament pel Departament d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència -mitjançant el Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible de Catalunya (CADS)-, el Departament de Territori i Sostenibilitat -mitjançant l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic i el Servei Meteorològic de Catalunya- i l'Institut d'Estudis Catalans (IEC). El conseller d’Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, i el conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, ha presidit l'acte, on també han intervingut el president de l’Institut d’Estudis Catalans, Joandomènec Ros; el director de l’Àrea de Ciència i coneixement de la Fundació Bancària “La Caixa”,  Jordi Portabella; el director del Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible (CADS), Arnau Queralt, i el doctor Javier Martin Vide, coordinador científic de l’informe i catedràtic de Geografia Física de la Universitat de Barcelona, que ha fet un resum de l'informe.

Summary: Les onades de calor provocaran vuit vegades més morts a mitjans de segle a Catalunya


El president del govern espanyol, Pedro Sánchez, aposta perquè la taula de diàleg abordi primer els temes en què es pot assolir un acord "de manera més fàcil". En una atenció als mitjans a l'arribada a la cimera europea que reuneix els caps d'estat i de govern aquest dijous a Brussel·les, Sánchez ha assegurat que el govern espanyol anirà a la reunió de dimecres amb "el major dels esperits i les disposicions" i que si es vol "abordar amb autenticitat" la negociació cal començar per aquelles qüestions en què es pot arribar més fàcilment a un acord. El president del govern espanyol ha qualificat la reunió de dimecres de "pas bastant substancial", però ha augurat que el diàleg serà "complex". Sobre la possible figura del relator, Sánchez ha apuntat que "els mediadors seran els 47 milions d'espanyols". "Hi ha una voluntat de transparència absoluta", ha dit Sánchez, que ha afegit que els ciutadans coneixeran els acords als quals puguin arribar els dos governs durant les converses. Sánchez ha dit que preveu un diàleg "complex" i "llarg" amb el Govern i ha esperat que les converses "resolguin una crisi que ha durat molt". A més, el president del govern espanyol ha confiat poder "superar les discrepàncies". "Pas a pas. Serà un diàleg molt complex i confio poder anar encarrilant aquesta crisi", ha afirmat.

Summary: Sánchez aposta perquè la taula de diàleg abordi primer els temes en què es pot assolir un acord "de manera més fàcil"


El ministeri de Foment ha donat indicacions al consell d'administració de la Societat Estatal d'Infraestructures del Transport Terrestre (Seitt) per obrir la licitació de les obres corresponents a la renovació de l'asfalt de l'autovia A-2 entre els punts quilomètrics 530,7 entre Cervera i Calaf, al límit de la demarcació geogràfica entre Barcelona i Lleida, i fins el punt quilomètric 580, a Esparreguera, un tram d'uns 49 quilòmetres que bàsicament travessa les comarques de l'Anoia i el Baix Llobregat, segons ha anunciat Enric Millo, delegat del govern espanyol a Catalunya. El cost del projecte que es licita és de 23,98 milions d'euros i el calendari d'obres previst s'allargarà durant 18 mesos des de l'inici de les obres. Les obres serviran per millorar la qualitat de l'asfalt de l'autovia, molt deteriorat per la forta intensitat de trànsit que circula i pel pes dels camions que circulen.  L'actuació servirà per fer en general una rehabilitació superficial de l'asfalt, tot i que en alguns casos puntuals també s'actuarà per fer una rehabilitació estructural en alguns trams concrets.  El plec de condicions de la licitació concreta que les principals actuacions que es realitzaran en aquest tram suposaran un creixement de 3 centímetres de la barreja bituminosa de les dues calçades i el fresat i la reposició de 15, 25 o 35 centímetres, depenen del tram, de l'asfalt dels carrils lents.  Millo ha subratllat el compromís del govern espanyol amb les inversions i les infraestructures de l'Estat a Catalunya. Amb aquesta actuació, el govern espanyol ''respon amb un volum important d'inversió a una reivindicació llargament demandada pel territori'', ha dit el delegat del govern a Catalunya. El delegat ha afegit que amb aquesta actuació es constata la necessitat de ''remar tots junts en la mateixa direcció per prestar el millor servei possible als ciutadans''.

Summary: Foment licita la renovació de l'asfalt de l'A-2 al pas per Barcelona amb una inversió pròxima als 24 milions d'euros


Representats de cossos policials de municipis del Vallès Oriental i Occidental han rebut aquesta setmana formació sobre l'ús i la legislació dels ‘drones’. La nova regulació, que es preveu que estarà vigent durant el primer trimestre del 2017, donarà les pautes perquè les policies locals puguin adquirir 'drones' i utilitzar-los en favor de la seguretat dels municipis. El cap de la Policia Local de Granollers, Lluís Colomer,  considera  que "valdrà la pena estar atents" a la nova llei per veure les potencialitat de l'ús d'aquests aparells. La formació s'ha fet precisament a les dependències de la Policia Local de  Granollers i ha anat a càrrec de l'Associació Catalana d'Aeronaus No Tripulades (ASCANT). La formació  ha comptat amb representants de les policies locals de Granollers, Caldes de Montbui, Lliçà d'Amunt, Llinars del Vallès, Canovelles, Sabadell i Barberà del Vallès.  “Estàvem poc o gens informats” sobre el tema, ha explicat Lluís Colomer. ASCANT ha donat pautes als agents sobre l'ús comercial o militar de les aeronaus no tripulades, així com l'ús que ja fan dels aparells cossos  de seguretat com la Guàrdia Civil o la policia espanyola.  El president d'ASCANT, José Martínez, ha explicat que la legislació actual no és clara pel que fa l'ús policial dels aparells. Ha afegit, però,  que la nova regulació que està portant a terme l'Agència Estatal de Seguretat Aèria "donarà les pautes" perquè les policies locals puguin incorporar els aparells. Martínez, mosso d'esquadra de professió, considera que seria interessant que els agents locals poguessin utilitzar 'drones' en situacions d'emergència als municipis. ASCANT és la primera associació de 'drones' que hi ha a Catalunya. Va néixer amb la intenció de fer formació al voltant dels 'drones' i, a partir de convenis, posar els seus aparells a disposició de cossos policials o de seguretat com Bombers, Mossos, Protecció Civil o Agents Forestals.

Summary: Diverses policies locals del Vallès reben formació sobre la legislació dels 'drones'


La ministra d'Afers Econòmics espanyola, Nadia Calviño, ha "qüestionant" el pacte d'estabilitat i creixement europeu i ha criticat que "no es correspon amb la realitat econòmica d'Espanya". "Té una sèrie d'elements metodològics que són qüestionables i que hem vingut qüestionant, perquè en essència es basen en variables que no són observables, conceptes que costen molt d'estimar i que si mirem enrere no es corresponen amb la realitat econòmica d'Espanya", s'ha queixat en una entrevista a 'La Vanguardia'. La ministra ha aclarit que sí que pot servir per  altres països "més estables" i ha recordat que l'objectiu compartit és que no es posi "en risc" el creixement econòmic i la creació d'ocupació. A més, la ministra ha constatat que l'objectiu de l'1,1% de dèficit "no respon al que pot ser considerat realista" tot i que ha assegurat que des de l'Estat "s'està fent una gestió pressupostària molt responsable". "L'objectiu és que puguem reduir el dèficit públic i el deute públic tan aviat com sigui possible sense posar en risc el creixement econòmic i la creació d'ocupació", ha explicat, per afegir després que "no es tracta d'una negociació" sinó que és "un diàleg constant" en paral·lel a la preparació dels pressupostos. En aquest sentit, ha explicat que mentre preparen els comptes, acaben projectes normatius per incorporar els nous tipus impositius i dialoguen amb les autoritats comunitàries respecte a com complir les normes del pacte. Pressupostos a l'Estat Sobre els comptes a l'Estat, Calviño ha dit que treballen per presentar-los "el més aviat possible" i ha confiat que els diversos grups parlamentaris tindran "altura de mires" per veure "la prioritat" que té l'aprovació dels pressupostos. Mobile World Congress a Barcelona La ministra ha remarcat que el fet que el Mobile World Congress sigui a Barcelona és "un gran actiu" per a Espanya i ha donat suport a la fira a la ciutat. En aquest sentit, i sobre la intenció de la presidenta de la Comunitat de Madrid, Isabel Díaz Ayuso, per traslladar-lo a la capital espanyola, Calviño ho ha qualificat de "falsa polèmica" perquè els organitzadors del Mobile "no tenen cap dubte" de l'emplaçament actual.

Summary: Calviño qüestiona el pacte d'estabilitat i creixement europeu: "No es correspon amb la realitat econòmica d'Espanya"