La tempesta que aquest dimecres a la tarda ha assolat bona part de Catalunya ha tingut la forma de pedregades intenses en alguns punts del territori. És el cas de les comarques centrals o de les de Ponent, on la pedra, algunes de la mida d'un euro, ha deixat estampes completament blanques a diversos indrets. Des del Servei Meteorològic de Catalunya s'indica que hi ha hagut també molta activitat elèctrica. Ha calculat que hi ha hagut prop de 32.000 llamps entre núvols i més de 2.300 que han tocat erra. Pel que fa a la precipitació, al Parc Natural dels Ports, al Baix Ebre, s'han recollit 26,9 mil·límetres d'aigua en mitja hora, a Santa Coloma de Farners (Selva) 22,6 i a Gimenells (Segrià) 20,9, entre d'altres registres. A Lleida, la pedregada pot haver afectat diferents explotacions agrícoles. Segons ha explicat el president de sindicat agrícola Asaja a Lleida, Pere Roqué, encara és d'hora per fer una avaluació dels danys en cultius de fruita però per les imatges que estan veient "hi haurà explotacions que hauran quedat tocades al 100%. El front ha entrat pel sud, a les Garrigues i ha afectat llocs com les Borges Blanques o Arbeca, i ha anat pujant cap al nord cap al Pla d'Urgell i l'Urgell a municipis com Linyola, Bellpuig o Tàrrega, on s'han pogut veure imatges de molta calamarsa acumulada als carrers després de registrar 22 litres per metre quadrat en tant sols quinze minuts. Més enllà d'això, la pluja no ha causat danys de consideració, i no ha motivat serveis extraordinaris dels cossos d'emergències.

Summary: Pedregades intenses en alguns punts de Catalunya arran de la tempesta que ha afectat bona part del territori


El Port de Barcelona registra aquest diumenge 21 d'agost el segon dia amb més afluència de creueristes del que portem d'any. Un total de 27.210 passatgers faran escala a la capital catalana a bord de cinc creuers, dos d'ells, el Norwegian Epic i l'Harmony of the Seas, dels més grans del món amb eslores superiors als 300 metres i amb un total de gairebé 20.000 passatgers entre tots dos. Des de divendres, el port barceloní ha rebut 15 creuers en un dels caps de setmana amb més activitat de tot l'any. L'actual rècord de creueristes aquest 2016 es va registrar el passat 3 de juliol amb un total de 27.900 passatgers. El Port de Barcelona és capdavanter a Europa en el turisme de creuers. Més de dos milions de passatgers embarquen o desembarquen cada any des de les terminals barcelonines. Les terminals de creuers del Port de Barcelona bullen d'activitat aquest diumenge. Concretament, les terminals A i B, on han atracat dos dels creuers més grans del món, l'Harmony of the Seas i el Norwegian Epic, han registrat durant tot el matí importants cues de viatgers esperant per agafar un taxi o un autocar que els portés al centre de la ciutat. Dels cinc creuers que han fet escala avui al port de la capital catalana, un, el Mein Schiff 3, va arribar ahir al vespre i la resta al llarg d'aquest matí. Pel que fa a les sortides, quatre d'ells la tenen prevista a les sis de la tarda i un a les vuit del vespre.  Barcelona superarà els 20.000 creueristes tots els diumenges de l'estiu. Una xifra que també s'ha superat els dos primers dissabtes d'aquest mes d'agost. El dia que més turistes de creuers rebrà el port de la capital catalana serà el pròxim diumenge 11 de setembre quan es preveu l'arribada de 28.110 passatgers.

Summary: El Port de Barcelona rep aquest diumenge 27.210 creueristes en el segon dia de major afluència de viatgers del que portem d'any


El ministre de l'Interior, Fernando Grande-Marlaska, ha acusat Cs, PP i Vox d'estar utilitzant la Guàrdia Civil i el Cap de l'Estat Major del cos, José Manuel Santiago, per provar d'"arribar" a ell mateix. "Em sembla una falta de lleialtat i consideració a una de les institucions més valorades per la ciutadania", ha criticat Marlaska en una entrevista a 'El Objetivo'. El ministre s'ha expressat en aquest sentit després que el general afirmés en roda de premsa que el cos treballa per minimitzar la crítica al govern espanyol i que les formacions de l'oposició ho critiquessin i exigissin la seva compareixença i la del ministre al Congrés. De fet, Marlaska ha dit que no té "cap inconvenient" en comparèixer si la Mesa "ho troba oportú". "Només demano que deixin el tranquil el general, que prou malament ho està passant, i que deixin tranquil·la la Guàrdia Civil", ha dit Marlaska. El ministre ha assegurat que li ha "sabut greu" que les tres formacions hagin intentar "arribar" a ell a través del cos policial perquè demostren "no conèixer no només el govern, sinó també el general i principalment la Guàrdia Civil". Marlaska, que al migdia ja havia dit que les declaracions eren fruit d'un "lapsus" ha aclarit que són "errònies" i les ha atribuït a "la transparència" del govern i el comitè tècnic que fa rodes de premsa diàries. "Són coses que poden passar a tothom", ha insistit, i ha remarcat que la llibertat d'expressió "forma part de l'ADN" de l'executiu. A més, ha afirmat que, d'haver-se donat l'ordre de minimitzar la crítica, s'entraria en una "actuació il·legal". El ministre ha assegurat que no li consta que s'estigui plantejant canviar els compareixents a la roda de premsa. Crítiques de l'oposició Després de les polèmiques declaracions, tant PP com Cs han exigit la compareixença del ministre i del general per donar explicacions al Congrés. Vox, per la seva banda, ha anunciat "accions legals urgents" contra els dos i ha assegurat que l'episodi s'emmarca en "l'inici d'un cop d'Estat del mateix govern". "Autocrítica, tota" A la mateixa entrevista, en ser preguntat per si el govern "es penedeix" d'alguna cosa, Marlaska ha admès que "està clar que s'han comès errors" de la mateixa manera que "els comet tothom". "Autocrítica, tota", ha assegurat, però ha matisat que el penediment "sona a culpabilitat i és una cosa diferent". El titular d'Interior ha dit que "ja hi haurà temps d'estudiar si s'han comès errors"

Summary: Marlaska acusa Cs, PP i Vox d'utilitzar la Guàrdia Civil per arribar al ministre d'Interior: "Deixeu en pau el general"


El fins ara coordinador general de CDC, Josep Rull, ha acusat aquest dilluns el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, d'haver renunciat a ser president del govern espanyol i d'haver "abandonat" Catalunya. Ha reaccionat així després que Rajoy hagi defensat que ell no té per què trucar el president de la Generalitat, Carles Puigdemont. "Ja fa temps que Rajoy amb els seus fets ha decidit deixar d'actuar a Catalunya. Ell abandona Catalunya i nosaltres l'ocupem legítimament, democràticament i amb aquest plantejament cap a la sobirania. Ara fa l'última cessió", ha constatat en roda de premsa tot remarcant la manca d'inversió de l'Estat i "l'escanyament econòmic".

Summary: CDC acusa Rajoy d'haver renunciat a ser president i d'haver "abandonat" Catalunya


El moviment Marea Blanca i una seixantena de col·lectius i entitats socials s’han manifestat aquest diumenge a Barcelona en defensa de la salut pública i contra la privatització i “comercialització” del sistema sanitari. Unes 200 persones han participat en la marxa que ha transitat des del Parc de la Ciutadella fins a la Plaça de Sant Jaume, pel carrer Princesa, i durant la qual s’ha exigit als candidats a les eleccions europees i als actuals eurodiputats que signi el compromís de la Xarxa Europea, un text que es presentarà per a la seva aprovació als grups parlamentaris i candidats europeus a les eleccions europees de maig de 2019. I és que la mobilització forma part d’una crida d’abast europeu que clou, a més, els actes de l’Any Europeu contra la Mercantilització de la Salut iniciat el 7 d’abril de 2018.  La Marea Blanca per la salut pública ha congregat unes 200 persones al centre de Barcelona, principalment treballadors de la salut pública amb els suport d’una seixantena d’entitats i altres moviment socials, com la Marea Pensionista. Personal sanitari, tècnics d’ambulàncies i altres representants del sector han marxat des de la Ciutadella fins a la Plaça de Sant Jaume coincidint amb el Dia Mundial de la Salut per reclamar la no “mercantilització” del sistema públic de salut, ni aquí ni a Europa, on avui també es viuran mobilitzacions del mateix signe. Toni Barberà, impulsor de la Marea Blanca per la salut pública, ha explicat que mercantilització és “privatització i fer negoci de quelcom que mai ho hauria de ser”, i ha alertat de les seves conseqüències. “La precarietat que afecta els treballadors de la salut és un dels temes punyents, però les llistes d’espera i el patiment de la població en són altres, com els nivells crítics de l’atenció primària o l’infra finançament de la salut”, ha assenyalat el portaveu.  Barberà ha recordat que des de la Xarxa Europea que agrupa moviments i entitats en defensa de la salut pública s’han dirigit als eurodiputats i els candidats de les eleccions del mes de maig –especialment els que es reivindiquen “progressistes”- perquè s’adhereixin a una declaració de “compromís” amb la salut pública, i que “facin propostes i legislin” en aquest sentit. “No fer-ho no només no és saludable sinó una aberració terrible que acabarà realment amb la vida de les persones”, ha advertit.    La convocatòria d’aquest diumenge forma part d’una crida feta a nivell europeu, com el Health Movement, i que va tenir un avançament amb una protesta a Brussel·les el 2 d’abril. Amb la mobilització, la Xarxa Europea reafirma la necessitat de protegir i generalitzar el patrimoni social europeu dels sistemes de protecció social com la seguretat social, però també les polítiques socials encaminades a abordar els determinants socials de la salut  segons es proclama a la pròpia Carta Social Europea.  A Barcelona, la manifestació ha culminat a la Plaça de Sant Jaume, on hi ha hagut un petit parlament dels organitzadors, que finalment han convidat el moviment estudiantil ecologista Fridays for Future, “per integrar aquesta reivindicació en el món sanitari”, segons ha explicat Toni Barberà. Una pancarta recordatòria del Dia Mundial de la Salut penjada al balcó de l’Ajuntament ha rebut els manifestants.

Summary: Marea Blanca es mobilitza a Barcelona contra la privatització de la salut aquí i a Europa


La capital de la Garrotxa lidera un espai de trobada a nivell internacional per a professionals de diferents disciplines. Es tracta d'una residència d'art, ciències i humanitats batejada amb el nom de Faber que vol atreure talent, fomentar sinergies i posar-ho a disposició de la ciutadania. Els participants al projecte, promogut des de l'Ajuntament d'Olot amb el suport de la Generalitat, es comprometen a dur a terme un treball individual i col·lectiu, ja que durant la seva estada participaran en activitats per donar resposta a les necessitats detectades des del teixit social i empresarial del territori. Els primers set residents d'aquesta iniciativa, pionera a Catalunya, són l'escriptora Anna Ballbona, l’escriptor i professor Philip Hoare, la traductora Satu Ekman, l’escriptor Jorge Galán, la productora de televisió Erga Netz, l’escriptora Anzhelina Polonskaya i el professor i escriptor Noufel Bouzeboudja.  Els impulsors del projecte han explicat aquest dijous que Faber neix amb tres objectius. D'una banda, oferir un espai de treball adequat per als residents, propiciar la convivència entre professionals de diferents àmbits per tal de fomentar sinergies i posar a disposició de la ciutadania tot aquest talent a través d'activitats. La idea, segons ha dit el seu director, Francesc Serés, és "importar talent perquè puguin intercanviar experiències amb altres professionals en cadascun dels seus camps". Aquesta és una iniciativa pionera a Catalunya, que busca "omplir un buit" mentre que a altres indrets d'Europa és una fórmula que ja fa temps que està en pràctica. Serés també ha subratllat que la residència no ressonarà només a Olot sinó que tindrà un impacte a altres punts del territori català.  Com funciona la residència Els participants, que tenen cobert l'estada i els àpats, conviuen durant unes setmanes mentre treballen en els seus projectes alhora que participaran en activitats per fomentar "l'enriquiment cultural".  La previsió és rebre cada any uns quaranta residents, que s’escolliran segons els seus currículums i tenint en compte les demandes de la societat per tal que el retorn de la seva estada sigui al màxim de beneficiós per a tothom. L'Ajuntament d'Olot i la Generalitat, a través del Departament de Cultura, assumeixen a parts iguals el cost de la iniciativa.  Cada any hi haurà sis períodes de quatre setmanes en què Faber rebrà almenys cinc residents professionals de tots els àmbits: escriptors, científics, periodistes, fotògrafs, entre d'altres. La selecció d’aquests residents es farà bàsicament a partir dels seus currículums i dels projectes que tinguin previst de desenvolupar. En alguns casos, les estades seran temàtiques, cosa que no vol dir que reuniran perfils iguals, sinó persones de diferents professions i camps diversos que directament o indirecta estiguin treballant sobre un tema concret.  Un altre fet característic és que és vol ser una institució "al servei d’altres institucions". En aquest sentit, la selecció dels residents també tindrà en compte les propostes d’activitats que plantegin i que han d’anar d’acord amb la demanda del territori. Els responsables de Faber estaran en permanent contacte amb empreses, altres institucions i universitats de Catalunya per tal que respondre a les seves necessitats. Alhora, des de Faber s’espera que siguin aquests mateixos agents socials i culturals els qui proposin residents que necessitin aquest espai de treball. En aquests moments la residència se situa a les instal·lacions de l’Hotel Riu Fluvià. A la vegada, els residents poden fer ús dels equipaments municipals (Arxiu Comarcal, Museus d’Olot o sales d'assaigs) depenent de cada projecte. Per l’Ajuntament d’Olot, acollir Faber és un pas més en la política cultural de ciutat que pretén demostrar que des dels municipis mitjans també es poden impulsar projectes d'abast nacional i internacional, mentre que per la la Generalitat permet "convidar" a Catalunya talent d’arreu del món.  Els primers residents de Faber en el període actualment vigent són la periodista i escriptora Anna Ballbona, l’escriptor i professor Philip Hoare, la traductora Satu Ekman, l’escriptor Jorge Galán, la productora de televisió Erga Netz, l’escriptora Anzhelina Polonskaya i el professor i escriptor Noufel Bouzeboudja.  A la següent estada, que serà del 24 d’octubre al 20 de novembre, Faber acollirà: Valèria Gaillard (periodista i traductora), Kristiina Drews (traductora), David Manderson (escriptor), Marta Marín Dòmine (traductora i escriptora), Andrew Dowling (escriptor), Iván de la Nuez,(assagista i comissari d’exposicions), Roy Horovitz (actor, director i dramaturg) i Llàtzer Garcia (dramaturg).

Summary: Olot lidera un espai de trobada de professionals de l'art, les ciències i les humanitats pioner a Catalunya


El Barça interposarà un recurs contra la interlocutòria del jutge de l’Audiència Nacional José de la Mata que ordena la reobertura del judici contra Neymar, els seus pares, l’expresident Sandro Rosell, el president Josep Maria Bartomeu i el mateix club, com a persona jurídica, en el marc de la querella interposada pel fons d’inversió DIS pel fitxatge del jugador brasiler. La Junta Directiva de l’entitat ha expressat a través d’un comunicat la “sorpresa” i disconformitat “total” amb la resolució que ha transcendit aquest dilluns i amb els raonaments que esgrimeix, sobretot tenint en compte que “el mateix magistrat va decidir sobreseure el cas de tots els investigats” el juliol passat. En el cas de Bartomeu el club recorda que el fiscal “ni tan sols proposava la seva acusació”.

Summary: El Barça recorrerà la reobertura del cas contra Neymar, Bartomeu i Rossell pel fitxatge del jugador


El jutjat de primera instància número 2 d'Igualada ha decidit arxivar la causa oberta contra el pagès propietari de la finca Can Rossinyol d'Òdena que havia estat denunciat pels Mossos d'Esquadra per causar accidentalment l'incendi de l'Anoia i el Bages el passat mes de juliol, en què es van cremar més de 1.200 hectàrees. El magistrat considera que no hi ha proves suficients per atribuir les flames als treballs que estava efectuant amb una picadora de palla. A més, assegura que les activitats agràries que efectuava el pagès el dia 26 de juliol no estaven prohibides segons el nivell d'alerta que s'havia decretat, l'Alfa 2. La interlocutòria considera que el fet que les pales piquessin amb una pedra del terra i això provoqués una guspira que iniciés el foc és un succés "fortuït i desgraciat". El jutge del cas considera que el pagès "no va infringir cap normativa en fer les tasques agrícoles que van provocar l'inici de l'incendi" d'Òdena i que no se li pot imputar cap negligència, ja que amb el nivell 2 d'alerta del Pla Alfa "no estan prohibits els treballs agrícoles, que únicament queden suspesos quan s'activa el nivell 3". A més, indica que ni la maquinària ni el tractor havien de portar obligatòriament cap mesura per apagar focs. Tot i que el tractor agrícola no tenia vigent la ITV, la interlocutòria té en compte que la guspira que, suposadament va originar l'incendi, va començar a la picadora de palla que anava acoblada al tractor, "un vehicle que no està obligat a passar cap inspecció tècnica". Considera que va ser un "fet fortuït i desgraciat" que les pales piquessin amb una pedra del terra i que això provoqués una guspira que iniciés el foc. A més, detalla que aquest fet no va poder ser "ni previst ni contemplat, ni per l'imputat ni pels organismes competents en la matèria". Per tot plegat, el magistrat conclou que "no hi ha indicis racionals de criminalitat". La interlocutòria de l'incendi d'Òdena, que ha fet pública avui el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, és de l'octubre del 2015 i no es pot recórrer.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Arxivada la causa contra el propietari de la finca acusat d'iniciar l'incendi d'Òdena


Unes 200 persones s'han concentrat aquest dijous al vespre a la plaça del Vi de Girona per donar suport als encausats per ocupar les vies de l'AVE durant el primer aniversari de l'1-O. La protesta forma part de la mobilització '21 raons' en què es demana a la societat que "segueixi al carrer" per "reivindicar el dret a la manifestació". Així ho ha explicat una de les encausades i membre de la Forja, Carla Costa, qui també ha assegurat que "avui som nosaltres, però hi ha moltes altres causes obertes" i per això cal mantenir les mobilitzacions. En la concentració, l'alcalde de Verges, Ignasi Sabater, ha avançat que aquest divendres tots els arrestats per la policia espanyola el gener per aquesta causa oficialitzaran una denúncia col·lectiva per detenció il·legal i lesions.

Summary: 200 persones es concentren a Girona per donar suport als encausats per ocupar les vies de l'AVE


El PPC avisa que Mas s'ha aliat amb un partit "anti sentit comú" com la CUP i demana fer "tot el possible" perquè l'Estat visqui "el veritable despertar de la força"  ACN Barcelona.-El cap de llista del PPC a les eleccions del 20-D, Jorge Fernández Díaz, ha fet una crida al vot popular a Catalunya perquè un govern espanyol amb Mariano Rajoy "compensi el plus d'irresponsabilitat, frivolitat i desgovern" a què han situat Catalunya els independentistes, que s'han aliat amb un partit "antisentit comú" com la CUP. De fet, Fernández Díaz, ha defensat la tasca dels populars i els ha esperonat perquè puguin dir que van fer "tot el possible perquè Espanya visqués el veritable despertar de la força". En tancar la campanya a Badalona, Fernández Díaz ha assegurat que els populars volen entrar a la Moncloa per "la porta gran" –d'altres "per la del darrere"- i ha assegurat que aquests dies "han caigut caretes i s'han punxat bombolles".

Summary: Fernández Díaz esperona el vot popular perquè la Moncloa "compensi el plus d'irresponsabilitat i desgovern" a Catalunya


CCOO ha actualitzat l’informe publicat el mes de gener d’aquest any on es recollia que les hores extres ni cobrades ni compensades al centres de treball de Catalunya impedien la creació de 18.000 llocs de treball. En el nou informe, corresponent al primer semestre d’aquest any, CCOO assegura que aquesta borsa d’hores extres no retribuïdes s’ha incrementat un 10% i eviten la creació de 20.670 llocs de treball a temps complet, amb xifres tancades el 30 de juny. Segons aquesta actualització, mentre que el gener el 40% de les hores extres no es pagaven al juny aquest percentatge s’enfila fins el 46% del total de les hores extraordinàries realitzades. CCOO afirma que aquesta xifra d’hores supera l’impacte de l’absentisme laboral.     CCOO de Catalunya ha actualitzat l’informe del mercat laboral català a partir de la publicació aquest dimecres d’un informe publicat per CCOO amb xifres de tot l’Estat. En l’informe estatal les dades indicaven que les hores extres no pagades ni compensades equivalien a 170.600 llocs de treball.  Amb dades de Catalunya, CCOO alerta que entre el gener i el juny les hores extres no pagades ni compensades han passat de ser el 40% al 46% del total d’hores extres realitzades. El 94% de les hores extres del sector financer no es paguen  L’actualització de CCOO a Catalunya indica que en el sector del sector financer i assegurances no es paguen el 94% de les hores extres que es fan, en les activitat immobiliàries el 89% de les hores i en les activitat professionals, científiques i tècniques el 86%.   En relació amb el perfil de gènere, el 58,4% de les hores extres pagades les cobra personal masculí mentre que el 41,6% són dones. Per contra, en el cas de les hores extres ni pagades ni compensades les xifres indiquen que el 54,3% d’aquest temps afecta adones mentre que els homes suposen el 45,7%. El 2008, aquest percentatges eren d’un 39,4% per dones i un 60,6% homes.  El sindicat majoritari català destaca de l’informe actualitzat que aquestes hores extres que no es cobren són superiors a les hores que suma l’absentisme laboral.

Summary: Les hores extres ni compensades ni pagades el primer semestre podrien crear 20.670 llocs de treball a Catalunya


Satisfacció a mitges a les Terres del Sénia davant l'anunci de la ministra per la Transició Ecològica, Teresa Ribera, de segellar definitivament els pous del projecte Castor i desmantellar les instal·lacions. Entitats com la Plataforma Ciutadana en Defensa de les Terres del Sénia han convidat el govern espanyol a anar més enllà i a actuar de forma immediata per evitar problemes en el segell provisional. Davant l'expectativa d'un futur desmantellament, el moviment social, juntament amb l'Ajuntament d'Alcanar, ha anunciat que convocarà una assemblea per demanar que es restitueixi els propietaris expropiats i afectats per les instal·lacions. Per la seva banda, formacions polítiques com Compromís han reclamat un calendari concret per al desmantellament mentre que ERC ha demanat a Ribera més transparència i col·laboració. La notícia que molts esperaven des de fa més de cinc anys no ha convençut plenament a la majoria dels actors socials i polítics del territori implicats en la lluita contra el fracassat magatzem de gas submarí. "És bona relativament", ha declarat a l'ACN el portaveu de la Plataforma del Sénia, Evelio Monfort, qui ha exigit la necessitat d'actuar de forma imminent per evitar el deteriorament del segell provisional. "És una bomba de rellotgeria i a veure si algun dia o altre surt algun filet de petroli per on no esperàvem. Està bé que anunciï el segellament, però volem saber quina data límit té", ha inquirit. El geòleg Josep Giner creu que si el segellament provisional s'ha executat de forma correcta no hauria de generar cap problema de fuita de fluïts. Malgrat això, es continua encara preguntant per què el govern ha trigat tant a prendre aquesta decisió quan el seu ajornament suposa uns costos econòmics considerables, tal i com ha reconegut la ministra. De fet, el geòleg porta advertint des de fa anys que l'abandonament de pous es practica diàriament arreu del món "de vegades en situacions tècniques molt més complexes", no havia de suposar cap risc per a la integritat del magatzem ni provocar moviments sísmics, tal i com suggeria el govern espanyol.  "Han hagut d'acceptar l'única solució viable, no n'hi havia cap altra", sentencia Giner, qui a la comissió d'investigació del cas al Parlament va apuntar que l'empresa i l'administració podien saber, fins i tot amb les dades disponibles abans de construir el projecte que no era factible posar-lo en marxa. Amb més de 30 dècades d'experiència en la indústria del petroli, considera el del Castor un cas inèdit al món. explica que en el cas dels pous suspesos, com el del Castor, s'instal·la un segell provisional amb la previsió de tornar a entrar-hi. "Mentre està suspès has de mantenir tota la infraestructura funcionant. Però mai ho he vist durant gairebé sis anys: n'he vist durant els mesos d'hivern perquè certes operacions no es poden fer i esperen el bon temps. És sorprenent", tanca. Més enllà dels interrogants tècnics i sobre seguretat, la Plataforma del Sénia ha reclamat que, un cop segellats els pous, es desmantellin definitivament les instal·lacions marines i terrestres. Sobre aquestes últimes, Monfort ha anunciat que, al marge de treure la planta terrestre –que els tribunals van declarar urbanísticament il·legal, de la mateixa manera que el gasoducte de connexió amb la xarxa, que la mateixa Ribera va autoritzar sense avaluació d'impacte ambiental l'any 2009-, el govern espanyol ha de restituir als pagesos els terrenys afectats pel pas de les canonades.  "La part soterrada es podria quedar com està, però és important i necessari restituir les finques com les tenien abans i treure l'usdefruit que es va donar a Escal UGS", ha argumentat. En aquesta línia, ha anunciat que, amb l'Ajuntament d'Alcanar, convocaran una assemblea amb els propietaris per estudiar les vies a seguir amb l'objectiu de recuperar, com a mínim, l'usdefruit dels terrenys que els va ser expropiat per la construcció del magatzem de gas submarí. Els partits demanen més fets Des de les formacions polítiques crítiques amb la gestió del fiasco del projecte Castor, l'anunci de la ministra Ribera ha estat rebut també de forma ambivalent. Tot i valorar positivament la decisió del govern espanyol, el senador de Compromís, Jordi Navarrete ha anunciat que es mantindran vigilants sobre el seu ràpid compliment. També ha lamentat que la ministra segueixi sense concretar un calendari definitiu per al desmantellament, de la mateixa manera que hagi assumit "el més mínim penediment" o voluntat de "compensar o demanar disculpes als afectats per la mala gestió duta a terme des de l'administració". El senador ha retret al govern espanyol que pocs anys després de considerar-lo estratègic i urgent digui ara que pot provocar terratrèmols de major magnitud i que ja no és necessari per garantir el consum de gas. Per la seva banda, el senador d'ERC, Miquel Aubà, s'ha mostrat en general satisfet per les paraules de la ministra, que ha comparegut a la Cambra Alta a petició dels republicans davant la manca de concreció en les respostes sobre els estudis del desmantellament. "Estem satisfets de l'acció i segellar definitivament els pous i de desmantellar les instal·lacions, tal com havíem demanat de forma reiterada", ha declarat Aubà, tot assegurant que la concreció del segellament en poques setmanes ha de suposar un "punt de no retorn" que, això sí, "haurà d'anar acompanyat de més accions per revertir pèrdues i danys provocats a tots els consumidors i afectats". Els republicans han demanat també a la ministra major transparència i col·laboració, així com la còpia de sis estudis d'Escal UGS que li van sol·licitar.

Summary: Entitats i partits reclamen al govern espanyol que vagi més enllà de segellar definitivament els pous del Castor


Una multitud es concentra a l'exterior del pavelló de Palau de Girona, on hi ha tres meses de votació aquest 1-O, per impedir que la policia hi entri i s'emporti les urnes. "Hem de mantenir-nos units i que sempre hi hagi gent aquí, fins i tot a l'hora del recompte, per evitar que vingui la policia i s'emporti les urnes", ha dit un dels responsables del col·legi, que s'ha dirigit als centenars de persones amb l'ajuda d'un megàfon. A fora, els crits de "Votarem, votarem!!" i a favor de la independència se succeeixen.  Mentrestant, a l'interior, nombrosos gironins fan cua per exercir el seu dret a vot en el referèndum. Els membres de les meses els agafen el DNI a mà. A més de Palau, a la ciutat també es pot votar en altres llocs com el col·legi Eiximenis, el centre Cívic del Barri Vell, la Casa de Cultura o l'escola El Pla.

Summary: "Hem de mantenir-nos units i que hi hagi sempre gent al col·legi per evitar que vingui la policia i s'emportin les urnes"


La basílica de la Sagrada Família de Barcelona ha estrenat amb l'entrada del nou any deu arcs detectors de metalls i deu escàners per tal d'incrementar la vigilància sobre els objectes que porten els visitants. Com si fos un aeroport, els milers de visitants diaris han de passar els controls de seguretat i han de deixar fora objectes tallants, esprais i altres objectes que puguin ser utilitzats com a armes. Amb aquestes mesures pràcticament ha conclòs el pla estratègic de seguretat iniciat fa més d'un any, i s'afegeixen a les mesures de protecció exterior promogudes pels Mossos d'Esquadra i la Guàrdia Urbana amb les restriccions de circulació i instal·lació d'obstacles fixos als carrers del voltant.

Summary: La Sagrada Família instal·la deu escàners i arcs detectors de metalls per incrementar la vigilància sobre els visitants


El Síndic de Greuges, Rafael Ribó, ha criticat que la Sareb, l'anomenat 'banc dolent', ha estat una "oportunitat perduda" i ha reclamat que es prenguin mesures per contribuir a fer efectiu el dret a un habitatge digne. Així ho explica en l'informe presentat aquest dimecres al Parlament de Catalunya, on també ha reiterat que el 'banc dolents' hauria de cedir almenys un 30% dels seus habitatges per garantir el lloguer social i que la plusvàlua generada per aquesta revertís en el conjunt de la ciutadania. "La Sareb és una oportunitat perduda, podria ser un dels instruments que més ajudés a pal·liar aquesta situació", ha afirmat Ribó referint-se a la crisi de la impossibilitat amb què es troben moltes persones per accedir a un habitatge assequible. El síndic ha atacat també les administracions catalanes, ja que diu que aquestes "haurien de ser més actives" per ajudar a fer efectiu el dret a l'habitatge digne i adequat de moltes persones i famílies tal com recullen la Constitució i l'Estatut. Per fer possible això, el Síndic ha demanat que s'aprovi un pla territorial d'habitatge en què totes les administracions implicades incrementin els habitatges socials. L'informe que ha presentat el Síndic constata que actualment és possible la creació d'un parc d'habitatges destinant al lloguer social i amb l'adopció de polítiques públiques que tinguin com a prioritat garantir el dret a l'habitatge de totes les persones. Així mateix, el Síndic també ha carregat contra l'administració catalana manifestant que aquesta hauria de tenir un paper "més actiu" en la compra d'immobles afectats en processos d'execució hipotecària. Segons l'informe doncs, a banda d'incrementar el parc d'habitatge social, requereix també que s'agilitzi el procediment d'adjudicació d'habitatges i que s'adoptin mesures preventives juntament amb els serveis socials per evita situacions d'emergència. Incrementar el pressupost destinat a polítiques públiques d'habitatge és l'altra proposta que el Síndic reclama en l'informe, al mateix temps que suggereix que des de la Generalitat s'impulsi la promoció d'habitatge de protecció oficial. Pel que fa als casos d'ocupació sense autorització d'immobles de titularitat privada, el Síndic considera que si es tracta d'una situació d'emergència, les administracions públiques haurien garantir l'accés als subministraments mentre no es resolgui l'estat d'exclusió residencial. Finalment, el Síndic ha reiterat la necessitat d'establir un protocol d'actuació entre jutjats i administracions que garanteixi que, davant un desnonament, no s'efectuí una pèrdua de l'habitatge durant un termini de dos mesos per poder garantir el reallotjament de les persones afectades.

Summary: El Síndic critica que la SAREB és una "oportunitat perduda" i reclama mesures per garantir el dret a l'habitatge


El president de la federació del PSC a Barcelona, Jaume Collboni, ha afirmat que després de la remodelació del Govern, el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha passat d'un govern independentista a un d'"aiatol·làs" que tinguin "fe i capacitat d'immolar-se per la seva fe". "Que ells i la seva ens facin un costat i ens deixin a la resta. Nosaltres no volem immolar ningú ni el país", ha declarat. Ha afegit que el país no es pot permetre "ni políticament ni moralment" haver de triar entre aquest govern i l'espanyol, de qui ha dit criticat que només pensi que la solució és "aplicar la llei i la guàrdia civil" i ha reivindicat la tercera via i el projecte dels socialistes.

Summary: Collboni: "Hem passat d'un govern independentista a un govern d'aiatol·làs que han de tenir fe i capacitat d'immolar-se"


Èxit de públic a les portes obertes a la presó Model de Barcelona i a l’exposició 'La Model ens parla: 113 anys, 13 històries', situada a l’interior de l’edifici. L’antic centre penitenciari de l’Eixample va obrir les portes als veïns a principis de juliol. En només un mes, s’han exhaurit les 64.000 entrades gratuïtes previstes fins a finals de novembre, que els ciutadans han reservat per internet o trucant al 012. Fins avui, l’han visitat més de 18.000 persones. Els visitants a l’antic centre penitenciari descobreixen una selecció de 13 personatges vinculats a l’antiga presó Model, representats en diferents espais escènics situats a la cinquena galeria de la presó. Cadascun dels personatges o col·lectius hi explica un episodi històric d’entre els 113 anys de vida de la presó, que ha estat un mirall de la història política i social de Catalunya. La mostra 'La Model ens parla: 113 anys, 13 històries' també ofereix un recorregut per diferents espais com ara la paqueteria, la sala de comunicacions, el pati i una galeria, sense cap intervenció, tal com la van deixar els últims presos.   El comissari de l’exposició és Agustí Alcoberro, historiador, museòleg, professor d’història moderna de la Universitat de Barcelona i exdirector del Museu d’Història de Catalunya.   L’exposició també reivindica la figura dels professionals dels serveis penitenciaris, que depenen de la Generalitat de Catalunya des del 1984. Es tracta de prop de 5.600 funcionaris de servei interior, mestres, educadors, treballadors socials, psicòlegs, monitors, personal sanitari i juristes dedicats a la reinserció social de les persones privades de llibertat.   La presó més antiga de Catalunya   El Departament de Justícia va traslladar els últims presos de la Model el passat 8 de juny, la vigília del seu 113è aniversari. La Model era la presó més antiga de Catalunya i no complia amb els estàndards de qualitat exigibles als Serveis Penitenciaris de la Generalitat. El centre es va inaugurar el 1904 i havia quedat obsolet.

Summary: 'La Model ens parla' exhaureix totes les entrades


La recerca en ciències de la salut realitzada als centres de recerca biomèdica i instituts d’investigació sanitària de Catalunya ha mogut més de 500 milions d’euros en dos anys segons la Generalitat, que al·ludeix a les dades dels exercicis 2014 i 2015. 300 milions van correspondre al 2015. Aquestes dades apareixen als informes de la Central de Resultats de Recerca que analitzen els recursos, la transferència i la producció científica dels diferents centres i instituts participats per la Generalitat. També analitza les convocatòries del Pla Estratègic de Recerca i Innovació en Salut (PERIS) 2017, i que ha presentat avui l’Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS) en un acte celebrat al Paranimf de la Facultat de Medicina de la Universitat de Barcelona. Durant el 2015, la Generalitat va atorgar per subvenció directa 60,2 milions d’euros a aquests centres, un 3,5% més que l’any 2014. Tanmateix, la capacitat global per captar recursos competitius dels equipaments va augmentar un 26% i la de recursos no competitius un 10%.   Les xifres totals indiquen que per cada euro que la Generalitat inverteix en els centres i instituts, aquests van tenir la capacitat i suficiència de captar quatre euros mitjançant fons competitius i no competitius.   Els resultats de l'informe mostren que els centres de recerca són més dependents de l’assignació pública de la Generalitat que els instituts, atès que aquells disposen de més oportunitats d’obtenir fons no competitius com per exemple mitjançant la realització d'assajos clínics.   Una dada important és que s'aprecien signes de recuperació en el nombre de personal contractat dedicat a la investigació, el nombre del qual va patir una davallada durant els pitjors anys de la crisi econòmica. Durant el 2014, el personal treballant a temps complet en el conjunt de centres/instituts era d’un equivalent a 5.754 jornades completes (Equivalent a Jornades Completes-EJC), la qual cosa correspon a una reducció del 18% respecte al 2013 (7.013 EJC), degut encara a la crisi i a la retallada de pressupostos públics, sigui estructural o en projectes de recerca. Això ha fet encara més competitiu aconseguir recursos externs. En canvi, l’any 2015 el total d’equivalents a jornades completes va augmentar fins a 6.487, arribant quasi als valors de les edicions anteriors (2012-13). El perfil del personal dedicat a la recerca està representat, majoritàriament, per dones entre 30 i 49 anys. Per contra, s'observa una infrarepresentació del talent femení en les posicions de comandament. D'aquesta manera l'informe posa de manifest que hi ha menys dones que siguin investigadores principals o líders del projecte. També s'observa que només una cinquena part del personal investigador ICREA (investigadors i investigadores altament qualificats) són dones.

Summary: La recerca en salut mou a Catalunya més de 500 milions d'euros en dos anys


El nou secretari general de Podem Catalunya, Albano-Dante Fachín, ha assegurat aquest dimarts que la formació té el repte de configurar un nou espai polític, que ha de ser una "oportunitat història" per "guanyar les properes eleccions a Catalunya". Fachín ho ha dit una hora després de fer-se públic el seu triomf a les primàries del partit. "Catalunya no necessita un nou partit polític, sinó una organització al servei de totes les persones que vulguin lluitar", ha dit. El nou líder de Podem Catalunya ha dit que el debat sobre la celebració d'un RUI "s'ha de fer des de baix" i ha garantit que un dels seus compromisos és "fer aquest debat i altres". "Avui pot ser el RUI i demà com encarem el nou Govern de la Generalitat", ha dit.

Summary: Albano-Dante Fachín: “El repte que tenim és guanyar les eleccions a Catalunya”


El president de la Generalitat es desplaçarà després a Alcalá-Meco per trobar-se amb Forcadell i Bassa ACN Soto del Real.-El president de la Generalitat, Quim Torra, i els consellers d’Interior, Miquel Buch, i de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, es troben des de les 10 del matí a Soto del Real per visitar els presos independentistes. Torra, que no preveu fer declaracions, es reunirà amb Oriol Junqueras, Jordi Turull, Raül Romeva, Quim Forn, Josep Rull, Jordi Cuixart i Jordi Sánchez. Posteriorment es desplaçarà a les 15.30 a Alcalá-Meco per trobar-se també amb Carme Forcadell i Dolors Bassa. Al llarg d’aquest dimecres també es desplaça a Soto del Real la número dos de Junts per Catalunya a l’Ajuntament de Barcelona, Elsa Artadi, juntament amb els números tres i quatre, Neus Munté i Ferran Mascarell. Tots tres es reuniran amb Joaquim Forn, cap de llista de la formació per Barcelona.  Les trobades del presidents s’emmarquen a la ronda de contactes per analitzar la situació política després de les eleccions del 28-A que el portarà aquest dijous a Waterloo per entrevistar-se també amb el seu predecessor, Carles Puigdemont.  A Soto del Real, Torra es veu primer amb el líder d’ERC i diputat electe, Oriol Junqueras, per fer-ho després amb el senador electe per ERC Raül Romeva, l’expresident d’Òmnium Jordi Cuixart, i posteriorment amb els diputats electes de JxCAT: Jordi Sànchez, Josep Rull, Jordi Turull, i el cap de llista de JxCAT a l’Ajuntament de Barcelona, Quim Forn.  Els consellers Buch i Calvet, per la seva banda, s’entrevisten amb els seus homòlegs del govern de Puigdemont, Forn i Rull.

Summary: Torra, Buch i Calvet visiten els presos a Soto del Real


La Secretària d'Infància, Adolescència i Joventut, Georgina Oliva, ha explicat que un dels 15 nois detinguts a Santa Coloma per intent d'agressió sexual i atac amb arma blanca fa tres anys que va passar pel sistema de protecció. Oliva ha afirmat que cap dels detinguts és tutelat en aquest moment i que encara s'estan fent comprovacions per saber si hi ha dos menors entre els detinguts. Ha criticat una "certa precipitació" de l'actuació de l'Ajuntament de Santa Coloma. "Parlar de tutelats quan no tenim la informació que ho són o menors estrangers quan no sabem si ho són crec que contribueix a estigmatitzar aquest col·lectiu i fa un flac favor a la seva integració social", ha dit. Oliva ha demanat "més responsabilitat" i ha fet una crida a "no estigmatitzar el col·lectiu de joves que han emigrat sols". "Si hi ha menors d'edat en situació de vulnerabilitat que ens ho comuniquin i avisarem a la fiscalia o actuarem des de la direcció general", ha demanat Oliva en referència a l'Ajuntament de Santa Coloma.  En cas que es confirmi "que són menors i que no tenen famílies o persones adultes que se'n puguin fer càrrec", ha exposat que el departament es farà responsable de la seva atenció. "No tenim cap problema ni amb Santa Coloma ni amb la majoria de municipis", ha reblat.  En preguntar-li per un "hipotètic repunt de la delinqüència associada" als MENA, Oliva ha dit que s'estan atenent 2.850 joves menors estrangers que han fet un procés migratori, i el percentatge de menors que deriven a justícia juvenil "no arriba ni al dos o tres per cent.

Summary: Un dels detinguts a Santa Coloma va passar pel sistema de protecció de la Generalitat fa tres anys


Els maletins atribuïts al director general d'Infraestructures.cat, Josep Antoni Rosell, contenen documentació que no té "cap transcendència", segons ha apuntat aquest dijous el seu advocat, Jordi Ventura, que se n'ha mostrat "molt tranquil". "A la vista del que estem veient, ens haurem de plantejar quin ha estat el seu grau de participació jurídica. No sabem si haurà de respondre com a coneixedor d'unes irregularitats o com a autor", ha manifestat el lletrat. La diligència d'anàlisi que es porta a terme als jutjats del Vendrell, en el marc del cas Petrum, s'ha endarrerit per la gran quantitat de paperassa apareguda. De fet, avui només s'ha pogut treballar sobre un dels maletins i està previst que el quart s'analitzi dijous de la setmana que ve. La diligència, iniciada dimarts amb l'obertura d'una caixa forta i de dos maletins atribuïts a Rosell, ha prosseguit aquest dijous durant més de quatre hores als jutjats del Vendrell. Agents de la Guàrdia Civil, que custodien els objectes amb la documentació que estaria vinculada al cas Petrum, han tornat a traslladar les peces en furgoneta des de la Comandància de Tarragona fins als jutjats del Vendrell per tal de continuar foliant i prenent fotografies dels diferents papers.  Rosell no està obligat a assistir-hi i avui ha declinat fer-ho, al contrari del que va fer dimarts. Segons ha explicat el seu advocat Jordi Ventura, aquest dijous només s'ha pogut treballar sobre un dels maletins degut a un elevat volum de documentació de mida petita. El quart maletí que encara no s'ha analitzat s'obrirà dijous de la setmana que ve. Dimarts ja es van analitzar dos maletins i una caixa forta que un testimoni va entregar a la Guàrdia Civil arran de la detenció de Rosell, dimecres de la setmana passada, adduint que el mateix director general d'Infraestructures li hauria demanat que ho guardés arran del registre a la seu de CDC del passat mes d'agost. Sense accedir a revelar res del contingut de la documentació perquè el cas es troba sota secret de sumari, el lletrat ha manifestat que està "molt tranquil" perquè el material analitzat "no té cap transcendència". Ventura ha afirmat que, quan s'enllesteixi el tràmit, "ens haurem de plantejar quin ha estat el grau de participació jurídica del nostre client en aquests fets i no sé si haurem de donar explicacions com a coneixedors d'irregularitats o com a autors d'alguna cosa". Ventura ha manifestat també que no té constància que s'hagi apartat del seu càrrec al director general d'Infraestructures. "Em consta que ha anat a treballar cada dia, a fer la seva feina", ha explicat als mitjans a la sortida dels jutjats. Fonts del departament d'Economia han apuntat, però, que el consell d'administració d'Infraestructures.cat va decidir el passat dimarts al vespre apartar temporalment de les seves funcions el seu director general, Josep Antoni Rosell, per la seva imputació en el cas del suposat 3%.

Summary: L'advocat de Rosell es mostra "molt tranquil" perquè els documents analitzats "no tenen cap transcendència"


La societat ha guanyat 76,2 milions d’euros, gràcies a l’evolució del negoci tradicional i les assegurances de crèdit ACN Barcelona.-El grup Catalana Occidente ha aconseguit uns beneficis de 76,2 milions d’euros durant el primer trimestre de 2016, segons ha informat la societat aquest dijous en un comunicat a través de la CNMV. Aquest resultat atribut representa un creixement del 10,3% en relació amb el mateix període de l’any anterior. El volum de negoci ha crescut un 23,4% en relació amb el primer trimestre de 2015 i s’ha situat en els 1.204,6 milions d’euros. Segons la companyia, aquest increment reflecteix la bona evolució del negoci tradicional i també de les assegurances de crèdit de Catalana Occidente, que han crescut un 35,4% i un 10,0%, respectivament. Concretament, el negoci tradicional ha incrementat els beneficis en 42,8 milions i el de les assegurances de crèdit ho ha fet en 53 milions d’euros (que es contraposen a unes pèrdues no recurrents d’onze milions aquest primer trimestre).  Les primes del negoci tradicional han crescut un 47,2%, fins als 694,1 milions d’euros, i reflectint al 100% la incorporació de Plus Ultra. L’assegurança de crèdit també ha millorat els seus ingressos fins als 510,5 milions d’euros, equivalent a un creixement de l’1,1%. El grup compta amb uns recursos permanents de 3.308,1 milions d’euros a valor de mercat i uns fons gestionats d’11.307,6 milions. En aquest sentit, Catalana Occidente va anunciar el 6 d’abril que adquiria el grup Previsora Bilbaína, especialitzada en assegurances de decessos i que va facturar 43 milions d’euros el 2015. Amb aquesta compra, Catalana Occidente supera el 5% de quota de mercat en aquest segment. Catalana Occidente manté una ràtio de solvència del 198% a 31 de desembre de 2015, divuit punts per sobre del que es va oferir el darrer 25 de febrer durant la presentació de resultats de l’exercici anterior. Igualment, la companyia manté graus d’inversió elevats per part d’empreses de ràting com AM Best i Moody’s.

Summary: Catalana Occidente incrementa un 10,3% els seus beneficis durant el primer trimestre


L’Ajuntament de Mollet del Vallès ha reclamat de nou a Renfe que faci les obres pendents des del 2017 per millorar l’accessibilitat i la seguretat de l’estació de trens. L’alcalde, Josep Monràs, ha reiterat aquesta petició després que aquest dimecres un tren hagi atropellat un jove que creuava les vies. En un comunicat, Monràs ha recordat que l’any 2016 Renfe es va comprometre a enllestir les obres durant l’any següent, en una promesa que no es va complir. L’alcalde ha subratllat que el 2017 la companyia va anunciar que ja havia adjudicat els treballs, i ha lamentat que aquests encara no s’han executat.

Summary: Mollet del Vallès reclama a Renfe que executi les obres a l’entorn de l’estació pendents des del 2017


El president de Societat Civil Catalana (SCC), José Rosiñol, ha demanat als partits independentistes que facin un "pas al costat" per permetre un govern de concentració que "governi per a tothom". En roda de premsa, Rosiñol no s'ha pronunciat sobre qui hauria de liderar aquest executiu de concentració però ha exigit que hi hagi un govern "d'una vegada per totes". SCC també ha avisat que hi haurà mobilitzacions si el pròxim president de la Generalitat continua amb el full de ruta "rupturista". D'altra banda, han anunciat que estan pendents que el president del Parlament, Roger Torrent, els hi doni data per una reunió i que es trobaran amb la presidenta de la Junta d'Andalusia, Susana Díaz, el 20 de febrer.  Rosiñol avisa de noves manifestacions si els independentistes insisteixen que s'investeixi Puigdemont o un candidat "en la mateixa línia". "No estem predisposats a seguir tensionant la societat però tampoc estem disposats que ningú ens inculqui els nostres drets i llibertats", ha refermat el president de l'entitat. Segons Rosiñol, proposar Puigdemont com a candidat a la presidència de la Generalitat és una "burla a la democràcia" i una "irresponsabilitat" i l'ha assenyalat com el president que "ha aprofundit més en la fractura social".  Davant d'aquesta situació, SCC aposta perquè els partits independentistes s'apartin i s'abstinguin perquè sigui possible un govern de concentració que "solucioni els problemes dels catalans". Torrent i Susana Díaz Els responsables de l'entitat han explicat que han rebut resposta a la carta que van enviar al president del Parlament per demanar-li una reunió. Torrent respon que els rebrà i que els hi proposarà properament una data. Des de SCC ja han avançat que li traslladaran al president del Parlament que ajudi a la "normalització institucional i política" de Catalunya.  L'entitat també ha sol·licitat una trobada amb els diferents líders dels partits polítics espanyols i amb els presidents autonòmics en considerar que la situació que es viu a Catalunya no només és un conflicte entre catalans sinó que afecta el conjunt dels espanyols. El pròxim 20 de febrer es reuniran amb la presidenta de la Junta d'Andalusia, Susana Díaz. A més, també es trobaran el 12 de març amb el president del Barça, Bartomeu Muñoz.

Summary: SCC aposta per un govern de concentració i titlla de "burla a la democràcia" que Puigdemont sigui candidat a president


L’atur es situa com la preocupació principal dels veïns de l’Hospitalet de Llobregat, segons recull el Baròmetre d’opinió del 2018 presentat aquest divendres. La falta de feina ha desbancat així la política, que fa un any era el tema més destacat entre les preocupacions dels ciutadans. En concret, ara el 32,6% dels veïns senyalen l’atur, mentre que les preocupacions per la política cauen fins la cinquena posició (13,4%). Entremig, per aquest ordre, hi ha la inseguretat, la crisi econòmica i els problemes de salut. D’altra banda, pel que fa a la pertinença geogràfica i ideològica, un 54% dels hospitalencs afirma sentir-se tant espanyol com català, mentre un 22% es declara independentista. A nivell de ciutat, el Baròmetre constata que el principal problema percebut pels veïns és la inseguretat ciutadana (29,3%). Ho segueixen la neteja (24,2 %) i la immigració (21,8 %), mentre que un 13,4% dels entrevistats considera que l’incivisme és el problema principal de l’Hospitalet. El rànquing modifica els problemes senyalats pels veïns ara fa un any, que situaven la neteja com a problema número u, seguit de la immigració i la inseguretat ciutadana.  Preguntats per la valoració personal com a veïns de la ciutat, es manté el percentatge de persones que es declaren satisfetes de viure a l’Hospitalet. En concret, un 23,7% dels veïns se senten “molt” satisfets, i un 47,7% se’n senten “bastant”. Pel que fa a la percepció d’evolució de la ciutat, creix el percentatge de veïns que percep una millora general de l’entorn –s’ha passat del 47,5% del 2017 al 50,1% del 2018-. En canvi, cauen quatre punts els hospitalencs que afirmen sentir-se identificats amb la ciutat. En relació a la gestió municipal, l’opinió dels veïns es manté similar a la del darrer Baròmetre. Si fa un any valoraven l’acció del govern amb un 6 en una escala de l’1 al 10, aquesta vegada ho situen en un 5,9. Hi ha un 77,% dels ciutadans que aproven la gestió municipal, mentre un 17,5% la dona per suspesa.  Els hospitalencs no coneixen els seus regidors En el cas de l’alcaldessa Núria Marín, els enquestats la puntuen amb un 6,4 -la mateixa nota d’ara fa un any- i el 63,7% considera que està sent una bona alcaldessa. Si es té en compte el perfil dels votants, Marín treu un notable entre els afins al PSC, i també aprova entre la resta de votants a excepció d’aquells que es decanten afins a la CUP, que la puntuen amb un 3,8. Núria Marín és, en la majoria de casos, l’única representant de la política municipal que coneixen els veïns: gairebé el 84% dels enquestats només ha sabut citar el seu nom quan se li ha preguntat si coneixia els regidors de la ciutat.  Es manté la majoria d’esquerres o centreesquerra A nivell ideològic, es manté la majoria de veïns amb posicionaments d’esquerra o centreesquerra (62%). En el cas  del sentiment de pertinença, el 54,1% dels enquestats se sent tant espanyol com català, mentre que fa un any representaven el 54,9%. Pel que fa al sentiment catalanista de la població, es manté en un 27,5% el nombre d’hospitalencs que se sent únicament català i més català que espanyol. Els hospitalencs que es consideren més espanyols que catalans o exclusivament espanyols, se situa en un 13,5% -2,5 punts més que fa un any-. El Baròmetre 2018 s’ha fet a base de 1.367 entrevistes a majors de 18 anys que fa com a mínim un any que estan empadronats a l’Hospitalet. L’enquesta es va fer entre el 5 i el 26 de novembre de l’any passat i l’Ajuntament apunta que té un marge d’error del 2,7%.

Summary: L’atur es converteix en la preocupació principal dels veïns de l’Hospitalet, desbancant la política


El comitè d'empresa de l'Hospital de Móra d'Ebre ha rebutjat la proposta que planteja que es desviïn diners de Gestió Comarcal Hospitalària SA (Gecohsa), que gestiona l'Hospital de Móra d'Ebre, a l'Hospital Sant Joan de Reus per resoldre el dèficit del centre del Baix Camp. Segons un comunicat, el comitè apunta que si en els pròxims dies es fa efectiva aquesta mesura, el comitè "demanarà a la Fiscalia que investigui si aquest procediment s'ajusta al dret". La proposta de descapitalització ve del grup municipal de la CUP de Reus, que planteja que el traspàs de dividends de l'hòlding d'empreses sanitàries de Reus, Gecohsa i el Centre Mèdic Quirúrgic (CMQ), permetria ingressar fins a 3 MEUR. Segons els treballadors, la mesura respondria al fet de "no haver posat solucions per revertir la situació que el mateix Consell d'Administració ha manifestat des de finals de l'any passat", en què "l'Hospital va tancar amb una situació deficitària de 3,5 MEUR", diu el text. Al comunicat, el comitè d'empresa es pregunta per què no es va implementar un pla de viabilitat al centre reusenc, si el consistori no té "cap altra manera d'incrementar el patrimoni del centre" que no impliqui "descapitalitzar una altra empresa pública que dóna serveis bàsics en ciutadans de comarques que queden fora de l'àmbit de l'Ajuntament de Reus" o si el CatSalut avala aquesta mesura. En el comunicat també es qüestionen si el Departament de Salut "no té res a dir" sobre el fet que part del patrimoni que ha acumulat l'Hospital de Móra "marxin a una altra regió sanitària". També pregunten si és lícit que una empresa sanejada com Gecohsa hagi de perdre part del seu patrimoni en benefici a "una altra empresa que no ha demostrat la mateixa eficiència".

Summary: El comitè d'empresa de l'Hospital de Móra demanarà una investigació a la Fiscalia si es desvien diners al Sant Joan de Reus


L'Ajuntament de Tortosa ha presentat la temporada de tardor del Teatre Auditori Felip Pedrell, amb un cartell que torna a transportar a les Terres de l'Ebre els grans noms del teatre de Catalunya, del circ i de la dansa. Hi destaquen les obres 'Humans' de Mario Gas, producció del Teatre Romea i del GREC 2018, que es podrà veure a l'octubre a la capital ebrenca. També avalada unànimement per la crítica, arribarà al desembre 'Èdip', dirigida per Oriol Broggi i amb Juliol Manrique encapçalant l'elenc. La nova temporada del Felip Pedrell torna a apostar per la programació multidisciplinària amb molt protagonismes de la dansa i el circ i amb espectacles com 'Cuculand Souvenir' de l'ebrenc Roberto Olivan o 'Envà', de la companyia Amer i Àfrica, sempre a preus molt assequibles. També hi haurà una gran càrrega d'humor amb els monòlegs de David Guapo, el documental d'Eugenio o els gags brillants a 'Chefs' de Yllana Teatro.

Summary: 'Èdip' d'Oriol Broggi, 'Humans' de Mario Gas i l'humor de David Guapo, Yllana Teatro i Eugenio, a la temporada de tardor del Teatre de Tortosa


El conductor d’un ciclomotor ha mort aquest dimarts a la tarda en veure’s involucrat el vehicle que conduïa en un xoc amb un tractor. Els fets han tingut lloc cap a dos quarts de sis de la tarda a la pedania de Franciac de Caldes de Malavella (Selva). Per causes que s’investiguen el ciclomotor i el tractor han xocat i el conductor del primer vehicle ha perdut la vida. La Policia Local de Caldes de Malavella s’ha fet càrrec de l’accident. Els Bombers i el Sistema d’Emergències Mèdiques han enviat efectius al lloc dels fets, però no s’ha pogut fer res per salvar la vida de l’home.

Summary: Mor el conductor d’un ciclomotor en un xoc contra un tractor a Caldes de Malavella


El Departament de Territori i Sostenibilitat ha adjudicat les obres per a la millora de la carretera C-462 en el tram entre Adraén (la Vansa i Fórnols) i la cruïlla d'Ortedó (Alàs i Cerc). Els treballs suposaran una inversió de 3,6 milions d'euros i consistiran en la renovació del ferm i la millora dels elements de drenatge i de seguretat de la via, en un tram de prop de 15 quilòmetres. Es preveu que les obres comencin la primavera de 2020 i tinguin una durada de 10 mesos. La C-462 permet connectar la Seu d'Urgell amb les comarques del Solsonès i el Berguedà i presenta un traçat complex i sinuós, ja que es tracta d'una carretera de muntanya. El Departament de Territori i Sostenibilitat ha programat la millora integral d'aquesta via de comunicació, que pertany a la xarxa comarcal de carreteres de la Generalitat. Així, i juntament amb un tram de la C-563, s'abordarà aquesta actuació en quatre fases, tot prioritzat en el tram que ara s'adjudica per la seva connectivitat amb la capital de l'Alt Urgell. Els treballs abasten el tram de la C-462 entre Adraén i la cruïlla d’Ortedó, amb l’LV-4008. Les obres consistiran principalment en la reparació prèvia dels trams on el ferm presenti més desgast i l'estesa d'una nova capa de paviment per afavorir la comoditat i la seguretat en la conducció. Així mateix, es preveu la millora dels elements que faciliten el drenatge de la carretera i, en aquest sentit, es construiran cunetes revestides de formigó, que també permetran donar un sobreample a la via. D'altra banda, s'adequarà la senyalització, tant la vertical –la de codi i la d'orientació– com l'horitzontal i s'instal·laran noves barreres de seguretat laterals, que inclouran les proteccions per a motoristes en els trams on sigui necessari.

Summary: Adjudicades les obres de millora de la carretera C-462 entre Adraén i la cruïlla d'Ortedó per 3,6 milions d'euros


Un home ha mort aquest dissabte apunyalat a Montcada i Reixac (Vallès Occidental). Segons han confirmat els Mossos d'Esquadra, l'agressió, amb arma blanca, ha tingut lloc als volts de dos quarts d'onze del matí en plena via pública, a la zona de l'estació de Renfe del barri de Santa Maria. Segons explica el cos policial, la víctima ja es trobava morta quan hi han arribat i han detingut el presumpte autor dels fets, localitzat a la zona. De fet, alguns testimonis han explicat a l'ACN que un grup de veïns han retingut i colpejat el presumpte agressor, rodejant-lo fins a l'arribada de la policia catalana. El detingut és un home de 26 anys i de nacionalitat espanyola i, segons els testimonis, la víctima ha rebut diverses punyalades a diferents parts del cos amb un ganivet llarg. Alguns testimonis han apuntat a l'ACN que el mòbil de l'agressió podria ser passional i que, després dels fets, el presumpte autor dels fets hauria llençat el ganivet en un pati de la zona. El Sistema d'Emergència Mèdiques (SEM) s'ha desplaçat al lloc dels fets i ha confirmat la mort de la víctima. També ha activat el suport psicològic per a l'atenció als seus familiars. Agents de la Divisió d'Investigació Criminal de la Regió Metropolitana Nord s'han fet càrrec de la investigació.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Mor un home apunyalat a Montcada i Reixac


El Parlament ha aprovat aquest dijous una moció que insta el Govern a reforçar la garantia dels drets socials i sanitaris a tots els estudiants que marxen de la seva ciutat d'origen a una altra del país per desenvolupar la seva carrera universitària. El text de la iniciativa parlamentària ha aprovat per unanimitat un punt que aposta per reclamar a l'executiu català que s'ampliï pel proper curs 2019-2020 el programa de beques específic destinades als estudiants que han traslladat la seva residència en qüestions com el transport, la manutenció i l'allotjament.  D'altra banda la moció també aposta per debatre en el marc del Pacte Nacional per a la Societat del Coneixement les dificultats del sistema de coneixement per produir efectes "contundents" en el teixit productiu.

Summary: El Parlament insta el Govern a reforçar els drets dels estudiants que canvien de ciutat per anar a la universitat


El Departament d'Agricultura, amb el suport d'ajuntaments, pagesos i caçadors, posarà en marxa un pla pilot per reduir la presència de conills al Segrià i part de les Garrigues, davant la sobrepoblació d'aquesta espècie en determinades zones d'ambdues comarques que està ocasionant danys en diferents cultius, sobretot en fruiters i cereal. Arran de la declaració de l'emergència cinegètica en els municipis afectats, es concediran permisos als caçadors locals per dur terme batudes dins el vedat ara que no es temporada de caça del conill però, en cas que aquesta mesura no sigui suficient, se'n poden autoritzar d'altres com ara la participació de caçadors forans i també dels agents rurals. Segons un estudi d'Agricultura, actualment la població de conills al Segrià és de 162 exemplars per cada quilòmetre quadrat quan només amb 50 ja es pot declarar l'emergència cinegètica. D'altra banda, Agricultura preveu implementar durant el març un pla similar al Pallars Sobirà per reduir la població de cèrvids i senglars, i també durant les pròximes setmanes un altre a l'Alt Urgell i la Cerdanya, en aquest cas, només per al seglar.

Summary: Agricultura posa en marxa un pla pilot per reduir la sobrepoblació de conills al Segrià i part de les Garrigues


La CUP no vol trobar-se als dies previs a la seva assemblea del 27 de desembre sense cap proposta global en ferm per part de JxSí i que una oferta arribi a darrera hora "sense temps per discutir-la". Així ho han explicat, en una entrevista a l'ACN, els diputats Gabriela Serra i Josep Manel Busqueta, que han alertat que si la proposta de JxSí es fa "amb aquest 'Mas style'", podria provocar que un aval de les bases de la CUP fos "impossible". De la mateixa manera, els diputats han insistit en reclamar "concreció" a JxSí en les negociacions, i asseguren que la CUP "donarà per finalitzada la negociació del pla de xoc" encara que sigui sense un acord, però tenint un llistat de "mesures, pressupostos i terminis" que poder presentar a la militància. D'altra banda, la CUP ha reclamat un canvi d'interlocutors a JxSí perquè "es posi al comandament de la negociació qui pugui decidir", donat que ara no creuen que a les taules hi hagi qui aquesta capacitat. Les negociacions entre JxSí i la CUP han passat aquesta setmana per un sotrac, després que diumenge els anticapitalistes refermessin la seva voluntat de reclamar un "president de consens" que no sigui Artur Mas i apostessin alhora per seguir negociant amb el grup majoritari de la cambra. Tot i això, els diputats de la CUP han assegurat a l'ACN que les reunions continuen i que aquest mateix dijous reprenen les taules de negociació. El que no estan disposats a acceptar els anticapitalistes és que les converses es mantinguin com fins ara i que no hi hagi una proposta en ferm i global per part de JxSí fins a última hora. Això, diuen, complicaria molt un acord.  En aquest sentit, el diputat Josep Manel Busqueta recorda que "l'única cosa que demana la CUP" és un document "de propostes concretes i de formes concretes per desenvolupar-les a les que estigui disposat JxSí", per tal de "no tornar-nos a troar com diumenge passat, sense res que oferir a la militància". "Ens semblaria molt greu i d'una irresponsabilitat política majúscula que JxSí no avancés en aquesta concreció de manera ràpida i concreta. Anar allargant això de forma que arribem als últims dies i que, aleshores, se'ns llenci una proposta ultimàtum, s'ha d'entendre que provocaria que la resposta seria molt diferent que si hi ha una proposta que es pot defensar i explicar", afirma Busqueta, que alerta, a més, del perill d'utilitzar fórmules de darrer moment. "Compte amb propostes de tipus ultimàtum. Sabem que és el procediment d'una part de JxSí, concretament de CDC, i que és el Mas 'style', però esperem que no es reprodueixi amb el pla de xoc, perquè la cosa és prou seriosa i prou significativa, i la nostra gent és prou madura per saber com procedir en aquests casos", afirma per deixar clar que la militància de la CUP no ho acceptaria.  En la mateixa línia, la diputada Gabriela Serra recorda que la CUP aposta per "la democràcia participativa i això requereix temps". I és per això que alerta que amb una proposta d'última hora, sense temps per consultar a totes les estructures, "no és que seria més difícil o menys, és que pot ser impossible" l'acord. "Si no podem discutir, deliberar i argumentar tranquil·lament per comparar i veure els avenços que pot representar, possiblement necessitarem més temps. Les propostes ultimàtum xoquen amb l'elegància de la negociació però també amb les maneres de prendre les decisions dins la CUP", avisa.  Segons expliquen els dos diputats, durant les darreres setmanes s'han trobat que a les taules de negociació s'han trobat representants de JxSí que no han estat disposats a concretar acords i propostes i, per a la CUP, això respon a que aquests interlocutors no són els que poden prendre aquest tipus de decisions.  "Hi ha determinades persones, altres, que tenen capacitat de decidir sobre el que es porta a les taules de negociació. Demanem que les persones que tenen aquesta capacitat de decisió de veritat passin a l'acció, que es posin les piles. No es tracta de dilatar la negociació, del que es tracta és que aquells que tinguin capacitat de prendre decisions es posin al comandament de les negociacions. Si és una persona, aquesta; si són tres, tres. Però que quan s'acordi una mesura concreta puguem saber que compta amb el vistiplau d'algú de JxSí amb capacitat de decisió", reclama Busqueta, que afegeix que per a la seva formació és bàsic que a partir d'ara "hi hagi una taula negociadora que es pugui comprometre de forma real i efectiva amb mesures concretes de forma certa, concreta i incontestable".  Gabriela Serra, per la seva part, fa èmfasi en aquesta mateixa petició. "Hem deliberat, hem discutit, hem intercanviat impressions; ha arribat el moment de prendre decisions. Els interlocutors –actuals de JxSí- poden servir per deliberar, però per decidir ha d'estar qui en té la capacitat", afirma la diputada, que recorda que ells sí poden fer aquest paper a les taules de negociació perquè tenen "un mandat concret de l'assemblea i la capacitat per decidir". "Demanem que l'altra part faci el mateix. Ara toca prendre decisions i per fer-ho han d'estar totes les cartes sobre la taula", conclou Serra.  Tancar avui la negociació del pla de xoc Aquest mateix dijous es reuniran els membres de la taula de negociació del pla de xoc, i la CUP ha volgut llençar una proposta perquè les converses en aquesta matèria quedin finiquitades, donat que és un dels pilars de la proposta que els anticapitalistes volen que acabi a la seva assemblea. "Si JxSí agafa el pla d'emergència social que conté el nostre document 'Fil a l'agulla' i és capaç de dir quines mesures accepta, amb quines dotacions pressupostàries i amb quins terminis d'executabilitat, formes i indicadors de seguiment, donem per finalitzada la negociació del pla de xoc. Ja tenim el que volíem tenir respecte al pla de xoc. És el que necessitem. Ras i curt. I si això ens ho donen demà, tot això que ens estalviarem. És així de senzill", assegura Busqueta.  Això, de fet, podria donar-se aquest mateix dijous. Fonts de JxSí han assegurat a l'ACN que tenen la intenció d'acceptar les propostes concretes que la CUP ha posat sobre la taula pel pla de xoc. Seguint aquesta mateixa teoria, en aquesta mateixa sessió de dijous podria quedar tancada i llesta per a ser consultada per l'assemblea de la CUP la proposta social de JxSí.  D'altra banda, els anticapitalistes han estat queixant-se aquesta setmana que JxSí no ha donat resposta ni tan sols a les propostes concretes que la CUP havia posat sobre la taula. En aquest sentit, Busqueta i Serra assenyalen que en les taules de negociació s'ha demanat acceptar "línies del propi programa de JxSí" en matèries com "l'habitatge, pobresa energètica, pobresa infantil, renda mínima garantida, o assistència sanitària".  A més, els diputats han explicat que també s'han plantejat altres mesures que "no impliquen cost econòmic, la majoria, i només depenen de la voluntat política. En aquest sentit, la CUP assegura que JxSí té "línies vermelles" o "seriosos problemes per acceptar" qüestions com "la retirada del projecte de BCN World, el consorci sanitari de Lleida, els plans funcionals de Tarragona, el CIMS de Girona, la recuperació d'ATLL, el decret de plantilles, el VISC+ o les concrecions en els processos de privatització". "En aquestes qüestions, avancem en el debat però no tenim cap proposta tancada, perquè per nosaltres cada mesura implica recursos, temps d'aplicació i d'avaluació. No pot ser simplement una proposta oberta i inconcreta", lamenta Busqueta.

Summary: La CUP avisa que una proposta "d'ultimàtum" de JxSí  poc abans de la seva assemblea pot fer "impossible" un acord


La fiscal general de l'Estat, José María Segarra, ha dit que des del punt de vista persona està "preocupada" per la vaga de fam iniciada per quatre polítics catalans: Jordi Sànchez i Jordi Turull (des de dissabte) i a la que s'han adherit ara Josep Rull i Joaquim Forn. "Des del punt de vista persona clar que ens preocupa però respecto profundament les seves decisions", ha manifestat després d'assistir a un esmorzar informatiu amb la ministra de Justícia, Dolores Delgado. La fiscal, però, avisa que aquesta mesura "no farà modificar el criteri" del ministeri públic que, segons apunta, se seguirà regint "pels principis de legalitat i actuant conforme a dret". A més, ha afegit que el Tribunal Constitucional ha manifestat que està actuant amb els temps correctes –tot i adduir que és la "complexitat" del tema la que fa que requereixi més temps- i ha dit que sobre això no ha d'afegir res més. rofundament" la decisió de Rull, Turull, Forn i Sànchez

Summary: Segarra diu que li "preocupa" la vaga de fam però que no farà modificar els criteris de la Fiscalia


L’Hospital Germans Trias estrenarà l’any que ve un equip d’Ultrasons Focalitzats d’Alta Intensitat (HIFU, per les sigles en anglès) guiats per ressonància magnètica per tractar el Parkinson i la tremolor essencial. Es tracta d’una nova tecnologia mai implantada abans a un centre públic de l'estat espanyol. Els Ultrasons Focalitzats d’Alta Intensitat permeten tractar els pacients de forma menys invasiva, evitant neurocirurgies d'alt risc, i també són una alternativa per a aquell malalts en els quals el tractament farmacològic no és eficaç. Segons l'Hospital Germans Trias, al voltant de 8.000 persones es podrien veure beneficiades a Catalunya amb el nou tractament terapèutic. Des del centre hospitalari recorden que els pacients amb la malaltia de Parkinson tremòrica i els que tenen tremolor essencial que no responen al tractament farmacològic s'han de sotmetre a teràpies avançades. Bàsicament, es tracta de cirurgia funcional amb implantació d'elèctrodes en estructures cerebrals. Les condicions en què es poden fer aquestes tècniques, però, són restrictives, de manera que bona part dels pacients n'acaben quedant exclosos. També hi ha un gruix d'afectats que rebutgen aquesta opció pel risc de potencials efectes secundaris.  Per aquests motius, l'Hospital Germans Trias celebra la implantació del HIFU. Remarquen que l'evidència científica ha demostrat l'èxit d'aquesta nova tècnica, especialment en el tractament simptomàtic d'altres patologies com els tumors cerebrals o dolor neuropàtic. També s'ha explorat el seu ús en la cirurgia general, la ginecologia i la urologia.   Per incorporar aquesta tecnologia, l’hospital ja ha licitat un concurs públic que preveu avaluar les ofertes i adjudicar-lo durant el darrer trimestre del 2020, de manera que la previsió és estrenar l'equip a principis del 2021. El projecte, afegeixen, permetrà ampliar el volum de pacients a tractar i donar-los un tractament no invasiu, alhora que es calcula que hi haurà un estalvi en els costos de les tècniques quirúrgiques i de medicació que es dispensa ara.

Summary: L’Hospital Germans Trias, pioner en tractar el Parkinson i la tremolor essencial amb ultrasons d'alta intensitat


Conflicte entre Adif i l'Ajuntament de Girona per decidir qui assumeix el cost de l'enderroc del passadís que uneix les estacions del TAV i el tren convencional. Les dues parts havien acordat que aquest 'finger' fos substituït per una marquesina però ara no es posen d'acord sobre qui paga els 200.000 euros que costa tirar a baix la infraestructura. La demolició forma part de les obres de reposició del Parc Central. Malgrat que els treballs per retornar a la normalitat aquesta part de la ciutat van adjudicar-se a finals d'abril, encara no han començat per culpa del bloqueig institucional en el punt específic de l'enderroc del passadís. Mentre que Adif assegura que el consistori es va comprometre a pagar l'eliminació del 'finger' i la instal·lació de la marquesina, el govern municipal ho nega i qualifica d'"inacceptable" la situació. L'alcaldessa, Marta Madrenas, ha convocat per a aquest dijous els grups consistorials per explicar-los la situació, i no descarta recórrer a la via judicial. El Parc Central és l'última ferida oberta després de l'arribada de l'alta velocitat a la ciutat. Fa vuit anys, quan va començar a encarrilar-se l'arribada de l'alta velocitat a Girona, el Parc Central era un dels pulmons verds del centre de la ciutat. Amb les obres ferroviàries, es va enderrocar l'estació d'autobusos i tota aquesta zona verda es va excavar per fer la caixa de l'estació soterrada del TAV.  A finals d'abril, Adif va adjudicar a Copcisa les obres de reposició de la llosa del Parc Central per tornar a convertir l'espai en una zona verda i per a vianants. Dos mesos i mig després, els treballs encara no han començat. Segons l'ens d'infraestructures estatal, cal un requisit imprescindible previ: la signatura d'un conveni que expliciti, per escrit, el compromís de l'Ajuntament de Girona d'assumir el cost tant l'eliminació del 'finger' de les estacions de tren com la construcció d'una nova marquesina. Posicions enrocades A través d'un comunicat, Adif ha urgit aquest dimecres el consistori a ratificar el document, que ha de donar llum verda a l'inici "immediat" dels treballs d'urbanització del Parc Central. Les obres tenen un àmbit d'actuació de 2,5 hectàrees, un pressupost d'1,7 MEUR -a càrrec del Ministeri de Foment- i un termini estimat d'execució de cinc mesos. Per la seva part, l'Ajuntament de Girona ha desmentit Adif tot assegurant que només va comprometre's a pagar la nova marquesina, i no així el passadís que uneix les dues estacions. Segons aquesta versió, va ser el propi ens d'infraestructures estatal qui va oferir-se a pagar el cost de l'eliminació del 'finger'. L'equip de govern municipal ha qualificat d'"inacceptable" la posició d'Adif, a qui acusa de posar en una situació "greu" la ciutat per l'alentiment de les obres de l'antic Parc Central. Per avaluar la problemàtica, l'ajuntament ha convocat una junta de portaveus extraordinària per a aquest dijous. L'objectiu és explicar la situació a la resta de grups i plantejar les accions a emprendre, entre les quals no es descarta portar Adif davant dels tribunals.

Summary: Conflicte entre Adif i l'Ajuntament de Girona per qui paga l'enderroc del 'finger' de l'estació del TAV


El candidat d'En Comú Podem al Congrés, Jaume Asens, considera que ERC i JxCat pateixen una "desorientació general després del fracàs d'un full de ruta unilateral que ens ha portat a un carreró sense sortida". Amb aquestes paraules Asens ha valorat les desavinences entre l'excoordinadora general del PDeCAT, Marta Pascal, i l'expresident Carles Puigdemont i la decisió de l'exconseller de Salut, Toni Comín, de ser el número 2 de la llista de JxCat a les eleccions europees. En roda de premsa, aquest dilluns, el candidat dels comuns s'ha compromès a "democratitzar el sector de la llum per posar fi a l'oligopoli vigent" davant la vaga prevista pels treballadors d'Endesa aquest divendres. Davant d'aquesta situació, Asens ha defensat que "la solució" també passa per la "derogació de la reforma laboral" del PP. Asens ha recordat que "el PSOE es va comprometre a derogar la reforma del PP i no ho va fer". Davant d'això ha defensat que "el vot a En Comú Podem és l'única garantia d'un govern valent que tiri endavant aquesta mesura". El candidat dels comuns ha comparegut en roda de premsa acompanyat de Ricard Serrano i Roser Medina, membres del Comitè d'Empresa d'Endesa (CCOO), que han detallat que aquest divendres faran vaga a tot l'Estat per denunciar que els treballadors de la companyia han patit diverses retallades en els darrers anys. Després d'escoltar la situació que pateixen, Asens ha insistit que el PSOE "no pot defensar els interessos dels treballadors i de la ciutadania perquè té les mans lligades pels que manen i no volen que es derogui la reforma laboral o s'acabi amb els abusos de les elèctriques". "La situació se soluciona amb la derogació de la reforma laboral i acabant amb els abusos d'una empresa que no para d'augmentar els seus beneficis milionaris mentre congela els sous dels treballadors i augmenta la factura dels ciutadans per aquest servei", ha considerat. Per tot plegat ha anunciat la creació d'una empresa pública d'energia per "acabar amb l'oligopoli elèctric vigent". A més, ha dit que aturarà les portes giratòries ampliant "la incompatibilitat per poder passar de la política al sector privat a cinc anys". Per la seva banda, la número dos de la candidatura d'En Comú Podem, Aina Vidal, ha denunciat "la pèrdua absoluta de protecció i la destrucció de la negociació col·lectiva que afecta els treballadors i treballadores d'Endesa" i ha anunciat el suport d'En Comú Podem a la manifestació de divendres. Finalment, Asens ha insistit que, per tot plegat, el PSOE "no és de fiar" i que "si li marca el rumb Ciutadans", Albert Rivera acabarà sent vicepresident del Govern i Inés Arrimades ministra. "Si no marquem nosaltres el rumb, el marcarà Ciutadans", ha advertit tot dirigint-se als votants que "pensen que el PSOE és un mal menor".

Summary: Asens creu que ERC i JxCat pateixen una "desorientació general" que "ens ha portat a un carreró sense sortida"


El president inhabilitat de la Generalitat, Quim Torra, ha demanat al govern espanyol i als partits catalans que donin suport a una llei d'amnistia perquè, segons diu, és l'única solució per sortir "d'aquest cul de sac". A les portes de Lledoners i després de reunir-se amb els líders independentistes, Torra ha subratllat que l'amnistia és l'única sortida pels 2850 represaliats catalans. En el seu discurs, el president també ha explicat que ha presentat recurs d'empara al Tribunal Constitucional no perquè confiï en la justícia espanyola, sinó perquè és "l'única manera de tenir una batalla justa a Europa". Aquesta tarda, Torra també té previst reunir-se amb Bassa, Forcadell, i els polítics que són a l'estranger.  Quim Torra ha visitat aquest matí els líders empresonats a Lledoners, just l'endemà de ser inhabilitat. A la sortida de la presó, on ha estat reunit durant més d'una hora i mitja, ha fet una crida a tots els partits catalans perquè donin suport a una llei d'amnistia. "No només als partits independentistes, també a tots els partits que consideren que estan en joc els drets fonamentals del nostre país", ha afegit.   Per Torra, l'única sortida possible a "aquest cul de sac" és l'amnistia per a tots els represaliats i, per això, emplaça al govern espanyol a que, "d'una vegada, després d'11 mesos d'aquest govern més progressista de la història, realment vulgui resoldre el conflicte polític amb Catalunya". "Hi ha una majoria suficient al Congrés per aprovar una llei d'amnistia i, si realment es vol resoldre el conflicte polític de Catalunya, això passa per aprovar l'amnistia per a tots els represaliats", ha dit.  Pel que fa al recurs d'empara que ha presentat al Tribunal Constitucional, Torra ha dit que ho han fet "per tenir una batalla justa i amb neutralitat a Europa" i, en aquest sentit, ha afegit que no confia en la justícia espanyola, una justícia que, segons ha dit, "només es dedica a perseguir la causa dels independentistes". A la taula de negociació només si es parla d'autodeterminació  Sobre taula de negociació, Torra ha dit que el Govern només s'hi asseurà si a l'ordre del dia s'inclou el dret a l'autodeterminació. "Ho volem veure per escrit, ja n'hi ha prou de fotografies, i de reunions inútils. Volen parlar? Parlem, però només sobre el conflicte polític de Catalunya", ha afegit.   Pel que fa a la reunió amb els líders  independentistes empresonats a Lledoners, Torra ha dit que els presos "estan forts" i la trobada ha estat "un acte de donar-nos força conjuntament". El president inhabilitat també té previst reunir-se aquesta tarda amb Dolors Bassa, Carme Forcadell i els polítics que estan a l'estranger.

Summary: Torra demana al govern espanyol i als partits catalans que apostin per una llei d'amnistia


L'Hospital Josep Trueta de Girona vol implantar un nou tractament per als malalts d'ictus. Es tracta d'un tractament endovascular que consisteix a introduir un catèter al pacient per arribar, a través de l'artèria, fins al coàgul que l'obstrueix i poder-lo xuclar. Aquesta cura és molt estesa en cardiologia i estudis recents han demostrat la seva eficàcia també en cas d'infart cerebral. El responsable del programa d'ictus al Trueta, Joaquin Serena, explica que el tractament ja es fa a alguns hospitals de Barcelona i que hi ha temps suficient per traslladar d'urgència pacients que requereixin d'aquesta cura. Ara bé, l'objectiu és poder aplicar aquest nou tractament a Girona en els propers mesos.  A les comarques gironines, cada any unes 1.700 persones pateixen un ictus o infart cerebral. D'aquests, entre 500 i 600 pacients necessiten ingrés hospitalari. A la demarcació, l'hospital de referència per tractar les embòlies és el Josep Trueta de Girona, on hi ha la unitat especialitzada en ictus.  El seu responsable, el doctor Joaquín Serena, explica que la prevenció és clau a l'hora de combatre l'infart cerebral. Per això, els metges recomanen controlar la tensió i el sucre, vigilar els nivells de colesterol, practicar exercici i menjar sa (seguint la dieta mediterrània). "Cal que la població sigui conscient que, cuidant aquests factors de risc, es podrien prevenir fins al 70% dels ictus", indica Serena. En cas que algú pateixi una embòlia, el cap de la unitat especialitzada del Trueta recorda que les primeres hores són crucials. Per això, davant l'aparició d'algun símptoma d'alarma, Joaquín Serena explica que és fonamental avisar de seguida el metge o l'ambulància.  "Si hi ha pèrdua de força en un braç, manca de sensibilitat, el pacient no pot parlar o de forma brusca es queda cec d'un ull, cal trucar de seguida al 061", precisa Serena. I hi afegeix: "Les primeres hores són fonamentals per poder aplicar tractaments que desobstrueixin les artèries i canviar l'evolució d'una malaltia catastròfica com l'ictus".  Tan bon punt els serveis mèdics reben l'alerta, s'activa el Codi Ictus, que estableix els protocols a seguir a l'hora de traslladar el pacient fins a l'hospital i tractar-lo. L'any passat, a les comarques gironines el codi es va activar 488 vegades (un 8% més que el 2013). Nou mètode de tractament L'hospital gironí ja va ser pioner a l'hora de tractar trombòlisis de manera intravenosa, cosa que permet atacar la fase aguda de l'ictus i evitar-ne seqüeles irreversibles. Ara, el Josep Trueta vol fer un pas més i estendre el ventall de tractaments amb un nou mètode, que ja s'està aplicant a Barcelona. Consisteix en introduir un catèter (o tub) per arribar fins on es troba el coàgul i poder-lo extreure. "En cardiologia, de fet, aquest tractament ja es fa servir des de fa temps; però diferents estudis fets abans de l'estiu n'han demostrat també l'eficàcia amb el tractament de determinats ictus", concreta Serena. La intenció del Trueta és poder incorporar aquesta nova tècnica de tractament en els propers mesos. Tot i això, Serena assegura que, actualment, hi ha temps suficient per traslladar fins a Barcelona els pacients que requereixen aquesta cura. A quests malalts –anualment, una cinquantena- es deriven als hospitals de Bellvitge, Can Ruti i la Vall d'Hebron. Són pacients que no responen als tractaments intravenosos i que es deriven a Barcelona abans no hagin passat vuit hores d'ençà que han patit l'infart cerebral. "En definitiva, incorporant la tècnica al Trueta, allò que volem és millorar l'atenció al malalt, en paral·lel a tota la resta d'estudis i tècniques per combatre l'ictus, com les hipotèrmies induïdes", precisa el cap de la unitat. El 70%, independents als tres mesos L'avenç de la medicina ha permès capgirar els números i combatre les seqüeles derivades d'una embòlia. Actualment, entre un 85 i un 90% de les persones que pateixen un infart cerebral sobreviuen, però com explica Joaquín Serena, "el problema associat a aquesta malaltia és la discapacitat i les seqüeles que deixa; d'aquí, precisament, la importància de la rapidesa a l'hora de tractar-la".  El cap de la unitat especialitzada concreta que, a diferència d'abans, en què la majoria dels qui sobrevivien a un ictus patien seqüeles greus o severes, avui dia molts dels pacients es recuperen. "Un 70% són autònoms i independents al cap de tres mesos, i aproximadament el 50%, quan surten de l'hospital, ja han recuperat el dèficit derivat de l'ictus", precisa Joaquín Serena. Coincidint amb el Dia Mundial de l'Ictus, que se celebra dijous, l'hospital Josep Trueta ha fet un seguit de proves (pressió arterial o ecografies Doppler de crani) als usuaris interessats. "Amb això, sobretot, volem incidir en què cal prevenir els factors de risc i explicar a les persones com actuar en cas d'ictus", conclou Serena.

Summary: L'Hospital Josep Trueta de Girona vol implantar un nou tractament per actuar en cas d'ictus


La Secció Primera de la Sala del Penal de l’Audiència Nacional ha condemnat a 20 anys i 11 mesos de presó Kakhaber Shushanashvili com a líder, ‘lladre en llei’, d’una organització criminal formada fonamentalment per georgians que actuava a Catalunya i al País Valencià i que va ser desarticulada el 2010 en el marc de l’operació Java. Shushanashvili ha estat condemnat pels delictes de blanqueig de diners com a cap de l’organització, conspiració per a l’assassinat, tinença il·lícita d’armes, falsificació de targetes de crèdit i temptativa d’estafa continuada. En canvi, ha estat absolt d’una altra temptativa d’assassinat en haver estat retirada l’acusació perquè pugui ser jutjat per les autoritats franceses. La Sala Penal de l’Audiència Nacional ha condemnat dotze persones més a penes d’entre un anys i sis mesos de presó i set anys, per delictes que van des del blanqueig com a encarregat d’organització fins a la falsificació de documents oficials. Tres persones més han estat absoltes. A la sentència s’explica que el 2008 es va establir a Catalunya i al País Valencià una branca d’una organització criminal sorgida a l’antiga URSS i formada majoritàriament per ciutadans georgians. El líder era Kakhaber Shushanasvilli, vinculat al seu germà Lasha, que dirigia el grup des de Grècia. Com a ‘lladre en llei’, continua la sentència, Shushanashvili s’ocupava dels fons de l’organització, de la caixa comuna, que es nodria dels diners que els membres de l’organització aconseguien majoritàriament de sostraccions a domicilis, generalment dutes a terme a l’estranger. Entre les activitats desenvolupades per l’organització per poder aflorar els fons, la sentència estableix que el 2009 Shushanashvili va constituir una societat per explotar diferents negocis de neteja i rentat de cotxes, així com una societat de missatgeria, tot amb l’ajuda de l’espanyol Juan Miquela Tomillero. També s’explica que els germans Shushanashvili van decidir matar un membre d’una facció rival establert a Niça, per a la qual cosa dos sicaris van viatjar de Grècia a Barcelona i d’aquí a la localitat francesa. Finalment no van poder cometre l’assassinat perquè van ser detinguts per la policia francesa a l’hotel on s’havien d’allotjar. L’Audiència Nacional ha imposat les penes tenint en compte la “perillositat” d’aquestes organitzacions procedents de països de l’Est, on el control és “ferri, profundament jerarquitzat” i a les quals s’aplica “sense discussió un sistema propi de normes i l’administració dels càstigs”.

Summary: 20 anys i 11 mesos de presó al ‘lladre en llei’ georgià que actuava a Catalunya detingut el 2010


El president de Societat Civil Catalana, Fernando Sánchez Costa, ha apostat pel diàleg dins la llei per solucionar "el problema de fons". "Al segle XXI les coses no es poden arreglar a cops de porra", ha afirmat en una entrevista a Ràdio 4. El recent escollit president de l'entitat ha defensat que "l'Estat té legitimitat per exercir la força en algunes ocasions" però que la solució passa per arreglar el problema de fons "amb intel·ligència, políticament i parlant". En aquest context, ha receptat "serenitat" per mirar cap al futur. Segons Sánchez Costa, Societat Civil Catalana dona eines als catalans per "superar aquesta etapa tan tòxica que ha estat el procés independentista".  Sánchez Costa ha augurat que es va cap a un procés de diàleg dins la llei i ha afegit que és important que aquest diàleg no sigui entre elits sinó amb la Catalunya sencera.  El president de SCC creu que no s'ha d'entrar en un "mercadeig" per donar més competències a Catalunya i ha considerat que la Generalitat té unes competències "amplíssimes" tot assegurant que no hi ha cap país tan descentralitzat com l'estat espanyol. Ha apostat, en canvi, perquè Catalunya tingui més competències en la governança de l'Estat. En aquest context, ha proposat que el Senat s'hauria d'instal·lar a Barcelona perquè, d'aquesta manera, hi hauria un organisme important de l'Estat a la capital catalana. "Fer-nos coprotagonistes d'Espanya es carrega el procés", ha conclòs. Finalment, ha desitjat que les eleccions al Parlament siguin "com més aviat millor" per tal que hi pugui haver un govern alternatiu i ha criticat que l'actual executiu de Quim Torra es dediqui a "anar i venir de Waterloo".

Summary: Sánchez Costa aposta pel diàleg dins la llei: "Al segle XXI les coses no es poden arreglar a cops de porra"


El Departament d'Agricultura ha multat tres pagesos del l'hemidelta dret de l'Ebre per no comunicar a les administracions que havien trobat caragols maçana als seus cultius i que van optar per combatre'l amb mitjans propis. Les sancions són de 3.000 euros cadascuna ja que advertir de l'existència d'exemplars d'aquesta plaga als arrossars és "obligatori" i es considera una falta molt greu no fer-ho perquè posa en risc les tasques de confinament i eradicació que s'estan fent. Si existeixen focus no controlats de caragol maçana és fàcil que es propaguin per desguassos i camps veïns.  L'actual normativa de control d’espècies invasores obliga els agricultors a comunicar la presència de les plagues a l'administració. Els pagesos que opten per no fer-ho, eliminen ells mateixos les postes o exemplars adults, en aquest cas de caragol maçana. Això suposa un risc perquè no es pot garantir l'eliminació completa ni evitar que el caragol maçana contamini altres camps. La amenaça més gran ara, justament a l'hemidelta dret on la plaga està confinada, és que s'infectin desguassos que es consideren néts i arribin postes a nous camps. Agricultura recorda als pagesos que quan es comunica la presència de caragol maçana als arrossars, s'actua ràpidament i "sempre garantint el conreu normal de la collita de l'arròs". El protocol d'actuació és posar malles a l'entrada i la sortida de canals i desguassos per evitar-ne la propagació cap a l'exterior del camp i es "monitoritza" mentre es fan tractaments amb saponina, de vegades fins a tres cops en una mateixa campanya, tot a càrrec del pressupost destinat pel Departament a lluitar contra la plaga.  A l'hemidelta dret, la presència de cargol poma l'any passat va disminuir lleugerament amb relació a l'anterior, per sota de les 90 hectàrees afectades.

Summary: Agricultura multa tres pagesos per no advertir de la presència de caragol maçana als seus cultius


Aquesta setmana ha començat un estudi pioner de seroprevalença de la població d'Ascó (Ribera d'Ebre) davant el virus de la covid-19. L'estudi permetrà analitzar l'estat immunitari dels habitants del municipi. S'adreça als majors de 14 anys i preveu arribar a entre un 70% o un 80% de la població. L'estudi el promou l'Ajuntament d'Ascó i està liderat pel doctor Francesc Marimon, coordinador clínic del Servei de Medicina Interna de l'hospital Sant Joan de Reus, i amb la participació del Biobanc de l'Institut d'Investigació Sanitària Pere Virgili (IISPV), coordinat per Lluís Gallart, a fi de millorar i ampliar el coneixement de la malaltia. S'espera obtenir els resultats el febrer de l'any vinent L'Ajuntament d'Ascó és la primera població que promou un estudi d'aquestes característiques, "innovador i mai vist fins al moment, que pot contribuir a millora el control, diagnòstic i maneig d'aquesta nova malaltia", segons informa l'IISPV. La primera fase de l'estudi consisteix en la recollida de dades de la població participant mitjançant una extracció sanguínia. La segona fase repetirà els mateixos passos que en la primera i se li afegirà una determinació de nivell d'anticossos.  Segons assenyala l'IISPV, el coneixement de l'estat immunitari de la població és important per valorar la rapidesa de contagi del virus, la resposta a les mesures de seguretat implantades, saber si hi ha o no un component de memòria cel·lular i, sobretot, determinar quina és la durada de la immunitat en el temps.

Summary: Analitzaran l'estat immunitari de la població d'Ascó enfront del virus de la covid-19


L'Ajuntament de l'Hospitalet de Llobregat ha assegurat que Vox no tenia autorització per celebrar ahir diumenge una paellada popular al bar del camp municipal de futbol de Gornal a la que hi van assistir unes 150 persones. Fonts del consistori han assegurat a l'ACN que dies enrere s'havia fet un requeriment tant a la formació política com a l'adjudicatari del bar de l'estadi municipal recordant-los que l'acte no es podia celebrar perquè no tenien el corresponent permís. Per tot això, l'ajuntament ha aixecat un acte administratiu i iniciarà un expedient sancionador contra l'adjudicatari del bar. La celebració de la paellada de simpatitzants de Vox es va poder fer després que els Mossos d'Esquadra dispersessin una protesta d'antifeixistes que volien impedir-ne la celebració. Tot i no disposar del permís municipal, efectius antiavalots de la policia catalana van haver de fer un cordó de seguretat per evitar enfrontaments entre els manifestants i els simpatitzants de la formació d'ultradreta.

Summary: L'Ajuntament de l'Hospitalet assegura que Vox no tenia autorització per fer una paellada al camp de futbol de Gornal


El grup municipal del PSC a l'Ajuntament de Gimenells i el Pla de la Font (Segrià) ha decidit refusar l'oferta del Partit Popular per tirar endavant una moció de censura a l'actual alcaldessa de la localitat, Emma Solans. El grup socialista ha pres aquesta decisió al·legant "motius personals" del seu representant, segons el comunicat emès pel PSC. D'aquesta manera, ha expressat la voluntat de donar, de moment, "un vot de confiança" a l'actual equip de govern de Som Poble. Tot i això, des del PSC de Gimenells han assenyalat que no descarten futures negociacions amb qualsevol dels grups que conformen l'Ajuntament, "sempre pel progrés i el bé comú dels veïns del municipi".  El PP, encapçalat per l'exalcalde socialista Dante Peréz, es va imposar en les eleccions municipals del 26 de maig a Gimenells i el Pla de la Font, amb 306 vots, respecte dels 258 obtinguts per la candidatura independent Som Poble. Tot i això, ambdues formacions van sumar quatre regidors. El suport de l'únic regidor del PSC va possibilitar la investidura de la candidata de Som Poble, Emma Solans.

Summary: El PSC de Gimenells refusa l'oferta del PP per tirar endavant una moció de censura a l'Ajuntament