La titular del jutjat penal 1 de Lleida ha condemnat a cinc anys i mig de presó el jove de 23 anys, nascut al Perú i veí d'Aitona (Segrià), que va atropellar mortalment, el 6 de setembre de 2015, dos ciclistes a Soses (Segrià) i en va ferir dos més. Considera provat que la causa de la pèrdua de control del vehicle per part d'O. R. S. C., va ser el consum d'alcohol i que per tant la seva actuació al volant va ser "negligent". A més, considera acreditada l'omissió de socors perquè "tot i que tenia coneixement ple que havia atropellat uns ciclistes, va ometre, de manera conscient, el deure de comprovar si necessitaven auxili". "A més, va deixar les víctimes desemparades i en un estat de perill evident ja que -l'únic ciclista que no va quedar estès a terra-, no es trobava en condicions de poder auxiliar els seus companys, ni per les lesions que presentava ni per l'estat de xoc en què es trobava", recull la sentència. Per tot això, la jutgessa condemna el jove a quatre anys de presó per dos delictes d'homicidi i dos de lesions per imprudència greu en concurs amb un delicte de conducció sota la influència de l'alcohol i a un any i mig de presó més per omissió de socors. La titular del penal 1 de Lleida també retira a O. R. S. C. el carnet de conduir durant sis anys. En la sentència es considera provat que l'acusat havia consumit alcohol quan circulava amb el cotxe del seu pare cap a Aitona i que això va afectar les seves facultats per conduir. També que circulava a entre 98 i 100 quilòmetres per hora en un tram de 90, que va envair el sentit contrari atropellant els quatre ciclistes i que, acte seguit, en comptes de quedar-se al lloc dels fets auxiliant les víctimes, que estaven desemparades, va abandonar el vehicle, es va amagar al camp i després va marxar cap a casa. A més, recull la sentència, O. R. S. C., va donar 0,68 mg/l a la prova d'alcoholèmia, una taxa que superava més del doble la permesa de 0,25 mg/l i considerada delicte penal en superar els 60 mg/l. L'accident va passar diumenge 6 de setembre de 2015 cap un quart de nou del matí a la sortida d'un petit revolt, al punt quilomètric 4 de la carretera LP-7041 al terme de Soses, en direcció Aitona (Segrià). Segons va explicar al judici el Mosso d'Esquadra encarregat de la investigació, el Seat Ibiza que conduïa el detingut va envair el sentit contrari i va atropellar un grup de quatre ciclistes, dels quals dos van morir a l'acte. Eren Javier M.B. de 55 anys i Juan José R. M., de 53 anys. Els altres dos, de 52 i 44 anys, van resultar ferits i van ser traslladats a l'Hospital Arnau de Vilanova de Lleida. Un d'ells tenia ferides lleus i se'l va donar d'alta el mateix dia. L'altre va patir lesions més greus i va rebre l'alta dos dies després. Tots quatre eren veïns de Seròs (Segrià). El Mosso va afegir que no hi havia marques de frenada abans de l'impacte i que la visibilitat al lloc era bona. Durant el judici, que es va allargar cinc hores i mitja, les parts van pactar una indemnització que ara recull la sentència de 430.112,28 euros per les víctimes i els seus familiars; concretament, 182.977,82 per la dona, els dos fills i la mare d'una de les víctimes mortals, a més de 3.326,4 euros en concepte de material; 189.808,08 euros per la dona, la filla menor d'edat i la mare de l'altra víctima mortal, i 36.000 euros i 18.000 euros pels dos ferits respectivament, tenint en compte les lesions i danys patits. La fiscalia sol·licitava que se li imposessin set anys de presó per un delicte contra la seguretat del trànsit, dos delictes d'homicidi, dos més de lesions per imprudència greu i un delicte d'omissió de socors. La seva defensa mantenia que no s'havia comès omissió de socors. La sentència es pot recórrer a l'Audiència de Lleida.

Summary: Condemnat a cinc anys i mig de presó l'acusat d'atropellar mortalment dos ciclistes a Soses i ferir-ne dos més


L'estudi 'Veus contra la precarietat: dones i pobresa laboral a Europa' determina que les dones han de treballar 52 dies més a l'any que els homes per guanyar els mateixos diners a Espanya. Es tracta d'un informe que ha elaborat Oxfam Intermón on es posa de relleu que tot i que la bretxa de gènere es va reduint lentament, les dones europees encara cobren un 16% menys que els homes. Els responsables de l'informe indiquen que part d'aquesta bretxa s'explica per factors com l'edat de la persona treballadora, la seva experiència i la mida de l'empresa. Però afegeixen que, amb tot, un 14% d'aquesta bretxa a Espanya queda "sense explicar" i l'atribueixen a la discriminació directa o indirecta per raó de gènere. Altres xifres destacades de l'estudi són que les dones tenen el doble de possibilitats que els homes de tenir un treball amb baixa remuneració. O que van representar el 20% d'entre el 10% de població treballadora amb més ingressos. Dels 609 consellers delegats que hi ha a Europa dins les grans empreses, només 36 són dones. A més, a Espanya, les dones constitueixen el 55,8% de la força de treball de la indústria de l'hostaleria, restauració i turisme i el 87,9 % del treball de la llar i de cura. Són dos dels sectors laborals més precaris a l'Estat. En paral·lel, l'estudi també reflecteix que les dones tenen el doble de possibilitats que els homes d'estar en un treball parcial no desitjat: gairebé quatre de cada cinc persones treballadores a temps parcial a la UE són dones. A Espanya, són gairebé tres de cada quatre. Pel que fa al treball domèstic no remunerat de les dones, suposa un volum de 10 bilions de dòlars a l'any en l'àmbit global, el 13% del PIB mundial. Aquesta mateixa dada a Espanya, suposaria el 27% del PIB, segons indica l'informe. Les dones dediquen una mitjana de 22 hores a la setmana al treball no remunerat a Europa, mentre que els homes hi dediquen menys de 10 hores. Chema Vera, director d'Oxfam Intermón, ha explicat que el perfil que es dibuixa d'aquestes dones precaritzades a Europa i a Espanya està format per migrants, joves i membres de famílies monoparentals, que "són les que afronten el risc més alt de precarietat i pobresa laboral". Un altre tret que es posa de manifest a l'informe és que Espanya és el país amb més risc de pobresa laboral de la UE per a les dones migrants. Ser família monoparental també incrementa el risc de pobresa laboral. A Espanya, més de la meitat de les famílies d'aquest tipus es troben en risc de pobresa i exclusió social. El 83% d'aquestes famílies estan encapçalades per dones.

Summary: Les dones han de treballar 52 dies més a l'any que els homes per guanyar el mateix a Espanya


El Bisbat de Tortosa i la parròquia d'Horta de Sant Joan (Terra Alta) han iniciat les obres de reparació de la teulada de l'església de Sant Joan Baptista, malmesa pel pas del temps i els efectes de la pluja. L'actuació permetrà substituir tota la vora de llevant de la coberta de teula i la vora de la zona de l'absis. L'aigua també ha fet malbé, amb el pas dels anys, les puntes de les biguetes, dos de les quals seran substituïdes, i les llates. Tant el Bisbat com la parròquia preveuen destinar 33.000 euros als treballs, que s'allargaran durant dos mesos. Construïda al llarg del segle XVI i d'estil gòtic tardà, l'església està inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

Summary: Reparen la teulada de l'església d'Horta de Sant Joan


Els hotels de la demarcació estan patint una baixada d'entre el 70 i el 90% de l’ocupació en comparació a qualsevol estiu passat. Els brots de covid-19 al Segrià i Barcelona i l’ús obligatori de la mascareta han refredat els mercats, desencadenant una onada de cancel·lacions, sobretot del mercat britànic, molt reticent a viatjar en aquestes condicions. Amb un turisme estranger pràcticament inexistent, el sector turístic acumula més cancel·lacions que reserves i ja dona la temporada per perduda. A la Costa Daurada només ha obert un 40% dels hotels, amb una ocupació mitjana del 25%, entre setmana. La Federació Empresarial d’Hostaleria i Turisme de Tarragona diu que s’esperava una temporada dolenta, però que ha estat pitjor del que es preveia. Des de la FEHT es parla d’un any “dolentíssim”. Admet que les últimes notícies sobre rebrots puntuals a Catalunya -ja que el turisme internacional no discerneix per regions concretes- ha esvaït la més mínima esperança de poder esgarrapar un tram de temporada turística “amb certa normalitat". El seu portaveu i responsable de relacions institucionals, Xavier Guardià, contrasta que en un estiu “normal” l’ocupació és creixent del juny a l’agost, mentre que enguany és a la inversa. No para de decréixer. “Sant Joan va ser la millor setmana i des d’aleshores, a part d’un petit repunt al juliol, hem anat caient i cada setmana és pitjor”, lamenta Guardià.   L’obertura de PortAventura, pol potent d’atracció de turistes, ha donat una mica d’oxigen al sector, si bé tampoc ha pogut esdevenir el gran revulsiu. Ha reobert en un 30% de la seva capacitat. Guardià destaca que tot el sector es troba dins del mateix sac i que la dinàmica és negativa per a tots. “No hi ha cap branca que despunti i estigui millor que una altra: allotjaments, restauració, activitats... tot està molt complicat”. Malgrat aquest escenari cada cop més negre, part de l’empresariat turístic no tira la tovallola. Hi ha allotjaments que estan oberts, sobretot apartaments turístics i càmpings, que permeten una obertura parcial de les seves instal·lacions.  Els hotels, per contra, no poden obrir per sectors i mantenir tota la instal·lació oberta resulta molt costós. Segons el gremi d’hotelers, actualment a la demarcació estan oberts un 40% dels hotels, amb una ocupació mitjana modesta, d’un 25% entre setmana, un percentatge que s’enfila fins al 50% en cap de setmana. La motivació dels hotels que han obert és conservar la clientela -la Costa Daurada es caracteritza per un visitant molt fidel. “S’ha de valorar el sacrifici que està fent l’empresari, d’obrir malgrat que no surtin els números”, destaca el portaveu de la FEHT. Amb tot, la majoria dels hotels del Camp i l’Ebre han optat per no obrir durant tota la temporada.  “Això vol dir que no emeten cap factura des de l’octubre passat, quan van tancar portes i, per tant, en qüestió de tres mesos, ja farà un any que estan tancats, sense beneficis”, destaca Guardià. Per tot plegat, la FEHT dona l’any per perdut i ja mira cap al 2021, esperant que pugui arribar un escenari de normalitat. “L’any 2020 està acabat, els que tinguin pulmó, com les grans cadenes hoteleres, són els que ho resistiran, altres més petits potser no ho podran aguantar”, adverteix. La FEHT insisteix que les administracions “s’han de posar les piles” -amb congelació o rebaixa d’impostos-, tenint present que el turisme representa el 25% del PIB de Tarragona.

Summary: L'ocupació als hotels del Camp de Tarragona i l'Ebre cau un 80% respecte temporades anteriors


La Generalitat ha assignat 30 places públiques a residència d'avis que gestiona la societat l'Onada Serveis a Tortosa, segons ha comunicat la mateixa empresa. El centre va obrir les portes el 22 d'octubre de 2014 malgrat no disposar de les places públiques que havien sol·licitat feia temps per començar a treballar. En aquest sentit, l'empresa i l'Ajuntament de Tortosa van aconseguir disposar de 20 places per poder posar en marxa les instal·lacions: concretament, procedien d'altres residències que l'Onada Serveis gestiona al territori i van ser cedides per poder obrir el centre tortosí. El conveni signat fa uns mesos per la llavors consellera de Benestar i Família, Dolors Bassa, ha permès ara fer efectiva l'assignació de les 30 places públiques, que la direcció de l'Onada va anunciar en el marc de la festa del tercer aniversari de la residència, el passat dissabte.

Summary: La Generalitat assigna 30 places públiques a la residència d'avis de Tortosa


Hi ha un ferit lleu ja donat d'alta i dos més de poca gravetat evacuats a l'Hospital del Vendrell ACN L'Arboç.-Tres persones han resultat afectades per intoxicació de fum en un incendi d'habitatge a l'Arboç (Baix Penedès). El foc ha afectat dues habitacions d'un tercer pis en un edifici de quatre plantes. La resta de la finca ha quedat afectada per fum. Els veïns de la planta superior han quedat confinats i la resta han estat desallotjats, però ja han pogut tornar a casa seva. El Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) ha atès tres persones per intoxicació: una de caràcter lleu que ha estat ja donada d'alta i dues de poca gravetat que han estat evacuades a l'Hospital del Vendrell. Els Bombers han enviat al lloc sis dotacions.

Summary: Tres afectats per intoxicació de fum en un incendi d'habitatge a l'Arboç


El Festival del joc arriba enguany al Born Centre Cultural, a diverses places de Sant Andreu i segueix al recinte Fabra i Coats, que compta amb 300 taules de joc ACN Barcelona.-El Festival Dau Barcelona arriba a la seva quarta edició amb més espai que mai. No només a la seva seu original, el recinte de l'antiga Fàbrica Fabra i Coats -que ha instal·lat 300 taules per jugar-, sinó també a diverses places del districte de Sant Andreu i al Born Centre Cultural, entre d'altres. Impulsat per l'Institut de Cultura de Barcelona (ICUB), el certamen té com a peculiaritat que també reivindica la importància dels creadors dels jocs de taula i les editorials que desenvolupen i comercialitzen la idea. Pel que fa a tendències, els jocs que fomenten la col·laboració dels participants i els enginys que van més enllà del tauler, els daus i les fitxes són ara el que més interès desperten.

Summary: El Dau Barcelona s'expandeix


El sindicat d'infermeria SATSE ha afirmat que hi ha gerències de primària que volen mantenir els torns de 12 hores introduïts durant la crisi de la covid-19 més enllà de l'estat d'alarma. Així ho ha denunciat en una carta enviada al director de recursos humans de l'Institut Català de la Salut (ICS), Xavier Saballs, on alerta que "no es pot aprofitar la normativa excepcional de l'estat d'alarma per canviar condicions laborals estructurals sense negociar". SATSE ha advertit que la normativa exigeix "un període de negociació prèvia" per regular les garanties laborals i evitar que els professionals afectats rebin qualsevol tipus de pressió. “No podem deixar als treballadors desprotegits enfront de canvis que els afectaran a llarg termini”, diu. SATSE ha insistit que els canvis que l'ICS ha pogut implantar amb motiu de l'estat d'alarma, com els torns de 12 hores, no es poden allargar més enllà de la vigència d'aquest estat.  Ha afegit que en tot cas, passar a fer torns de 12 hores incideix en la jornada i el període de descans dels professionals, pel que s'ha de negociar detallant els efectes que tindrà sobre les condicions del treballador. No fer-ho així suposa "una greu irregularitat que trenca amb la legalitat vigent, afirmen des de SATSE, que afegeix que el procediment administratiu "pretén evitar que els professionals directament afectats pels canvis es vegin pressionats per acceptar-los o que els acceptin sense tenir en compte com alterarà el seu calendari”. Davant d'això, el sindicat ha demanat que en la propera mesa sectorial s’inclogui un punt en el que es discuteixi l’articulació de mecanismes de control de les modificacions en matèria de jornada i descansos als diferents  EAPs de l’ICS "que eviti qualsevol tipus d’abús per part de les administracions en relació a aquesta matèria".

Summary: SATSE assegura que hi ha gerències de primària que volen mantenir els torns de 12 hores introduïts durant la crisi


El Parc de la Pegaso del barri de la Sagrera, a Barcelona, inaugurarà aquest divendres una nova àrea de jocs infantils, que s’ha fet amb la col·laboració de nens i nenes d’escoles de l’entorn. La instal·lació, una gran estructura en forma de pop, és un dels cinc espais de joc singular previstos dins del Pla de joc a l’espai públic de l’Ajuntament de Barcelona, que a més d’aquest i del que es va inaugurar el 2018 a la plaça del Sol de Gràcia, preveu la inauguració durant aquest any d’altres zones de jocs als Jardins de la Indústria, a l’Eixample, al Parc Central de Nou Barris, i també la construcció a partir de finals d’any d’un altre espai a l’avinguda Meridiana, al districte de Sant Martí. La tinenta d'alcaldia d'Ecologia, Urbanisme i Mobilitat, Janet Sanz, ha explicat que pel consistori "és una obsessió fer de Barcelona un espai on poder jugar en qualsevol racó" i per això s'ha mostrat molt satisfeta per la inauguració d'aquest espai del qual també n'ha destacat la seva innovació, que espera que es traslladi a la resta de la ciutat. "Normalment entenem que els parcs han d'estar d'alguna manera tancats o han de tenir els tipus de jocs clàssics per als nens i nenes, però inspirant-nos en altres ciutats i a través de l'Institut de la Infància hem començat un procés per elaborar un veritable pla del joc per a la ciutat que incorpori nous elements", ha afegit. Aquest nou parc, que simula l'ecosistema marí, també té un element d'inclusivitat, ja que compta amb una part accessible per a infants amb dificultats de mobilitat. En concret, la instal·lació té un tobogan accessible per a nens i nenes amb cadira de rodes i una mena de telèfon que els permet comunicar-se amb altres infants que es trobin dins de l'estructura principal. Per altra banda, Sanz també ha anunciat la voluntat del consistori barceloní de retirar la prohibició de jugar a pilota als diferents espais de la ciutat. "Hem impulsat propostes en la direcció de no criminalitzar i permetre amb seguretat i normalitat el joc a la pilota als parcs", ha explicat la tinenta d'alcaldia, que ha afegit que l'objectiu del govern municipal és que aquesta prohibició surti de l'ordenança pública. A més, Sanz també ha dit que ja s'estan retirant alguns cartells de prohibició de pilotes en parcs. Per la seva part, la regidora del districte de Sant Andreu, Lucía Martín, també s'ha mostrat "molt contenta" per la inauguració de la nova zona de jocs en què ha explicat que s'han fet servir "quatre processos participatius, en tres dels quals hi han participat 173 nens i nenes de les escoles Congrés-Indians, Pegaso i Turó Blau". "Aquests infants han estat aquí al parc, participant en el disseny d'aquesta àrea com un repte educatiu", ha afegit.

Summary: Barcelona inaugura al Parc de la Pegaso una nova àrea de jocs feta amb la col·laboració de nens de l’entorn


La línia R4 de Rodalies ha viscut aquest dissabte el seu primer dia de tall de la circulació de trens entre les estacions de Martorell (Baix Llobregat) i Sant Sadurní d'Anoia (Alt Penedès), amb un servei alternatiu per carretera en autobús. Les obres –que està previst que s'allargaran quasi quatre mesos, fins al 15 de novembre- serviran per impulsar el corredor mediterrani i modernitzar el túnel de Martorell. Diversos usuaris es queixen però que aquest tall de l'R4 comporta que s'hagi triplicat el temps necessari per fer els seus trajectes. "Això és una odissea. El que abans feia en 45 minuts ara necessito unes tres hores de viatge", ha lamentat la Jacqueline Barahona, provinent de Mollet del Vallés i amb destí Vilafranca del Penedès. "He sortit de la feina a les 07.30 hores, ja són les 10 hores i estic a Martorell. Estic cansada i demà em toca fer el mateix", ha continuat la Jacqueline abans d'agafar el bus directe habilitat per Renfe entre Martorell i Sant Sadurní d'Anoia, amb sortida del passeig Catalunya. En paral·lel, la companyia ha posat un altre bus amb parada intermèdia a Gelida que surt just davant de l'estació, al carrer del Comerç. El circuit per accedir als dos busos està senyalitzat a les andanes de l'estació de Martorell, també amb nombroses marques al terra i la presència de mitja dotzena d'informadors.  "El conductor del bus s'ha perdut per Martorell" El problema és que alguns conductors d'autobús encara no se saben la ruta. "Vinc de Sant Sadurní d'Anoia i vaig a Barcelona. Hem tardat quasi una hora perquè el conductor no se sabia el camí i hem estat donant voltes per Martorell", ha criticat en Khamal. "Arribaré tard a la feina. Havia de ser a les 10 hores a Cornellà de Llobregat. Son ja les 10 i encara estic a Martorell", ha constatat l'usuari abans de dirigir-se a corre-cuita per agafar el tren de l'R4.  Altres persones amb previsió ja s'han apropat avui a l'estació de Martorell per comprovar de primera mà el que hauran de fer de cara a dilluns, primer dia laborable amb aquest tall de l'R4. "Jo he d'anar de Gelida a Sant Sadurní d'Anoia i he vingut a mirar quin bus he d'agafar. Tardaré un mínim de 40 minuts més per fer aquest petit trajecte", ha comentat la Norma Lucero. "Aquestes obres són un perjudici molt important", ha conclòs Lucero.

Summary: Primer dia de tall a la R4 de Rodalies entre Martorell i Sant Sadurní d'Anoia: "Això és una odissea"


Salvament Marítim ha localitzat aquest divendres a les 2.35 hores de la matinada el cos del segon mariner desaparegut del pesquer El Fairell enfonsat al Port de Barcelona dilluns passat. El cos del pescador ha estat recuperat i tret de l'aigua gràcies al robot subaquàtic Comanche cap a tres quarts de cinc de la matinada. Una embarcació del Grup Especial d'Activitats Subaquàtiques (GEAS) de la Guàrdia Civil l'ha traslladat a les instal·lacions del Servei Marítim Provincial d'aquest cos, on la policia judicial ha procedit a l'aixecament del cadàver. El pescador recuperat aquesta matinada és l'home d'origen senegalès de 37 anys desaparegut després que la seva embarcació fos envestida pel mercant rus Midvolga 2 i el cos rescatat dijous a la tarda és el del ciutadà marroquí de 34 anys que també anava en el pesquer enfonsat al Port de Barcelona. La policia judicial de la Guàrdia Civil continua la investigació i s'ha fet càrrec de les diligències del cas. El cos del senegalès de 37 anys ha estat trobat a uns 30 metres d'El Fairell, enfonsat a 170 metres de profunditat i a tres milles a l'est del port de Barcelona. El vaixell es va enfonsar després de ser envestit pel mercant rus Midvolga 2 que sortia del Port de Barcelona, dilluns passat, en un sinistre que va causar la desaparició dels dos tripulants que han estat localitzats sense vida entre aquest dijous a la tarda i aquest divendres a la matinada.  Concretament, el cos del pescador marroquí de 34 anys va ser recuperat al costat d'El Fairell dijous a la tarda i el del mariner senegalès de 37 anys ha estat localitzat aquest divendres a la matinada.

Summary: Recuperat el cadàver del segon pescador desaparegut d'El Fairell


Els advocats del govern dels Estats Units han acusat el fundador de WikiLeaks Julian Assange de posar vides "en risc" amb les seves filtracions durant la primera vista a Londres per la seva extradició, segons informa la premsa britànica. Assange ha comparegut aquest dilluns davant la justícia britànica per defensar-se de la petició d'extradició dels EUA, que el reclamen per 18 suposats delictes, entre ells, la publicació d'informació classificada o la conspiració per infiltrar-se en ordinadors governamentals. Aquests càrrecs podrien comportar una pena màxima de 175 anys a la presó. Després d'una primera ronda d'al·legacions inicials aquesta setmana, la vista del cas s'ajornarà fins al maig quan les parts hauran de presentar les seves evidències. No s'espera que el jutge adopti una decisió fins mesos després d'aquesta darrera vista i, en qualsevol cas, es podrà recórrer la sentència. Assange compleix una pena de presó d'un any al Regne Unit per haver trencat les condicions de la fiança, després d'haver estat set anys refugiat a l'ambaixada equatoriana al Regne Unit. Suècia també reclamava l'extradició d'Assange per uns càrrecs d'abús sexual, però va decidir tancar el cas.

Summary: Els EUA acusen Assange de posar vides "en risc" durant la primera vista a Londres per la seva extradició


CCOO ha celebrat aquest dijous el decret aprovat pel Govern que permetrà l'acreditació dels infermers perquè puguin dispensar certs medicaments, els que no necessiten l'aval d'un metge. El sindicat creu que aquesta mesura permetrà agilitzar l'atenció als pacients als centres d'atenció primària, als de salut mental i a les residència de gent gran. CCOO felicita la iniciativa del Govern, tot recordant que era una mesura "àmplia i llargament reivindicada", com ja han fet altres comunitats, i encoratja a la revisió dels protocols i guies per ampliar el catàleg de prestacions.

Summary: CCOO celebra el decret que permetrà l'acreditació dels infermers perquè puguin dispensar certs medicaments


L’exvicealcalde de València, Alfonso Grau, ha assegurat aquest dijous que no tenia capacitat de contractació i que les contractacions al consistori es realitzaven a través d’una Mesa de Contractació integrada per alts funcionaris. Grau ha fet aquestes manifestacions durant la seva declaració al judici del ‘cas Nóos’ a preguntes de l’acusació exercida pel grup municipal socialista a l’Ajuntament de València. Qui va ser número dos de Rita Barberá ha dit que precisava d’assessorament tècnic per  fer contractacions perquè la seva formació és en Medicina. Grau ha insistit en diverses ocasions en el caràcter privat de la Fundació València Turisme Convention Bureau, que va contractar amb l’Institut Nóos l’organització de les cimeres València Summit dels anys 2004, 2005 i 2006. L’exvicealcalde està acusat de prevaricació administrativa, malversació, frau i tràfic d’influències. S’enfronta peticions de presó de fins a 11 anys.

Summary: L’exvicealcalde de València sosté que no tenia capacitat de contractació amb Nóos


Els ingressos totals creixen un 2,8%, fins als 2.951 MEUR ACN Barcelona.-Els beneficis de Grífols s’han situat en els 406,1 milions d’euros fins al tercer trimestre d’aquest any, xifra que suposa un 1,1% més que el mateix període de l’any passat, segons ha comunicat la multinacional catalana a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV). Pel que fa els ingressos totals, han crescut un 2,8% respecte els nous primers mesos del 2015, fins als 2.951,7 MEUR i en termes de negoci recurrent (excloent Raw Materials i altres), han augmentat un 4,3%. Els ingressos de la divisió Bioscience, que representa el 79,8% del total, van arribar als 2.356 milions d’euros, un 6,5% més; i els altres dues divisions, Diagnostic i Hospital, s’han vist afavorides per les vendes del tercer trimestre tot i que encara registren resultats negatius respecte el 2015. Quant als ingressos de la divisió Diagnostic (16,5% del total) es van situar en els 485,9 MEUR, moderant així la seva caiguda fins al -4,6% després que les vendes del tercer trimestre hagin augmentat un 2,1%. Per últim, els ingressos de la divisió Hospital, que suposen el 2,4% del total, han pujat fins als 70,52 milions d’euros, un 2,1% menys i també ha moderat la caiguda per l’augment de les vendes al tercer trimestre (+5,8%).

Summary: Els beneficis de Grífols milloren un 1,1% durant els primers nou mesos de l’any, fins als 406,1 milions d’euros


El parc automobilístic de Catalunya se situa en els 11,2 anys, per sota de la mitjana a l'Estat, que té 11,7 anys d'antiguitat, segons dades de l'Associació Espanyola de Fabricants d'Automòbils i Camions (Anfac). En total, un 26,7% dels vehicles que circulen per les carreteres catalanes tenen més de 15 anys. Concretament, a Catalunya hi ha censats un total de  4.012.198 vehicles, dels quals 1.071.569 tenen una antiguitat superior als 15 anys. Des de l'associació s'adverteix que els cotxes vells suposen un risc en matèria de seguretat i un augment de les emissions de CO2 a l'atmosfera.

Summary: L'edat mitjana del parc automobilístic de Catalunya se situa en els 11,2 anys


El ple del Parlament ha aprovat aquest dijous la modificació de la llei del canvi climàtic per tal que es puguin començar a gravar les emissions de CO2 dels vehicles contaminants. Amb els vots a favor de JxCat, ERC, PSC-Units i CatECP, la llei ha prosperat malgrat l'oposició de Cs i del PPC i l'abstenció de la CUP. Amb aquesta modificació, l'any 2020 es gravaran les emissions dels cotxes i furgonetes i, a partir del 2021 també les de les motocicletes. Segons l'articulat aprovat avui, el tribut que afecti turismes i vehicles lleugers s'haurà de liquidar entre els dies 1 i 20 de novembre del 2020, mentre que les motocicletes hauran de fer-ho en el mateix període de l'any vinent. Segons dades de la Direcció General de Trànsit (DGT), l'impost afectarà un total de 4,1 milions de vehicles: 3,6 milions de turismes i furgonetes i 500.000 motos.

Summary: El Parlament modifica la llei del canvi climàtic per gravar els vehicles més contaminants


El ministeri d'Hisenda ha publicat aquest dimecres el llistat de principals deutors amb l'Agència Tributària a data 31 de juliol del 2015. Es tracta d'una relació de gairebé 5.000 morosos, la majoria empreses, que es pot consultar a la mateixa pàgina web de l'agència tributària. El llistat l'encapçalen la promotora Reyal Urbis, que deu 378,1 MEUR, i la immobiliària Nozar, que té pendents de pagar-ne 203,1. Destaquen també el Grupo Prasa, amb 101,8 milions; Banreal Holding, amb 98,3 milions; Aifos Arquitectura y Promociones immobiliarias, 96,2; Organización impulsora de discapacitados, 86,1; Obras Nuevas de Edificación, 86; Petro-nova oil, 82,7, Promaga, 71,5; Arenal 2001, 67; Martinsa-Fadesa, 65,3; i Suelos Industriales de la Hita, 64,1. Entre les persones físiques hi ha el banquer Mario Conde, amb un deute de 9,9 milions i el pilot Dani Pedrosa, amb 7,8. (Ramon Prujà Viñas, que apareix a la llista de morosos, no va ser president de la patronal gironina del transport Asetrans. Ho va ser Ramon Prujà Agustí, que no apareix a la llista de l'agència tributària. L'error ha estat degudament esmenat també a la notícia publicada aquest dimecres)  El contribuents que deuen més d'un milió d'euros, hi ha 4.855 morosos que en total tenen pendents de pagar 15.600 milions d'euros. Predominen empreses relacionades amb el món del totxo, ja siguin constructores, promotores o immobiliàries.  Díaz Ferran, Arturo Fernández, Victorio & Lucchino i Pescanova Al llistat hi ha tres empreses vinculades a l'expresident de la CEOE, Gerardo Díaz Ferran: Air Comet (amb un deute de 13,9 milions), Spanair (7,1 milions) i Viajes Marsans (23,8). També hi ha empreses de l'exvicepresident de la CEOE, Arturo Fernández Álvarez, com Arturo Grupo Cantoblanco, que ha deixat de pagar al fisc 3,3 milions d'euros, Arturo Servicios Generales (2 milions), Grupo Cantoblanco Alimentación (7,4 milions) o Grupo Cantoblanco Colectividades (6,7 milions). Entre les empreses més conegudes del llistat, hi ha la firma de moda Victorio & Lucchino, amb un deute de 2,6 milions d'euros. També Pescanova, amb 4,3 milions, i algunes de les seves filials. Posteriorment a la publicació de la llista, Pescanova ha matisat que va pagar els 4,3 milions després del 31 de juliol. L'aeroport de Ciudad Real acumula 7 milions de deute.  Fotoprix, Akasvayu i les empreses dels Sanahuja  Entre les empreses catalanes de la llista, hi ha Fotoprix (1,3 milions) i tres empreses vinculades a la família Sanajuja: Sacresa Terrenys Promoció (22,4 milions), Sacresa Terrenys-2 (2,2 milions) i Sanahuja Escofet Immobiliària (14,8 milions). A més, hi figura la promotora barcelonina Akasvayu SLU (16,4 milions), que va patrocinar el Club Bàsquet Girona, així com Saulell Corporació, amb 13,3 milions. La distribuïdora cinematrogràfica catalana Lauren Films ha deixat de pagar al fisc 8,1 milions. Ferralles de Lleida acumula un deute 22,1 milions i Ros Roca, de Tàrrega, deu 3,2 milions.  També hi apareix l'Hospital General de Catalunya (4,5 milions), que va fer fallida els anys 90 abans de ser venut, i Grand Tibidabo (9,5 milions). L'empresari Javier de la Rosa ja va ser condemnat per la descapitalització fraudulenta d'aquesta darrera companyia.  El deute de l'antiga empresa propietària del diari 'Avui', Premsa Catalana, acumula un deute de 14,6 milions d'euros. En l'apartat de mitjans de comunicació també hi ha dues empreses del grup Intereconomía, amb un deute en total de 10,2 milions.  Tres clubs catalans de bàsquet, Gabi Milito i Lorenzo Sanz  Hi ha tres clubs catalans de bàsquet a la llista. El Joventut de Badalona deu 3,6 milions, el Lleida, 1,04 i el Girona, 10,1. A més, hi ha l'Estudiantes (1,8 milions), entre altres. També hi figuren equips de futbol com el Racing de Santander (8,9), el Recreativo de Huelva (11,1), el Múrcia (10,6) o el Xerez (10). A més hi ha la Unió Deportiva Atlètica Gramenet (1,6) i la Unió Esportiva de Lleida (11,3).  L'exjugador del Barça Gabi Milito, futbolista retirat d'origen argentí, apareix a la llista amb un deute d'1,8 milions d'euros. L'expresident del Reial Madrid Lorenzo Sanz deu 1,3 milions.  L'exjutge Lluís Pasqual Estivill i el transportista Ramon Prujà Una de les personalitats públiques catalanes que apareix a la llista és l'exjutge Lluís Pasqual Estivill, que té un deute amb Hisenda de 5,4 milions d'euros. La justícia el va separar de la carrera judicial i va ser condemnat a presó per delictes de prevaricació, suborn i detenció il·legal. L'exjutge va cometre aquests delictes mentre exercia de jutge d'instrucció i era vocal del Consell General del Poder Judicial.  Un altre dels catalans de la llista és l'empresari gironí del transport Ramon Prujà Viñas, qui té un deute de 3,7 milions.  Per volum de deute, l'apartat de les persones físiques l'encapçala Agapito García Sánchez, amb 26,8 milions, un empresari que es dedica a activitats financeres i que esta vinculat a diverses societats. A més, hi ha tres fills d'un dels cofundadors del Corte Inglés: Ana Carlota, Javier i Carlos Areces Galán, amb 1 milió d'euros cadascun. Els Aceres Galán estan vinculats a la Corporación Ceslar, que va ser expulsada a l'estiu del consell d'administració de la companyia. D'altra banda, qui va ser propietari de la constructora Aifos, Jesús Ruiz Casado, deu 9,5 milions. La justícia va inhabilitar-lo per administrar bens aliens durant dos anys. A banda, cinc germans Serratosa Caturla –Federico, Ignació, José, Juan Luis i Rafael- tenen un deute d'entre 3 i 4 milions cadascun. Eren els antics propietaris de l'empresa Valenciana de Cementos.  345 persones físiques i 4.510 empreses  Dels 4.855 deutors, 345 són persones físiques i sumen més de 700 milions d'euros, mentre 4.510 són empreses i deuen 14.900 milions. De l'import total, més de 6.500 milions d'euros (el 42%) es correspon a deutes de morosos que estan en procés concursal (gairebé 1.700 deutors, el 35% del total). Per tant, les possibilitats de cobrament efectiu d'aquest deute es veuen disminuïdes mentre duri el procés concursal. De fet, les dues principals deutores de la llista, Nozar i Reyal Urbis, estan en concurs de creditors. En 825 casos, s'han realitzat derivacions de responsabilitat subsidiària o solidària a tercers, per un import de 1.500 milions. Això influeix en la prolongació en el temps de la recaptació d'aquests deutes.  En el llistat s'inclou l'import conjunt dels deutes i sancions superiors a un milió d'euros del contribuent, pendents de pagament a 31 de juliol del 2015, i que no estiguin aplaçades o suspeses per qualsevol motiu legalment previst.  El llistat s'ha publicat en compliment de l'article 95 bis de la Llei General Tributària. S'ha publicat a la pàgina web de l'Agència Tributària i s'identifica completament els contribuents, ja siguin persones físiques o jurídiques, amb el NIF i el nom complet.

Summary: ANUL·LA L'ANTERIOR:La promotora Reyal Urbis, amb 378 MEUR, i la immobiliària Nozar, amb 203 MEUR, les que més deuen a l'Agència Tributària


El secretari general de Treball, Afers Socials i Famílies, Josep Ginesta, ha valorat positivament la baixada de l'atur a Catalunya a finals del 2018 respecte a l'any anterior que reflecteixen les dades de l'Enquesta de Població Activa (EPA) del quart trimestre del 2018. Ginesta ha celebrat que Catalunya arribés a finals d'any amb 451.400 aturats, un 5,82% menys que el 2017, i amb una taxa d'atur de l'11,75%, un 3% menys que la mitjana espanyola. Amb tot, ha reconegut que l'augment dels aturats durant l'últim trimestre de l'any és un fet "sorprenent" però ha descartat que aquesta sigui la tendència dominant en aquest 2019, que encara amb "optimisme". En aquest sentit, ha assegurat que no es detecta recessió en el mercat laboral i ha predit que se seguirà creixent però "amb menys intensitat" que en els anys anteriors. L'augment de l'atur en 47.700 persones aquest últim trimestre respecte el de l'any anterior "no s'explicaria sense l'extraordinari increment" de la població activa, que s'ha situat en 3.842.500 persones, ha explicat Ginesta. Pel que fa a l'ocupació, a finals del 2018 hi havia 3.391.100 persones ocupades, cosa que significa que s’han creat 75.000 llocs de treball. El secretari de Treball ha apuntat que aquesta tònica positiva també es reflecteix en l'increment de la afiliació a la seguretat social. "Acumulem cinc anys seguits d'increment interanual de l'ocupació des del quart trimestre del 2013", ha celebrat.  Al llarg d'aquest any passat el mercat laboral ha constatat "la terciarització de l'economia catalana", ha constatat veient el descens del pes de la industria respecte al total de l’ocupació, amb un 0,5% menys de treballadors i un creixement del sector serveis del 3%. Sobre el tipus de contractació, el secretari de Treball ha constatat que el mercat ha vist una "lleugera millora". Segons Ginesta, tot i que se segueix constatant el "traspàs" dels ocupats a temps complet a temps parcial, i dels contractes indefinits als temporals aquesta tendència "s'ha moderat" aquest 2018.

Summary: El Govern valora positivament la baixada de l'atur a finals del 2018 tot i la pujada de l'últim trimestre


Dry Martini Barcelona ha obert la primer cocteleria a Londres, a l'hotel Melià White House situat al parc de Regent Street. "Després de molt temps buscant un lloc adequat, hem obert el nostre primer bar a Londres", ha afirmat el director executiu de la Dry Martini Organization, Jose Juan Balaguer, el qual ha definit la capital britànica com "la capital mundial del còctel". A banda d'una gran varietat de còctels clàssics i d'autor, destaca la carta de "100 Dry Martinis", i "Excentrics and Signature Cocktails". També presenta el nou concepte 'The Lab' on s'elaboren els còctels més complexos i atrevits. La rellevància del concepte Dry Martini es troba també en el local de Barcelona, el qual ha estat nomenat per setè any consecutiu entre els 50 millors del món i el quart millor de la història a nivell mundial. El local, a més, reuneix una sèrie d'obres d'art, com quadres de Keith Hearing o Matias Krhahn. La barra, amb el seu 'Mise en place' de tres metres, està decorada al fons amb una gran imatge de l'artista de l'Estat espanyol Eugenio Recuenco. També s'ha instal·lat el seu famós comptador Martini, que mostra el número de còctels servits en el local. El passat 8 d'octubre, el Dry Martini Barcelona va consolidar la seva presència per setè any consecutiu en el llistat del 'World's 50 Best Bars 2015, els millors 50 bars del mon.  A banda de Barcelona, Dry Martini té locals a Madrid, Sant Sebastià, Palma de Mallorca, Artíes i Begur.

Summary: L'esperit Dry Martini arriba a Londres


La Comissió de l'Horta de l'Ajuntament de Lleida ha aprovat aquest dilluns una proposta de la Crida per Lleida-CUP que insta la Paeria a encarregar un estudi sobre la mà d'obra de la campanya agrària a l'Horta de la capital del Segrià, que haurà de recollir la procedència dels treballadors, les seves necessitats d'habitatge, el nombre d'allotjaments que es destinen a la campanya i les seves condicions. Segons la Crida-CUP, amb la diagnosi resultant d'aquest estudi "la Paeria haurà d'emprendre les mesures necessàries per fer complir les normatives de salubritat, seguretat i condicions habitables dels allotjaments per a les persones temporeres", mentre el tinent d'alcalde de regidor de l'Horta, Félix Larrosa, ha defensat que aquestes actuacions no són competència municipal, sinó que correspondria a la Inspecció de Treball dur-les a terme. Des de la Crida consideren que la majoria d'empresaris agraris "fa bé les contractacions", però "aquells que no compleixen amb els drets dels temporers provoquen un cost social molt elevat amb la campanya de la fruita i la manca d'allotjaments". Segons ha manifestat Gemma Casal, representant de la Crida-CUP a la Comissió de l'Horta de Lleida, "de la mateixa manera que la Paeria celebra els èxits de la campanya fruitera al municipi, també ha de responsabilitzar-se dels costos socials i pressionar les empreses agràries perquè compleixin amb els drets dels treballadors". En aquest sentit, la formació anticapitalista ha tornat a recordar que el Conveni col·lectiu agropecuari de Catalunya (2015-2017) obliga, en l'article 31, a oferir un habitatge digne i en condicions a aquells treballadors els quals el seu domicili habitual sigui a més de 75 quilòmetres de la feina.  En les últimes dècades, la campanya agrària de la fruita dolça atreu a la ciutat de Lleida un nombre elevat de persones durant l'època de la collita. En aquest sentit, la Crida-CUP lamenta que "cada any es repeteixen els casos de persones treballadores que, malgrat estar contractades, es troben sense allotjament o es veuen abocades a l'ocupació d'edificis abandonats a l'Horta".  El PDeCAT insisteix en mesures de seguretat complementàries mentre no arribin més Mossos a l'Horta de Lleida Per la seva banda, el grup municipal del PDeCAT i Unió ha reiterat durant la reunió de la Comissió de l'Horta que, "davant l'onada de robatoris que denuncien els habitants d'aquesta zona singular de la cuitat de Lleida, cal seguir apostant per la coordinació entre la Guàrdia Urbana i els Mossos d'Esquadra mentre no arribin nous efectius d'aquest cos per reforçar la seva seguretat". El grup municipal ha insistit també en la necessitat d'estudiar mesures complementàries, com ara la instal·lació de càmeres de seguretat i la revisió el conveni de seguretat del 1997. ERC denuncia l'incompliment del Pla Operatiu de l'Horta Per la seva banda, el grup d'ERC-Avancem a l'Ajuntament de Lleida ha denunciat "l'incompliment de les mesures incloses en el Pla Operatiu de l'Horta". Els republicans han advertit que de les 38 actuacions previstes pel govern municipal, "a mitja legislatura, només se n'ha finalitzat una" i, per això, han exigit a l'alcalde Àngel Ros "puntualitat en el terminis de finalització i el total compliment del cronograma". El republicà Josep Maria Baiget ha defensat que "el Pla d'Usos de l'Horta –proposat per ERC per dinamitzar i millorar la qualitat de vida i convivència a l'Horta de Lleida-, hauria d'estar finalitzat ja, però ens trobem que encara estem en el període de diagnosi de les propostes". "El mateix passa amb l'inventari dels camins municipals i la seva titularitat, els quals a data d'avui, ni el mateix equip de govern sap quins camins són de titularitat seva", ha lamentat el regidor republicà. Baiget també ha advertit Ros que "en ple segle XXI encara hi ha 49 habitatges que no disposen d'aigua potable". Primera Comissió de l'Horta presidida per David Melé La comissió d’aquest mes de juliol ha estat la primera que ha presidit David Melé en substitució de Joan Queralt, en compliment del cartipàs municipal d'aquest mandat. A la reunió d'aquest dilluns s'han abordat altres temes com ara la presentació de la imatge que ha guanyat el concurs per triar un logotip per l'Horta, entre altres.

Summary: La Paeria elaborarà un estudi sobre les condicions de vida dels temporers a l'Horta de Lleida


Els rescats de muntanya a Catalunya han crescut un 20% amb el desconfinament. S'ha passat de 82 al juny de 2019 a 98 al mateix període de 2020. "Estava cantat que la gent esperaria el desconfiament per sortir, crec que encara és poc", reconeix el sergent de la unitat tècnica dels GRAE dels Bombers, Alfons Estelrich, que recorda que ara arriba, a més, juliol i agost, que és "la temporada alta, quan més treballem". Muntanyes com el Pedraforca acumulen, només el cap de setmana, 600 persones. Entre setmana i arran de la desescalada, explica el director del Parc Natural del Cadí-Moixeró, Jordi Garcia Petit, els visitants van a l'alça. Des dels Bombers, però, Estelrich alerta que encara hi ha gent que va a la muntanya "sense anar prou preparada". L'auge de persones que opten per "l'oci de muntanya", explica el sergent dels GRAE, Alfons Esterlich, comporta que faci alguns anys que l'acumulat anual de rescats al medi natural dels Bombers vagi a l'alça, de mitjana a l’entorn del 5%. Aquest mes de juny, però, amb el desconfinament, s'ha notat més. En global, al medi natural –inclou rescats marítims i persones perdudes, entre altres- han crescut un 18% respecte al mateix mes de 2019, i un 20% en el cas dels de muntanya.  Segons Estelrich, era "previsible" que amb el desconfinament hi hauria un increment dels excursionistes i, per tant, dels rescats. Alerta, però, que ara, a més, arriba ja la tradicional "temporada alta" de rescats a la muntanya, els mesos de juliol i agost. L'any passat, en aquests dos mesos, se'n van concentrar 378 a tota Catalunya, 244 només de muntanya. 600 excursionistes per setmana al Pedraforca Segons dades del Parc Natural del Cadí-Moixeró, unes 600 persones circulen cada cap de setmana per la principal via d'accés al Pedraforca, des de Saldes. Les xifres acumulades de visitants d'aquest mes de juny, explica el director del Parc, Jordi Garcia Petit, estan per sota de les de l'any passat en només 500 persones, el que implica una elevada influència de visitants tenint en compte que la mobilitat "plena" a Catalunya no es va restablir fins al dia 18 de juny. En aquest sentit, afegeix el guarda del refugi Lluís Estasen, als peus de la muntanya, Jordi Gallardo, es va notar quan es van "obrir les portes" de Barcelona. D'aquest juny, Garcia Petit també ressalta que han començat a percebre un increment dels senderistes entre setmana, que poden arribar a 150 al dia. Tot plegat fa preveure que, al mes de juliol, se superaran els números del mateix mes de 2019. De moment, però, si no creix en excés, diu el director del Parc, no tenen intenció de limitar l'accés al cim. Gent encara "poc preparada" Al Berguedà, entre l'1 de gener i el 30 de juny, s'han realitzat 20 rescats, dos més que el 2020. Tot i ser un creixement puntual, s'ha de tenir en compte que durant quasi tres mesos hi va haver restriccions a la mobilitat. Pel que fa al Pedraforca, només al juny , n'hi va haver tres, un dels quals amb una víctima mortal. En el mateix període de l'any passat no n'hi va haver cap. El Pedraforca és la segona muntanya de la Catalunya Central on els GRAE actuen més, per darrere de Montserrat. Estelrich destaca que en cap cas "és una muntanya fàcil" i que el fet que sigui emblemàtica fa que s'hi desplacin persones "que no vénen del món excursionista". "És un lloc on la natura es mostra amb la seva força i el terreny no és fàcil", recalca. També Garcia Petit considera que encara "hi ha desconeixement" i de gent que si desplaça sense fer una planificació prèvia. El guarda del refugi creu que la gent "comença a anar més preparada", però "encara et trobes amb qui no". En aquest sentit, des de la FEEC, el seu portaveu, Quim Pons, també creu que hi ha gent que es pensa que fer el Pedraforca "és anar al Tibidabo o al Collbaix", pel que recalca que cal "més cultura de muntanya". Aspectes bàsics, com mirar el temps, dur l'equipament adequat, un mapa i planificar la ruta, haurien de ser indispensables "i malauradament encara hi ha qui no ho fa". També un mínim de formació. "Federar-se no hauria de ser una obligació, però com a mínim sí tenir uns coneixements previs", apunta. Respecte a la muntanya L'altra gran assignatura pendent, considera el guarda del refugi, és promoure una millor sensibilització per la natura, pel que fa una crida als visitants a evitar deixar les deixalles a la muntanya. "Ningú no la neteja, però aquí tothom la gaudeix", es queixa.

Summary: Els rescats de muntanya creixen un 20% en la fase final del desconfinament


La campanya arqueològica al jaciment del Roc de les Orenetes a Queralbs (Ripollès) ha permès recuperar més d'un miler de restes de l'edat de Bronze de fa uns 3.000 anys. Destaquen els fragments d'una dotzena d'infants en un estat "excepcional" com ara mandíbules amb dents de llet i una punta de fletxa de sílex. L'espai és una "gran catifa d'ossos" barrejats que, un a un, es van recuperant per conèixer més detalls d'aquesta necròpolis prehistòrica, explica el codirector dels treballs i investigador de l'IPHES, Carles Tornero. Fa 40 anys un jove Eudald Carbonell la va descobrir i es va tapar l'entrada fins que l'any passat es va reobrir. Està situada a 2.000 metres d'altura i és de difícil accés. La concentració de restes d'infants ha sorprès als investigadors de l'Institut Català de  Paleoecologia Humana i Evolució Social (IPHES) que hi han treballat durant un mes. Es tracta d'una dotzena d'infants identificats per fragments molt ben conservats com ara dues mandíbules amb dents de llet i una fins i tot amb la dent permanent a la part interna. "Fins i tot les restes més fràgils s'han conservat intactes i tots els elements del cos hi són; això indica que els cossos arribaven sencers a la cavitat". " detalla Tornero. Prèviament ja s'havien localitzat ossos de totes les edats, des de nounats fins a persones grans.  La recuperació de les restes, però, és lenta i laboriosa perquè estan completament barrejades en aquesta necròpolis de l'edat de Bronze de fa 3.000 anys. Segons el codirector, "abans de dipositar un nou individu, es feia espai apartant les restes anteriors". El seu anàlisi aportarà informació molt valuosa sobre patologies, condicions de vida i causes de la mort. També sobre ritus funeraris ja que també han aparegut fragments de ceràmica, denes de collaret i puntes de fletxa. Enguany n'ha sortit una altra de més petita de sílex, que se sumen a les tres que ja s'havien recuperat.    La recerca dels últims caçadors del Pirineu La campanya al Roc de les Orenetes s'ha fet en paral·lel amb un altre jaciment a la zona, el que es coneix com la Bauma dels Fadrins, un jaciment molt més antic (fa uns 9.000 anys) i de gran rellevància històrica. Hi van viure els últims caçadors i recol·lectors de la prehistòria a Catalunya, una etapa molt desconeguda encara. El jaciment es va descobrir l'any passat amb un primer sondeig que va treure a la llum restes vegetals i animals així com quars tallats que daten del 6.700 a.C. El descobriment s'ha pogut fer gràcies a les notes dels anys 70 d'un jove Eudald Carbonell que, juntament amb un grup d'amics de Queralbs, mentre exploraven les coves de la zona. "A la Bauma dels Fadrins hi vam trobar de seguida restes", recorda Carbonell que no amaga sentir un vincle "vital" i molt especial al veure que 50 anys després hi ha un projecte de recerca batejat amb el nom d'Arrels per conèixer el passat prehistòric de la vall amb el suport de l'Ajuntament i la Generalitat.  Als Fadrins enguany han aparegut fogars, carbons, estructures per emmagatzemar i restes d'animals i eines (mans de morter i premsadors) que confirmen un "ús reiterat" de l'abric de pedra. Destaquen també un punxó fet amb ós i una ballaruga ('columbella rustica'), un cargol petit del Mediterrani, la primera que es troba a la zona i que enllaça amb altres jaciments prehistòrics a Catalunya on també han aparegut com a peça ornamental. Queden però encara més de 50 m2 per explorar en futures campanyes d'un jaciment "clau" per comprendre la transició entre les darreres societats caçadores-recol·lectores i els primers camperols del Pirineu. La pandèmia de la covid-19 ha obligat a extremar les mesures de seguretat, reduir els grups de treball i suspendre les activitats al públic com ara una conferència, la jornada de portes obertes i un taller d’eines prehistòriques per a nens. Malgrat tot, haver pogut excavar el temps previst ha estat "molt important" per donar "continuïtat" al projecte. "Són treballs que donen identitat, com a coneixement que ancora els pobles amb els seus orígens" i que "ensenya que el món és divers i que cal aprendre de la pròpia història", afegeix.   La gran incògnita als Fadrins és saber si amaga restes d'ocupacions més antigues en nivells més profunds. "Tenim uns cinc anys de feina i després farem un sondeig avall per comprovar-ho", detalla Carbonell. Actualment no hi ha constància d'ocupacions anteriors als 7.000 anys a.C i, si es confirmés, seria una descoberta de gran rellevància.

Summary: Troben restes d'una dotzena d'infants de fa uns 3.000 anys al jaciment de Roc de les Orenetes de Queralbs


Una sala de control de Repsol a Tarragona, al complex petroquímic de la Pobla de Mafumet, ha incorporat una il·luminació que reprodueix la llum natural diürna. Els antics fluorescents han deixat pas a un nou sistema de llums LED específic per espais que funcionen les 24 hores del dia. L'objectiu és que els treballadors se sentin còmodes i, de retruc, rendeixin més. Les primeres enquestes a la plantilla evidencien la satisfacció del personal -tres treballadors per torn- que treballa en aquesta sala des d'on es controlen permanentment les plantes de polipropilè, si bé els efectes en la productivitat no es podran palpar fins més endavant. Se n'han instal·lat més d'una trentena, amb un cost d'uns  800 euros cadascun. La companyia ja estudia col·locar-ne a més espais.

Summary: Una sala de control de Repsol a Tarragona s'il·lumina simulant la llum natural per motivar els treballadors


Alcaldes de la Costa Brava veuen bé el Pla Director Urbanístic que impulsa el Departament de Territori perquè creuen que evitarà futures urbanitzacions en alguns indrets o ajudarà a "minimitzar" els efectes que puguin tenir altres projectes sobre el territori. El pla revisarà els sòls pendents d'urbanitzar per intentar impedir que es desenvolupin noves urbanitzacions. L'alcalde de Cadaqués, Josep Lloret, celebra la iniciativa però admet que n'hi ha d'altres, com la de Sa Guarda, que ja tenen tota la tramitació feta i que, per tant, tirarà endavant. L'alcalde de Llançà, Pere Vila, també valora positivament el projecte perquè s'estudiarà "cas per cas". Vila també s'ha referit a la urbanització Roses-2 assegurant que "se n'haurà de parlar" però que creu que hi ha "recorregut" per trobar-hi una solució.

Summary: Alcaldes de la Costa Brava creuen que el nou pla evitarà futures urbanitzacions però no impedirà que algunes tirin endavant


L'Ajuntament de l'Ametlla de Mar (Baix Ebre) exigeix a Ports de la Generalitat que faci marxa enrere i rectifiqui el projecte d'edifici comercial previst al recinte portuari de la població. El ple municipal va aprovar aquest dimecres a la nit per àmplia majoria –amb l'excepció del grup del PDECAT, a l'oposició- rebutjar l'equipament en els termes que ha estat dissenyat. El govern municipal –ERC i Compromís per la Cala-PSC- argumenta que l'edifici de dos plantes, previst al costat de l'antiga llotja del peix, excedeix els límits previstos pel Pla Especial de Ports i trenca l'estètica de la façana marítima. L'alcalde, el republicà Jordi Gaseni, ha lamentat que les negociacions obertes des de fa anys amb Ports –que en aquests moments té com a gerent el portaveu municipal del PDECAT i cap de l'oposició, Joan Pere Gómez- no hagin permès arribar a cap acord i reclama diàleg a la Generalitat per arribar a un consens sobre el projecte.  Prevista en el moment d'aprovar el Pla Especial del port a mitjans dels anys 2000, la construcció d'un edifici comercial va ser inclosa en el pla d'inversions de Ports de la Generalitat en el període d'entre 2014 i 2017. No va ser però, fins la setmana passada, que l'actual equip de govern de l'Ametlla de Mar va rebre el primer projecte executiu on s'especifiquen els detalls d'una construcció amb un pressupost previst d'uns 760.000 euros. El document, però, no ha agradat en absolut l'equip de govern, com tampoc el grup de Plataforma Calera a l'oposició. Retreuen a la Generalitat que no hagi volgut escoltar ni incloure les seves principals esmenes al projecte durant al negociació amb el consistori i l'acusen d'haver-lo presentat de forma unilateral. En declaracions a l'ACN, l'alcalde ha assegurat que aquesta oposició respon a la voluntat de "preservar al màxim l'espai públic" així com la visió de la façana marítima. "A simple vista, l'ocupació excedeix el que preveu el Pla Especial", sosté Gaseni, que ja ha demanat un informe als arquitectes sobre l'adequació de l'obra als paràmetres del planejament. No es tracta únicament d'una qüestió de superfície, precisa, sinó també de volumetria. Amb dos plantes previstes, l'edifici s'aixecaria fins arribar al nivell del carrer que transcorre per sobre del talús. "Ha de ser un projecte que estèticament s'adapti a la façana marítima. No necessitem un projecte d'autor i trencador", abunda, tot reclamant un "projecte funcional, però que no destaqui" o desentoni, per la seva finalitat comercial, amb una espai que vol representar la identitat de "poble mariner". Les úniques concessions que hauria fet Ports en aquest àmbit, reconeix, és alliberar espai al costat de l'antiga llotja de peix i instal·lar un elevador fins el segon pis –l'edifici es connectaria amb una rampa fins el nivell del carrer superior-. Els usos previstos és un dels altres cavalls de batalla. El govern municipal tampoc està d'acord amb la possibilitat que els quatre locals previstos a l'edifici –tres a la planta baixa i un a la primera- es destinin exclusivament a la restauració. "Seria bo garantir usos i serveis comercials, culturals i de restauració però sempre dins dels paràmetres del que és el Pla Especial", ha subratllat Gaseni. En aquest sentit, planteja la necessitat de deixar locals per a activitats turístiques, en consonància amb la reforma de la zona de marina del port. Es tracta d'un projecte ja licitat per Ports amb un pressupost de 510.000 euros, que compta amb el beneplàcit consistorial i dels pescadors. Afecta l'espai just enfront de l'emplaçament de l'edifici projectat, urbanitzant i reorganitzant  l'espai  per albergar les embarcacions recreatives i turístiques, amb la instal·lació de nous pantalans. "Volem garantir que si es fa –l'edifici- serveixi per a les activitats turístiques, però que hagi un equilibri, no un monocultiu", ha tancat Gaseni, tot recordant que la regulació dels usos i la seva concessió correspon a Ports. Més enllà d'aquests arguments, el consistori nega que s'oposi a la materialització de la inversió i es mostra obert a dialogar un acord de "consens" amb Ports, que és el titular i té les competències per actuar en aquest espai des del  respecte i la "cortesia institucional". Malgrat assumir que Ports, com a empresa pública, "vol garantir la viabilitat econòmica dels seus recursos", Gaseni insisteix que l'Ajuntament té "l'obligació" de garantir que "es respecti al màxim l'espai públic" per al gaudi dels veïns i que el projecte s'adeqüi al que preveu el planejament portuari. "A qualsevol altre ajuntament, Ports ho ha d'intentar consensuar o no s'entén", sosté. El fet, però, que el gerent d'aquest organisme, Joan Pere Gómez, sigui al mateix temps el cap de l'oposició municipal, hi introdueix condicionants propis de la política municipal. Així, tot i tenir previst reunir-se amb Gómez en breu, l'alcalde s'entrevistarà el pròxim 14 de març amb el secretari d'Infraestructures i Mobilitat de la Generalitat, Ricard Font, per intentar desencallar el projecte.  Per la seva banda, Gómez ha declinat fer declaracions a la premsa fins el pròxim dilluns.

Summary: L'Ajuntament de l'Ametlla de Mar exigeix a la Generalitat que rectifiqui el projecte d'edifici comercial al port


El Tribunal Suprem ha confirmat la condemna de l’Audiència de Barcelona a 9 anys i 8 mesos de presó i multa de 4,1 milions d'euros al que va ser màxim responsable del Palau de la Música, Fèlix Millet, i a 7 anys i 6 mesos de presó i multa de 2,9 milions d’euros al també exresponsable de l’entitat Jordi Montull. Els magistrats ratifiquen també que tots dos hauran de retornar al Palau 23 milions d'euros que van desviar en benefici propi. A més, el Suprem també confirma el comís de 6,6 milions d'euros a l’antiga Convergència Democràtica de Catalunya (CDC) pel que considera guanys obtinguts per tràfic d’influències. Per contra, rebaixa la pena a l'extresorer de CDC Daniel Osàcar, a qui absol de tràfic d'influències, i a Gemma Montull.

Summary: El Suprem confirma les condemnes a Millet, Montull i CDC pel 'cas Palau'


L'alerta generada pel coronavirus comença a afectar monuments culturals turístics de Barcelona, com la Sagrada Família o la Pedrera, que constaten a l'ACN una davallada de públic internacional. Concretament, de grups procedents de Japó, Xina, Corea del Sud o Itàlia. També confirmen una disminució de visitants estrangers a equipaments com la Fundació Miró, el MNAC i el Palau de la Música i cancel·lacions de reserves a la Fundació Dalí. Amb tot, el públic local continua responent i visita els espais culturals amb normalitat. Una tendència que es manté a les sales de cinema i que, segons avança el Gremi d'Exhibidors, manté la venda d'entrades habitual. Teatres com el Lliure, el TNC o el Grup Focus també mantenen l'afluència normal. Els equipaments culturals que amb major presència de turistes confirmen que la crisi pel coronavirus els està passant factura. Casos com els de la Fundació Miró, per exemple, que confirma anul·lacions de reserves de grups procedents de la Xina, Corea i Itàlia.  En una línia similar se situa el Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC), que aquests primers dies de març ha rebut un 20% menys de visitants respecte el mateix mes de l'any passat. Per contra, el públic local –que representa la meitat de les visites-, es manté estable.  La Fundació Dalí també treballa amb normalitat, tot i que han rebut anul·lacions de reserves i avancen que seguiran les indicacions de les autoritats sanitàries. Els turistes també han baixat al Palau de la Música, malgrat que no hi ha dades definitives. El públic català, però, continua assistint a les funcions.  La xarxa de centres Caixa Fòrum no ha detectat tampoc una reducció de visitants els últims dies i, per ara, l'únic canvi és el reforç dels serveis de neteja i mesures de tipus higiènic. El CCCCB, que també depen en bona part del públic local, tampoc. Sales com L'Auditori o Apolo no constaten una reducció del públic.  El públic als cinemes es manté Des del Gremi d'Exhibidors de Cinema confirmen que les dades se situen en la línia de les setmanes anteriors i l'assistència a les sales durant el mes de març es manté estable si es compara amb la d'altres anys.

Summary: El coronavirus passa factura als monuments turístics de Barcelona però l'afluència a teatres i cinemes és l'habitual


La Policia Local de Vilanova i la Geltrú ha identificat set menors com a autors de destrosses a onze vehicles de la zona de la Collada i l’Aragai. Els fets van passar durant la nit de la Castanyada, al voltant de les 23.20 h, quan la policia va rebre la trucada d’un veí advertint que un grup d’adolescents estava provocant destrosses a diferents cotxes. El grup havia trencat els vidres, parabrises i retrovisors dels vehicles, i també n’havia malmès els sostres. L’home va aconseguir retenir un dels joves fins que va arribar la Policia Local, davant la qual el menor va confessar qui eren els altres sis nois que l’acompanyaven. Tots set tenen 15 anys i estudien en un mateix institut de la ciutat. La policia va comunicar els danys als propietaris dels vehicles per a què poguessin tramitar la denúncia, mentre va notificar els fets als pares dels menors implicats.

Summary: Identifiquen set menors de Vilanova i la Geltrú per destrosses a una desena de vehicles


La primera ministra britànica, Theresa May, ha aconseguit l'aval del seu govern pel seu pla per un Brexit 'suau'. Després d'una llarga reunió a la seva residència de camp, Chequers, May i els membres del seu executiu han avalat un pla comercial sobre el Brexit que preveu una zona de lliure comerç amb la Unió Europea per a béns i un espai duaner "combinat". D'acord amb aquest model, el Regne Unit aplicaria aranzels i polítiques comercials pròpies pels productes destinats pel propi país, mentre que imposaria les taxes equivalents a la Unió Europea pels que es dirigissin a països de la UE. D'aquesta manera, el govern de May confia que el Regne Unit podrà imposar els seus propis aranzels amb la resta del món sense imposar una frontera dura, resolent, així, la problemàtica per la situació d'Irlanda del Nord.  L'acord, que la primera ministra britànica ha definit com a "bo pel Regne Unit i per la Unió Europea", implica de facto que Londres mantingui la mateixa regulació per a béns que els seus socis de Brussel·les, també en matèria agrícola.  L'harmontizació amb la UE, però, podria ser revisada pel Parlament britànic, que podria optar per canviar les tarifes, tot i que en cap cas es podrien reduir les proteccions actuals en matèria com medi ambient, protecció dels consumidors o dret laboral.  En canvi, el consell de ministres de May ha deixat fora de l'harmonització el sector serveis, on alguns partidaris del Brexit consideren que es pot fomentar una política comercial més diferenciada de la UE que pugui beneficiar el Regne Unit.  Pel que fa a la cooperació en matèria duanera, el govern britànic parla d'un "territori duaner combinat". La mesura implicaria aplicar aranzels domèstics i polítiques comercials pròpies pels productes amb destí britànic, i els seus equivalents de la UE pels que estiguessin en ruta cap a la UE.  L'acord també preveu que hi hagi un "marc de mobilitat" per permetre els moviments de persones del Regne Unit a la UE, i dels europeus a les illes britàniques.  Tot i el consens assolit a nivell de govern, el pla de May es considera suau entre alguns dels sectors més euroescèptics del partit conservador, i no es descarten futures discrepàncies. La primera ministra, però, va imposar a Chequers el seu criteri i, de fet, ja va advertir que els ministres que no hi estiguessin d'acord podien abandonar l'executiu si així ho creien convenient.  L'acord, a nivell britànic, s'haurà de negociar ara amb la Unió Europea. El responsable de les negociacions, Michel Barnier, ha assegurat a Twitter que analitzaran les propostes per veure si són "aplicables i realistes". La propera ronda de negociacions sobre el Brexit està prevista pel 16 de juliol.

Summary: El govern britànic accepta el pla de May per un 'Brexit' suau


El temporal de pluja, vent i mala mar continua provocant afectacions arreu de Catalunya i els Bombers ja acumulen més de 280 sortides fins a les 18 hores, principalment per inundacions de baixos, retirar objectes inestables i treure arbres caiguts. La majoria de serveis s'han concentrat a Lleida (63), Terres de l'Ebre (57) i Tarragona (50). Dues vies continuen tallades per inundació: l'A-7 a l'Hospitalet de l'Infant (Baix Camp)  i l'N-230 a Alfarràs (Segrià). L'N-340 també ha estat tallada unes hores Mont-roig del Camp per la caiguda de diversos arbres però la circulació ja està normalitzada. En aquesta població del Baix Camp, un esclafit ha provocat diverses destrosses en habitatges. Segons Protecció Civil, hi ha uns 13.500 clients afectats per manca de llum principalment a l'àrea de Tarragona. Sis vaixells no poden atracar al port de Barcelona A la demarcació de Barcelona, a banda d'una circulació complicada a tota la xarxa viària, destaca la incidència al Port de Barcelona, on sis vaixells no poden atracar a causa del temporal de mar, amb onades superiors als 4 metres. Fonts del Port de Barcelona han indicat que hi ha un vaixell de càrrega situat fora la zona de fondeig mentre que hi ha altres cinc vaixells esperant a la zona de fondeig per poder accedir al Port. Entre aquests cinc, hi ha un creuer de la naviliera Holland America Line, amb capacitat per a 2.890 passatgers, i quatre vaixells de càrrega –tres d'aquests són portacontenidors i l'altre transporta granels sòlids-. La mala mar dificulta que les embarcacions que ajuden a fer les entrades i sortides dels vaixells al Porten no puguin operar amb condicions. De moment, no hi ha previsió sobre el restabliment del trànsit de vaixells al Port a l'espera de l'evolució meteorològica, segons han apuntat les mateixes fonts del Port. D'altra banda, l'aeroport del Prat també registra retards aquest dilluns a causa de la meteorologia adversa. S'acumulen retards de mitja hora, una hora o fins i tot dues hores. Per exemple, aquesta tarda un avió que tenia prevista la sortida a les 15:25 cap a l'aeroport Charles de Gaulle de París i ha acabat sortint a les 17:24, segons ha informat Aena. Prop de 200 litres al Ports Pel que fa als registres de precipitació, el màxim de precipitació fins ara és al PN dels Ports amb 188,7 litres, seguit dels 163,6 de Tivissa, els 114,8 litres de Prades, els 103,4 de Viladrau i els 101,1 litres d'Horts de Sant Joan. La pertorbació es va desplaçant lentament cap al nord –deixant d'afectar les Terres de l'Ebre i Ponent- i concentrant-se al Camp de Tarragona, àrea metropolitana, Catalunya Central i demarcació de Girona. Protecció Civil de la Generalitat demana a la població extremar al màxim les precaucions davant el temporal, especialment a la carretera i a prop de rius i rieres. Els rius a les Terres de l’Ebre, Tarragona i Lleida baixen amb cabals importants derivat de les pluges i s'espera que a les comarques de Barcelona i Girona també s'incrementin els cabals amb el pas de les hores i sobretot al vespre i durant la matinada amb l’increment de les precipitacions. Cal extremar les precaucions a l'entorn i evitar travessar-los.

Summary: Més de 280 sortides dels Bombers pel temporal de pluja i vent


La iniciativa forma part del nou pla de gestió que preveu treure l'operadora ferroviària dels números vermells el 2018 ACN Barcelona.-Renfe Mercaderies oferirà a la tardor un nou servei ferroviari transfronterer de contenidors entre Barcelona i Lió, segons ha anunciat el director general de l'operadora, Abelardo Carrillo, en una trobada amb periodistes aquest dimecres al matí. La línia operarà entre l'estació intermodal de Montsó (Osca), el Port de Barcelona i la ciutat francesa de Lió per la via d'ample internacional i a través del túnel del Pertús. La iniciativa s'emmarca dins del nou pla de gestió de Renfe Mercaderies, que pretén millorar l'activitat comercial de l'operadora ferroviària. Carrillo ha avançat que el pla de sanejament estima acabar el 2017 sense pèrdues a partir d'operacions extraordinàries (com la venda de maquinària i de participacions empresarials) per passar a uns comptes equilibrats el 2018 sense necessitat d'extraordinaris.

Summary: Renfe oferirà a la tardor un nou servei de mercaderies transfronterer entre Barcelona i Lió


L’alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, i l’alcalde de Reus, Carles Pellicer, han reclamat aquest dijous al Ministeri de Foment que faci costat al territori i executi l’acord ferroviari signat amb el Govern i els alcaldes de Salou, Cambrils i Vila-seca. Després de reunir-se a l’Ajuntament de Tarragona, els dos batlles han explicat que volen reunir-se amb el ministre i amb la resta d’agents implicats perquè l’executiu espanyol expliciti el seu compromís amb el mapa consensuat al Camp de Tarragona. “Tenim unitat, projecte, lideratge i fermesa”, ha insistit Pellicer. Per la seva banda, Ballesteros ha posat en valor que el territori està “conjurat per primera vegada en dècades”. L’alcalde de Tarragona ha recordat que les prioritats de l’acord són la construcció de l’estació intermodal al sud de l’aeroport de Reus; la construcció dels baixadors ferroviaris de Bellisens a Reus, i de Llevant i Ponent a Tarragona, així com la planificació d’una variant interior de mercaderies aprofitant trams de l’antiga línia Reus-Roda.  Després de l’acord segellat a l’abril a la Boella, els alcaldes han explicat que hi ha hagut converses informals amb el Ministeri, però que ara volen concrecions i que certifiqui el seu compromís. Pellicer i Ballesteros han detallat que d’aquí a unes setmanes preveuen reunir-se amb la Generalitat i que després volen una trobada conjunta amb el ministre José Luis Ábalos, on també hi assisteixi el Govern i la resta d’alcaldes.  L’alcalde de Reus ha explicat que comença a Tarragona una ronda de contactes amb els alcaldes i ha subratllat que l’aliança entre ambdues ciutats és “clau” per al posicionament de la regió i per a aconseguir finançament per les infraestructures. “Som 500.000 habitants pendents del transport i que no entenem que no tinguem una estació a l’aeroport, ni millors connexions”, ha defensat. Més enllà de si l’executiu socialista aconsegueix aprovar els pressupostos, els alcaldes exigeixen un compromís ferm i que es mostri una voluntat d’executar els projectes acordats. Segons han destacat, el govern espanyol ja no té “excusa” perquè, per primera vegada en molt de temps, el Camp de Tarragona va unit a favor d’un pla estratègic.  Ballesteros ha destacat que l’actual ministre coneix la problemàtica i ha insistit que les inversions són econòmicament “assumibles”. L’alcalde de Tarragona ha dit que pressionaran “fins al final” i el de Reus ha garantit que faran “tot el que calgui perquè l’acord arribi a bon terme”. El Govern referma el compromís amb la intermodal Per la seva banda, el Govern ha tornat a defensar aquest dijous l’impuls de l’estació intermodal de l’aeroport de Reus. En un acte a Barcelona, el conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha insistit que cal “revertir” la intenció de Foment, que no la contempla, i exigir que es construeixi. El conseller ha subratllat que el Camp de Tarragona és “la segona àrea metropolitana de Catalunya i ha d’estar ben servida”.

Summary: Tarragona i Reus exigeixen a Foment que executi l’acord territorial ferroviari


El grup Ciments Molins va guanyar 64 milions d'euros el 2016, el 26% més que els beneficis obtinguts en l'exercici del 2015, segons ha comunicat la companyia a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV). La companyia valora positivament els resultats perquè s'han registrat tot i l'impacte negatiu dels tipus de canvi a l'Argentina i Mèxic. Sense tenir en compte aquest efecte, el benefici net s'hagués incrementat en un 70%. El mercat mexicà, tot i l'efecte de les divises, ha estat un dels que millor comportament ha registrat en el 2016 i conjuntament amb els resultats de Tunísia han impulsat a l'alça els beneficis del grup.  En el resultat del 2016 també hi ha una millora del benefici que s'explica per una menor dotació econòmica destinada a provisions per neutralitzar els efectes de deteriorament d'actius que aquest any han absorbit 2,4 milions d'euros, el 92% menys que els 30,4 milions d'euros que es va endú aquesta línia del compte de resultats el 2015.  La facturació del grup agregada es va situar el 2016 en 561,2 milions d'euros, amb un descens del 12% en relació amb la facturació del 2015. La companyia explica que aquesta caiguda dels ingressos es justifica per l'impacte negatiu dels tipus de canvi dels països on opera.  L'Ebitda s'ha situat a 31 de desembre en 168,4 milions d'euros, amb un lleuger increment del 2,1% en relació amb el resultat del 2015.  Després d'aquests resultats,  l'endeutament net de Ciments Molins s'ha reduït fins el 188 milions d'euros, tot i l'esforç inversor que s'ha acumulat en l'exercici del 2016.  Els beneficis de Ciments Molins també s'han vist impactats per la divisió espanyola que ha patit un impacte negatiu en la línia del benefici net de 13 milions d'euros com a conseqüència del real decret del 2 de desembre del 2016 sobre mesures tributàries que entre altres efectes limita la recuperació de les bases imposables negatives d'altres exercicis anteriors.  El mercat de vendes de ciment a l'estat espanyol va continuar a la baixa en el 2016 amb una caiguda del 3,1% en relació amb el 2015 mentre que a Catalunya les vendes de ciment es van incrementar en un 6% per l'efecte de l'activitat d'obres singulars en la segona part de l'any, segons explica la companyia.

Summary: Ciments Molins guanya 64 milions d'euros el 2016, el 26% més que l'exercici anterior


La subdelegada del govern espanyol a Lleida, Inma Manso, ha qualificat de ''lamentables'' els fets ocorreguts ahir dimarts a la tarda al Rectorat de la Universitat de Lleida (UdL) amb la detenció d'una jove per una protesta contra la presència policial a l'edifici quan ella imparteix classe. En aquest sentit, Manso ha defensat el seu ''dret'' de poder impartir l'assignatura de Gestió del Coneixement a la llicenciatura de Comunicació Audiovisual i Periodisme i ha assegurat que les classes que fa no tenen ''res a veure'' amb la seva activitat política. Manso no entén perquè després de 10 anys que està a la universitat, ara s'ha produït aquest rebuig per una part de l'estudiantat defensa la continuïtat de la seguretat privada i d'agents dels mossos quan ella fa classes per garantir-ne el correcte desenvolupament.

Summary: Manso qualifica de ''lamentables'' els fets de la UdL i demana que se li respecti el ''dret'' de donar classe


El conseller d'Educació, Josep Bargalló, ha assegurat aquest dilluns que la clau per mantenir la seguretat sanitària a les escoles durant aquest curs és l'estabilitat i estanqueïtat dels grups-classe. Així, segons les autoritats educatives, que els alumnes només tinguin contacte directe amb els companys de la seva classe i no amb la resta de l'escola és més important que el nombre d'alumnes per aula en si mateix. Respecte a les activitats extraescolars, on es poden barrejar alumnes de diverses classes i escoles, Bargalló ha remarcat la importància de seguir les mesures de seguretat tradicionals com mascareta, distància, neteja de mans i desinfecció d'espais. Bargalló ha insistit que "els grups de convivència estables i l'estanqueïtat" fan que "l'escola sigui el lloc més segur per als alumnes fora de casa". "Les escoles són un lloc segur perquè necessitem que puguin fer la seva feina educativa", ha dit, tot afegint que la societat no es pot permetre que tota una generació no tingui la formació adequada al seu centre i en contacte directe amb el professorat. "Serà un curs diferent, però l'hem de fer millor, canviant, matisant, posant i traient mesures, serà de constant adaptació, però l'escola ja està acostumada a adaptar-se", ha afirmat el conseller. L'objectiu és que hi hagi un màxim de 20 alumnes per aula a Educació Primària, xifra que actualment superen un 30% de les aules dels centres públics. La xifra d'ESO i de l'escola concertada no es coneix encara, però Bargalló ha destacat que també han baixat i ha remarcat que el més important, més que el nombre d'alumnes per grup, és la seva estabilitat. De fet, ha dit que els alumnes amb necessitats educatives especials també seguiran integrats dins dels seus grups estables. "Venim de ràtios molt altes, conseqüència de les retallades i canvis demogràfics des del 2010, però amb els moviments demogràfics actuals i la inversió en professorat tenim una majoria de ràtios molt baixes", ha dit. "Treballarem perquè a tots els llocs on sigui possible disminueixi la ràtio, però no ens obsessionarem amb la xifra, sinó en la seguretat, higiene, ventilació, estanqueïtat", ha afegit.  El fet que els grups hagin de ser estables no significa que no puguin ser d'edats diferents, com pot passar en escoles rurals petites o centres amb projectes educatius innovadors que ja abans de la pandèmia treballaven d'aquesta manera. D'altra banda, i per mantenir les ràtios baixes, Bargalló ha dit que cada centre que requereixi espais fora del seu edifici en podrà disposar. Aquesta estabilitat i estanqueïtat de grups es pot trencar en les activitats extraescolars, tant dins com fora dels centres. Bargalló ha recordat que el Departament no és responsable directe de l'organització d'aquestes activitats, sinó que ho són els ajuntaments, empreses privades, entitats o les AFA. Segons el conseller, els alumnes també tenen dret a fer aquestes activitats, però s'han de fer amb les màximes garanties sanitàries, que s'adapten a cada tipus d'activitat i que ja estan protocol·litzades.  D'altra banda, la secretària general d'Educació, Núria Cuenca, ha explicat que actualment hi ha set casos positius confirmats entre el personal de sis centres educatius. Dos casos són a l'escola Joan Juncadella de Sant Vicenç dels Horts (Baix Llobregat), que és l'única que començarà el 17 de setembre, tres dies més tard que la resta, ja que la quarantena dels docents s'acaba el dia 16. El 18 de setembre començaran les classes a l'institut Jaume I, de Salou (Tarragonès), on un alumne d'un cicle formatiu de navegació a vela, que va començar fa uns dies, ha donat positiu.

Summary: Bargalló insisteix que "la clau són els grups estables i estancs" i que no "s'obsessionaran" amb les ràtios


Els contractes de treballadors d'estacions de servei van augmentar un 6% el 2018, amb 32.911 de nous, segons l'Informe Anual de Mercat de Treball per Ocupació realitzat pel Ministeri de Treball, Migracions i Seguretat Social. Segons el mateix, des del 2010 el sector de la venda de carburants ha experimentat un increment en la contractació després de la caiguda per la transformació entre 2004 i 2010 de les benzineres autoservei. Des de l'Associació Nacional d'Estacions de Servei Automàtiques (Aesae) han apuntat que el mercat laboral del sector es va començar a recuperar el 2011, "quan van aparèixer les primeres estacions automàtiques", i ha negat que el seu model impliqui una reducció de l'ocupació.  Segons l'Aesae, aquest augment de la contractació es deu a l'augment de benzineres amb 11.485 estacions. Un altra de les causes és l'augment de la demanda dels carburants i les noves formes de distribució a través de benzineres automàtiques.  "L'afirmació de que les estacions de servei automàtiques destrueixen ocupació és un argument sense fonament esgrimit per les estacions tradicionals per perjudicar la seva imatge davant l'opinió pública", ha afirmat el president d'Aesae, Manuel Jiménez Perona. Ha afegit que les dades del ministeri confirmen el que porten temps dient: "No destruïm ocupació sinó que ajudem a crear-ne perquè, tot i que no tots els nostres treballadors es veuen al no ser-hi físicament en el moment de posar benzina, estan vetllant pel correcte funcionament de la mateixa". Jiménez Perona ha criticat les "acusacions infundades" de les estacions de servei tradicionals i ha assegurat que ho fan per "eliminar la competència que tant els perjudica".  Aesae ha afirmat que el nou model d'estacions automàtiques proporciona un estalvi anual d'entre 280 i 320 euros a les famílies, fet que fomenta l'estalvi "i en conseqüència l'ocupació de forma indirecta". Per últim, ha fet una crida a tot el sector de venda minorista de carburant per millorar el servei, ser competitius i satisfer les necessitats dels consumidors "i que sigui el client qui decideixi on posar benzina segons les seves necessitats".

Summary: Les estacions de servei van crear un 6% més d'ocupació el 2018


La secretària d'organització del PSC, Assumpta Escarp, ha carregat contra l'acord d'investidura entre PP i C'S que afavoreix el trilingüisme a les escoles perquè "obvia les competències pròpies de la Generalitat i la immersió lingüística" a Catalunya. Segons Escarp, la diferència "bàsica" de l'acord d'investidura subscrit entre Albert Rivera i Pedro Sánchez es basa en "el respecte a les competències autonòmiques" i amb l'acord amb Rajoy "en cap cas es defensa el que Catalunya té: una llei d'educació pròpia". En aquest sentit, la diputada ha assegurat que aquest és un dels punts que fan insalvable un suport a la investidura que "ni es pot ni es vol".  "Rajoy no pot ser la solució, algú qui ha estat el problema", ha reblat.

Summary: El PSC carrega contra el trilingüisme de PP i C'S perquè "obvia les competències pròpies i la immersió lingüística"


El Parlament Europeu ha sancionat l’eurodiputat ultra polonès Janusz Korwin-Mikke amb 30 dies sense dietes, 10 dies de suspensió de les activitats parlamentàries i un any de prohibició de representar pels seus comentaris masclistes. Segons ha indicat la cambra, la sanció és la més severa que s’ha aplicat mai, “no té precedents”. Korwin-Mikke va assegurar en un debat al plenari que les dones han de cobrar menys que els homes perquè són “més dèbils i menys intel·ligents”. El president de l’Eurocambra, Antonio Tajani, ha anunciat aquest dimecres la sanció assegurant que no tolerarà “aquest tipus de comportament” d’algú que “ha de representar els europeus amb la dignitat apropiada”.  La dieta diària del Parlament Europeu pels eurodiputats és d’uns 300 euros, el que implica que Korwin-Mikke deixarà d’ingressar uns 9.000 euros amb la sanció de 30 dies sense dietes. .  No és la primera vegada que l’ultra polonès Korwin-Mikke és sancionat pel Parlament Europeu. La cambra ja el va suspendre 10 dies del càrrec i li va imposar una multa d’uns 3.000 euros després que fes la salutació feixista al ple.

Summary: L’Eurocambra sanciona l’eurodiputat masclista polonès amb 30 dies sense dietes i 10 dies de suspensió


La primera jornada de la vaga d'ambulàncies de Girona ha afectat 109 pacients, a qui s'han hagut de reprogramar tractaments o visites. Cap d'aquests trasllats però, era urgent, i també s'han garantit les hemodiàlisis, les quimioteràpies o les radioteràpies. A banda, el SEM s'ha trobat aquest matí amb què tres de les seves ambulàncies tenien les rodes punxades. Això, però, no ha suposat afectació als pacients que s'havien de traslladar d'urgència, perquè la incidència s'ha pogut resoldre en poca estona. Els sindicats, que aquest divendres al vespre s'han concentrat al peatge de l'AP-7 a Maçanet de la Selva, xifren el seguiment de la vaga en un 70%. Tant CCOO, com el Sindicat del Transport Sanitari de Girona (STSG) i Sindi.cat –els convocants de l'aturada- critiquen "l'immobilisme" i "l'opacitat" de l'adjudicatària, i li reclamen que s'assegui a negociar una millora de les condicions laborals. El tall de trànsit al peatge de l'AP-7 de Maçanet de la Selva ha concentrat una cinquantena de treballadors de Transports Sanitaris de Catalunya (TSC). Durant mitja hora, els manifestants han tallat aleatòriament el pas de vehicles i han fet sentir el seu malestar amb accions com ara estirar-se al terra. Aquesta era la segona de les protestes al carrer que la plantilla de TSC ha fet aquest divendres, coincidint amb l'inici de la vaga. La primera ha estat una manifestació aquest migdia pel centre de Girona. Allà, el comitè de vaga ja ha anunciat que si l'adjudicatària del servei no s'avé a negociar, es plantegen radicalitzar la seva postura i convocar aturades indefinides de 24 hores tots els dies de la setmana. De moment, avui la vaga ha començat amb dues aturades parcials. La primera, de les sis a les deu del matí. I la segona, de les dues a les sis de la tarda. Els sindicats han xifrat el seguiment de la vaga en un 70%, tot i que han tornat a criticar "l'opacitat" de l'empresa, perquè TSC no els ha donat cap mena d'informació.  109 pacients afectats Les aturades han afectat el trasllat de pacients no urgents, perquè totes les urgències (com malalties o accidents) s'han garantit. Segons informa el SEM, hi ha hagut 109 pacients afectats, a qui s'han hagut de reprogramar visites o tractaments (en cap cas, però, es tracta d'hemodiàlisis, quimioteràpies i radioteràpies). En paral·lel, al matí el SEM s'ha trobat tres ambulàncies amb les rodes punxades. Les incidències, però, s'han pogut resoldre en poca estona.  La següent jornada de vaga, si res no canvia, està convocada per divendres vinent. El Departament de Treball ja ha informat, però, que la setmana vinent tornarà a convocar les parts per continuar mediant i intentar resoldre el conflicte.

Summary: La vaga d'ambulàncies de Girona afecta 109 pacients a qui s'han hagut de reprogramar tractaments o visites


La Xarxa de ciutats valencianes adherides a la Fundació Ramon Llull celebrà aquest dissabte una assemblea a Alzira (Ribera Alta) en la qual aprovarà les noves incorporacions, entre elles la de la ciutat amfitriona, i elegirà el nou president. Segons que han informat fonts del consistori alzireny, l’acte estarà presidit per l’alcalde d’Alzira, Diego Gómez, el president de l’Acadèmia Valenciana de la Llengua, Ramon Ferrer, i comptarà amb la commemoració de l’Any Llull, en el qual intervindrà també el president de les Corts Valencianes, Enric Morera. Les mateixes fonts han explicat que la celebració de l’assemblea, en la qual participaran una quarantena de municipis valencians,  tindrà com a rerefons la petició a la Generalitat Valenciana que estudiï la adhesió com a govern a la Fundació Ramon Llull, de la qual ja formen part el Govern de les Illes Balears i la Generalitat, a més del govern d’Andorra, els Consell general dels Pirineus Orientals i l’Ajuntament de l’Alguer.

Summary: La Xarxa de ciutats valencianes Ramon Llull farà força dissabte a Alzira per demanar la incorporació del govern valencià


El Fòrum Gastronòmic ha tancat les portes aquest dimarts amb més de 25.000 assistents al llarg de tres dies instal·lats a la ciutat de Girona. Un dels directors de l'esdeveniment, Jaume von Arend, ha afirmat que ha estat una "edició complicada per les condicions climatològiques" que hi va haver el diumenge i això es va traduir en "una baixada d'afluència" durant el primer dia. De tota manera, el dilluns van aconseguir "rècord de públic" i això els ha permès arribar a la xifra dels 25.000 assistents. Per altra banda, von Arend ha assegurat que els expositors els han transmès una "satisfacció altíssima" d'aquesta edició perquè han pogut fer "negoci" al llarg dels tres dies de Fòrum. A més, els organitzadors també han anunciat que el novembre de 2019 tornaran a la capital catalana. Més de 25.000 persones han visitat el recinte del Fòrum Gastronòmic que entre diumenge 18 i dimarts 20 de novembre s'ha instal·lat a la ciutat de Girona. Aquesta xifra de visitants és similar a la de l'any passat quan també es van assolir els 25.000 assistents. Un dels directors de l'esdeveniment, Jaume von Arend, ha destacat que aquesta ha estat una "edició complicada per les condicions climatològiques", en referència a la pluja que va caure al llarg de diumenge. De fet, von Arend ha assegurat que el primer dia hi havia "gent que trucava dient que no podia arribar" al Fòrum. A més, ha recordat que es van trobar amb un gran nombre de carreteres tallades pels aiguats que dificultaven l'accés del públic al primer dia de la fira. Per aquest motiu, el codirector ha detallat que "el diumenge vam notar una baixada d'afluència",  però s'ha pogut arribar als 25.000 assistents gràcies a les bones dades del dilluns i dimarts. De fet, von Arend ha destacat que el dilluns es va aconseguir el "rècord de públic" de totes les edicions que s'han fet a la ciutat de Girona. Per altra banda, Jaume von Arend també ha confirmat el nivell de "satisfacció altíssima" dels 250 expositors que han format part del Fòrum Gastronòmic. Per aquest motiu, el codirector ja ha assegurat que "molts ens deien que volien més espai" de cara a l'edició vinent. A més, les empreses participants a la part d'expositors han destacat "l'ambient singular" que s'hi ha viscut per la "qualitat del públic". De fet, von Arend ha remarcat que els visitants del fòrum són persones "altament qualificades que venen atretes per les activitats" que s'organitzen i després aprofiten per visitar part dels expositors que hi ha. L'altre dels directors del Fòrum, Pep Palau, ha incidit en què aquest any hi havia "totes les activitats plenes" tot i que "hi havia sis espais que funcionaven de forma simultània". Una fira consolidada en un espai contingut Aquesta edició del Fòrum Gastronòmic ha tingut el 100% de l'espai expositiu ocupat i moltes de les empreses ja han transmès la voluntat de repetir en la propera edició i augmentar l'espai. De tota manera, von Arend ha avançat que han d'estudiar si volen augmentar o no els metres quadrats que ocupen actualment. De fet, el director ha afirmat que "ara per ara té la mida perfecta" perquè és "una fira abordable" tenint en compte les complexitats logístiques que hi ha actualment. Aquesta edició, el Fòrum s'ha celebrat entre el Palau de Fires de Girona i el Palau de Congressos i amb una carpa instal·lada a la Devesa, que ha donat més espai expositiu i una altra sala de tallers. Per això von Arend creu que si amplien l'espai, comportarà instal·lar una nova carpa i això complica la distribució dels espais i els accessos. També porta més problemes en casos de pluja. El Fòrum "marca el pas" del món gastronòmic L'altre dels directors del Fòrum, Pep Palau, ha assegurat que un any més "el Fòrum Gastronòmic marca el pas i obre camí" dins del món de la cuina. Palau ha destacat que en aquesta edició el Fòrum ha mantingut la seva aposta per "la sostenibilitat", un dels temes que ja s'havia tractat en edicions anteriors i del qual "tothom se'n fa ressò". Per altra banda, ha recordat que aquest any en la programació ha destacat "el paper de les dones". Palau ha remarcat que "una vegada més hem estat els primers en dir prou" sobre la poca presència de la dona en l'àmbit gastronòmic i per això han intentat buscar més dones sommeliers, enòlogues i cuineres que formessin la programació. Però Palau ha explicat que més enllà de les activitats previstes, durant el dilluns "per iniciativa pròpia es van reunir un grup de cuineres, periodistes i dones destacades en el món de la cuina" en el recinte del Fòrum Gastronòmic.  2019 a Barcelona i 2020 a Girona Palau i von Arend també han avançat que de cara al 2019 es preparen dues edicions del Fòrum Gastronòmic. La primera d'elles serà a A Coruña (Galícia) el 10, 11 i 12 de març de 2019 i a la tardor, el 10, 11 i 12 de novembre el Fòrum Gastronòmic tornarà a Barcelona. Així mateix, els dos organitzadors també han garantit que el 2020 el Fòrum també es celebrarà a Girona.

Summary: El Fòrum Gastronòmic tanca amb 25.000 assistents malgrat el mal temps del cap de setmana


Els batlles veuen “electoralista” l’inici de les obres del túnel del Coll de Lilla ACN Valls.-L'alcalde de Valls, Albert Batet, i l'alcalde de Montblanc, Josep Andreu, han lamentat aquest divendres la “manca de respecte institucional” de la delegada del govern espanyol a Catalunya, Teresa Cunillera, per no reunir-se amb ells durant la visita d'obres que va fer aquest dijous al túnel del Coll de Lilla. Batet ho ha qualificat “d'hipocresia colonial” de l'estat espanyol envers els ciutadans del territori, mentre que Andreu s'ha mostrat indignat pel què considera un “menysteniment” de la delegada. A més, els dos alcaldes han titllat “d’electoralista” i “partidista” el començament dels treballs. Malgrat això, han assegurat que mantenen “la mà estesa” al diàleg per tirar endavant el projecte. L'endemà de la visita de la delegada del govern espanyol a Catalunya al Coll de Lilla, on ja hi ha la maquinària per començar a excavar el túnel, els alcaldes de Valls i Montblanc han manifestat el seu malestar perquè no se'ls va "avisar". En la visita, Teresa Cunillera ja va evidenciar el distanciament entre les administracions i va reconèixer el "poc contacte" amb els batlles. Davant d'això, l'alcalde vallenc ha assegurat que no reconeix el "poder" que representa Cunillera després que la delegada no ho fes amb el "municipal". Segons Albert Batet, es tracta d'un fet "sense precedents" i de "manca de respecte". Els batlles han recordat que va ser José Luís Rodríguez Zapatero qui va aturar el projecte de l'A-27 entre Valls i Montblanc, i que els presidents Rajoy i Sánchez l'han mantingut paralitzat. Ara, davant la convocatòria d'eleccions, consideren que la reactivació de les actuacions es deu a una qüestió "electoralista". "Que no ens enganyin, sabem com acaba això, sense el compliment de l'Estat", ha asseverat Batet. En aquest sentit, els dos alcaldes han criticat que se'ls menystingui quan asseguren que des de fa dècades reclamen que s’acabin les obres d'aquest tram. Segons Andreu, tots dos han promogut manifestacions, talls de carreteres o la querella contra els directors de l'obra i els delegats de Foment a Catalunya perquè l'autovia sigui una realitat. "Sempre ens hem mostrat units, per avançar", ha retret Andreu. De fet, l'alcalde de Montblanc ha explicat que, des de l'aprovació de les darreres modificacions del projecte, els ajuntaments han agilitzat tots els tràmits per no retardar més l’execució. Tot i això, ha assegurat que des de l'Estat apunten que hauran de passar com a mínim quatre mesos més per fer efectives les actes d'expropiació, per la qual cosa ha posat en dubte que les obres s'executin de forma "imminent".

Summary: Malestar dels alcaldes de Valls i Montblanc amb Cunillera per no convidar-los a la visita de l'A-27


Més de 300 estudiants s'han mobilitzat aquest migdia pels carrers de Girona per demanar una rebaixa de les taxes universitàries del 30%. La vaga, convocada pel Sindicat d'Estudiants dels Països Catalans (SEPC), ja va arrencar dimecres a la nit. Grups d'estudiants han dormit a diverses facultats i, des de primera hora, han fet piquets informatius i han tancat amb cadenats les portes d'entrada. Tanmateix, si algú volia entrar a estudiar o treballar s'ha permès l'accés, sense incidents remarcables. La protesta ha deixat completament buides les facultats del Barri Vell i també Ciències, Dret i Econòmiques, al campus Montilivi. En canvi, les classes s'han fet amb normalitat al campus Centre i també a la Politècnica.

Summary: Aules buides i més de 300 estudiants als carrers per demanar la rebaixa de les taxes universitàries, a Girona


En Comú Podem ha proposat un augment en la inversió pública en ciència i en educació de com a mínim fins al 2% del PIB. Gerardo Pisarello, número 4 d'En Comú Podem i tinent a l'alcaldia de Barcelona, ha alertat que la inversió actual es troba molt per sota de la mitjana, inferior al 0,6%, i ha assegurat que cal reforçar l'educació pública. A més, ha insistit en el suport de la candidatura a la ILP promoguda per col·lectius d'estudiants que demana la rebaixa de les taxes universitàries i ha retret al Govern català que "no sigui capaç" de fer-la efectiva. D'altra banda, la número 3 a la llista, Mar García, ha proposat un pla estratègic per fomentar la participació de les dones en investigació i ciència perquè, com ha indicat, hi ha una "segregació vertical" que fa que la majoria de rangs alts estiguin ocupats per homes, així com per incentivar els referents femenins en educació.

Summary: En Comú Podem exigeix que s'inverteixi el 2% del PIB en ciència i educació i que es rebaixin les taxes universitàries