Un veí de Calanda (Terol) de 57 anys va morir aquest diumenge després de patir una sortida de via amb la motocicleta que conduïa. Segons han informat els Mossos d'Esquadra, els fets van tenir lloc cap a les 12.50 hores d'aquest diumenge en un camí que uneix les localitats de la Granja d'Escarp (Segrià) i Mequinensa (Baix Cinca). Arran de l'accident, el conductor de la motocicleta va resultar ferit greu i va ser traslladat a l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida, on va perdre la vida passades les vuit del vespre, segons fonts policials.

Summary: Mor el conductor d'una motocicleta en una sortida de via en un camí entre la Granja d'Escarp i Mequinensa


La Generalitat va recaptar 2.317,24 MEUR en impostos a Barcelona i comarques centrals durant el 2015, un 17,33% més que l'any anterior. Hi ha dues causes –o tributs, parlant en propietat- que expliquen aquest increment. Per una banda, la recaptació de Successions s'enfila d'un any per l'altre, passant dels 179 als 311 MEUR. I per l'altra, els ingressos d'aquells tributs vinculats amb el sector immobiliari també pugen d'un any per l'altre, arribant als 1.248 MEUR (sobretot, arran de la recuperació de les compravendes d'habitatge de segona mà). De tot el llistat de tributs propis i cedits per l'Estat, entre els que van augmentar recaptació al territori també hi ha la taxa turística (reflex de l'empenta que té la marca Barcelona a l'exterior). L'any passat, a Barcelona i comarques centrals, la Generalitat va ingressar 2.317.241.103,18 euros procedents dels tributs propis i dels cedits per l'Estat. Dins el primer bloc s'hi troben l'impost sobre grans establiments comercials, el gravamen de protecció civil o la taxa turística. Dins del segon, els tributs que fan referència al sector immobiliari, Patrimoni, Successions i Donacions i els que es graven sobre el joc.  Si es miren els números globals, al territori l'any passat les arques públiques van recaptar 342,20 MEUR més que al 2014. Això suposa un increment del 17,33% respecte l'exercici anterior (aleshores, es van recaptar 1.975.040.126,06 euros). A Barcelona, àrea metropolitana i comarques centrals hi ha bàsicament dues causes que expliquen aquest augment. Per una banda, la recaptació de l'impost de Successions, que durant el 2015 creix més d'un 73% i passa dels 179,15 als 311,18 MEUR.  Sobretot, això s'explica per l'entrada en vigor de noves reduccions per parentiu i bonificacions més reduïdes en aquest impost. La reforma es va començar a aplicar el 2014, però com que el termini per liquidar Successions s'estén entre els sis mesos i l'any, el 2015 va ser el primer exercici en què els efectes del canvi es noten de ple (i en conseqüència, la recaptació s'enfila).  Creixen els vinculats amb l'habitatge L'altre motiu que explica l'increment de recaptació s'ha de buscar en aquells impostos vinculats al sector immobiliari: Transmissions Patrimonials (ITP) i Actes Jurídics Documentats (AJD). El primer tribut, entre d'altres, grava la compravenda de pisos de segona mà. El segon, les hipoteques al registre. A la demarcació de Barcelona, els ingressos per aquests impostos (1.248,96 MEUR) representen més de la meitat de tot allò que va recaptar la Generalitat. Durant l'any passat, a Barcelona i comarques centrals, la recaptació d'ITP i AJD va créixer un 18% (el 2014, s'havien ingressat 1.057,17 MEUR). Un increment que se situa tres punts per sobre de la mitjana catalana (en global, la Generalitat va ingressar un 15% més per aquests dos impostos).  Això, de fet, ja s'anticipava amb les estadístiques referides al sector immobiliari. I és que al llarg del 2015, a la demarcació de Barcelona les operacions de compravenda d'habitatges (sobretot, de segona mà) van créixer un 17,82%. I si es venen més pisos, doncs, també es recapta més perquè tot això tributa.  Més turistes i pernoctacions L'estadística de recaptació també reflexa l'empenta de la marca Barcelona. I és que, de fet, al llarg del 2015 els ingressos de la taxa turística hi van créixer més d'un 10% (passant dels 28,19 MEUR als 31,21). Una dada, doncs que és conseqüència directa de l'increment de turistes, però sobretot de pernoctacions, tant a Barcelona ciutat com a les seves comarques d'influència.   Dins els llistat de tributs propis i cedits per l'Estat, també n'hi ha d'altres que augmenten els ingressos d'un any per l'altre. En concret, a la demarcació de Barcelona, al llarg del 2015 la recaptació de l'impost de Patrimoni va enfilar-se un 5% (es van ingressar 455,76 MEUR) i també va créixer el bloc de tributs sobre el joc, que graven els casinos, les rifes i les apostes (dels 148,71 als 166,59 MEUR). Donacions i grans establiments, a la baixa Per contra, a l'altra banda de la balança, entre aquells tributs que baixen ingressos a la demarcació de Barcelona s'hi troben impostos com el de Donacions (que cau un 15%, situant-se en 67,24 MEUR), el gravamen de protecció civil (que cau dels 22,6 MEUR a tan sols 2,37) o el de grans establiments comercials (que passa dels 26,73 als 16,60 MEUR). De totes maneres, però, la davallada d'ingressos referida a aquest tribut que paguen les grans superfícies té una explicació clara, que s'ha d'anar a buscar als jutjats. Com que al 2012 el Tribunal Constitucional (TC) va fallar a favor de la Generalitat en el litigi que hi havia obert, i va permetre començar a recaptar l'impost, aquells endarreriments que hi havia acumulats han distorsionat la xifra de recaptació (que ara ja s'està estabilitzant). De fet, els processos judicials també afecten la recaptació d'altres tributs. Això és el que passa, per exemple, amb el de les nuclears, un nou impost que va entrar en joc l'any passat. Es va començar a ingressar durant el 2015, però al juliol el TC el va suspendre cautelarment durant mig any (fins al desembre no va desestimar el recurs i aixecar la mesura).  Això fa que, ara, durant el 2016 la Generalitat hagi de cobrar els endarreriments. I que els 10,93 MEUR que va recaptar a la demarcació de Barcelona per aquest tribut, en realitat, només corresponguin al primer semestre de l'any. El de les nuclears és un dels tributs que es va incorporar a la llista d'impostos durant el passat exercici. També ho van fer el de provisió de continguts (7,3 MEUR) i el d'emissions de gasos a l'atmosfera, que paga la indústria (a Barcelona, es van recaptar 23.622,46 euros).  D'altra banda, al llarg del 2016, el llistat de tributs propis que ingressa la Generalitat augmentarà. I és que aquest febrer ja s'ha començat a recaptar l'impost d'emissions contaminants a l'atmosfera que paga l'aviació comercial i, aquest mateix març, hi haurà els primers ingressos del d'habitatges buits.  Per contra, però, al llarg del 2015 la Generalitat ja ha començat a fer les primeres devolucions de l'impost sobre dipòsits en les entitats de crèdit, arran de la sentència del TC del maig de l'any passat que va declarar aquest tribut inconstitucional.  Dels 2.657,36 MEUR de recaptació líquida en impostos propis i cedits per part de la Generalitat, per demarcacions, a les comarques de Girona es van recaptar 165,42 MEUR; a les de Tarragona, 119,99 MEUR, i a les de Lleida, 51,74 MEUR. En global, tots els territoris han registrat increments d'un any per l'altre, que es mouen entre el 8 i el 19%.

Summary: La Generalitat recapta 2.317 MEUR en impostos a Barcelona i comarques centrals durant el 2015, un 17% més que l'any anterior


El president del Col·legi de Metges, Jaume Padrós, ha demanat en una piulada que el Congrés prohibeixi l'ús de les pilotes de goma per part dels cossos de policia espanyols –Policia Nacional i Guàrdia Civil-, després que quatre persones hagin perdut la visió d'un ull durant els aldarulls. "El Parlament en no va prohibir l'ús a Catalunya, sinó que d'acord amb les seves competències, només va poder fer-ho amb els Mossos", ha precisat en una piulada. Paral·lelament, des de la Societat Catalana d'Oftalmologia han assegurat que l'ús d'aquests projectils provoca "lesions irreversibles" i "seqüeles permanents" molt greus.

Summary: El Col·legi de Metges demana al Congrés prohibir l'ús de pilotes de goma als cossos policials espanyols


L'ingrés mínim vital ja es podrà demanar a partir de demà dilluns 15 de juny a través de diversos canals, segons ha recordat el Ministeri d'Inclusió, Seguretat Social i Migracions. "La nova prestació posa de manifesta la voluntat del govern espanyol de no deixar ningú enrere. És una mesura històrica que ajudarà a lluitar contra la pobresa, un dels grans reptes de la societat", ha assenyalat la delegada del govern espanyol a Catalunya, Teresa Cunillera. Segons el Ministeri, l'ingrés mínim vital arribarà a unes 100.000 llars catalanes i beneficiarà unes 284.000 persones a Catalunya, el 30% de les quals menors d'edat. La Seguretat Social calcula que reconeixerà d'ofici unes 7.000 famílies catalanes, que rebran la primera paga el 26 de juny.  "L'ingrés mínim vital, que serà de caràcter permanent, té com a principal objectiu la pràctica erradicació de la pobresa extrema i l'exclusió", han reiterat des del Ministeri encapçalat per José Luis Escrivá, que ha precisat que es podrà sol·licitar la prestació a l'INSS, a través de la seu electrònica de la Seguretat Social –amb i sense certificat digital- i en les oficines d'atenció i informació de la Seguretat Social (CAISS), a mesura que vagin reobrint en la desescalada. L'ingrés mínim vital també es podrà reclamar a través dels ajuntaments, segons el Ministeri d'Inclusió, Seguretat Social i Migracions. Totes les sol·licituds presentades fins al 15 de setembre tindran efecte econòmic retroactiu amb data 1 de juny.

Summary: L'ingrés mínim vital ja es podrà demanar a partir de demà: "És una mesura històrica"


Argumenta que no era cap càrrec públic i no va ser requerit per cap instància judicial ACN Barcelona.-El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) no admet a tràmit la autoinculpació del president de la Generalitat, Quim Torra, per l'1-O i ha ordenat l'arxiu de les actuacions. La resolució es pot recórrer. Torra va ser un dels ciutadans que es va autoinculpar després de la sentència del Tribunal Suprem sobre el procés. El TSJC argumenta que Torra no era cap càrrec públic llavors, i afegeix que la "simple participació d'un ciutadà" que no ha estat requerit per cap instància judicial en el referèndum o bé en les protestes del 20-S "no constitueix infracció penal de cap classe". A més, remarca que no consta que cometés cap delicte de desordres públics.

Summary: El TSJC no admet la autoinculpació de Torra per l'1-O i arxiva les actuacions


L’atur i les condicions de treball se situa com el principal problema per als barcelonins, tot i que ha baixat prop de tres punts i ha passat del 16% al 13,4%, segons l’Enquesta de Serveis Municipals que ha presentat aquest dilluns l’Ajuntament de Barcelona. Com a segona preocupació, se situa el turisme, empatat amb la circulació i el trànsit per la ciutat, amb un 8,1%. Concretament, la preocupació pel turisme augmenta dos punts respecte el 2015 però es dispara respecte el 2013, quan aleshores era de l’1%, i respecte el 2006, quan ni tan sols constava com a problema. Pel que fa la preocupació pel trànsit, també ha pujat dos punts respecte l’any passat i se situa a nivells del 2008. D’altra banda, el 84% de la ciutadania aprova la gestió municipal –tres punts més que el 2015-, mentre que un 14% la suspèn, dos punts més que l’any passat. L’Enquesta de Serveis Municipals de l’Ajuntament de Barcelona certifica així que el turisme s’ha convertit en una preocupació creixent en els darrers anys, sobretot tenint en compte que fa deu anys era inexistent, fins a situar-se en segon lloc. Per zones, s’accentua als districtes de Ciutat Vella (14,6%), l’Eixample (9,9%), en especial al barri de Sagrada Família, i Gràcia (9,2%). En canvi, a districtes com a Nou Barris i Sant Andreu, és d’un 0%. Altres preocupacions dels barcelonins són la inseguretat, amb un 7,3%, i amb una tendència baixista després d’assolir un 20% el 2011, mentre que en cinquè lloc, hi ha els transports, els infraestructures i les comunicacions, amb un 6,5%, el que suposa un augment de dos punts respecte el 2015. Pel que fa la neteja, ha estat dels problemes menys esmentats, amb un 5,8% i segueix una tendència a la baixa davant el 7% de l’any passat. De l’enquesta, també es desprèn que la percepció de la ciutat de Barcelona és positiva en el 34,6% dels casos, superant als qui creuen que ha empitjorat (28,4%). El primer tinent d’alcalde de l’Ajuntament de Barcelona, Gerardo Pisarello, ha assegurat que es percep “certa recuperació econòmica” i ho ha atribuït a la “bona gestió municipal”. Pisarello ha incidit la bona percepció en l’àmbit econòmic, ja que l’estudi conclou que un 41,6% creu que l’Ajuntament fa molt bona gestió dels diners –el 2015 era un 39%- i un 26% suspèn la gestió econòmica, dos punts menys que l’any passat. Quant a les perspectives de futur, un 60,9% dels enquestats pronostica que milloraran, mentre que un 19,5% pensa que empitjoraran i un 9,3% pensa que es mantindran igual. De fet, al satisfacció de viure a Barcelona se situa en un 7,9 sobre 10, una dècima per sobre l’any passat. A més, és una de les valoracions més altes dels darrers anys i només superada pel 8 del 2003. L’Enquesta de Serveis Municipals de Barcelona es va dur a terme entre abril i juny mitjançant 6.000 entrevistes a ciutadans de Barcelona majors d’edat.

Summary: Baixa la preocupació dels barcelonins per l’atur però el turisme escala fins al segon lloc


El conseller destituït Jordi Turull ha seguit amb la línia dura davant del jutge Llarena i li ha demanat que faci "justícia i no política". "No sé si al novembre era un pres polític, però ara no tinc cap dubte", li ha dit durant la seva declaració de 45 minuts, segons fonts properes a la seva defensa. Durant la compareixença ha acusat Llarena de tornar-lo a empresonar el passat 23 de març perquè, tal i com diu a la interlocutòria de processament, "no garanteix un retorn encertat a l'autogovern" i, per tant, s'ha autodefinit com a "pres polític". Segons ha dit, els poders de l'Estat "es creuen" perquè és el govern espanyol el que diu "quan" els processen i "per quins delictes els condemnaran" i, en canvi,  el Suprem marca "qui ha de ser el president de Catalunya". "No pretenguin decidir qui ha de ser el candidat a president", ha manifestat davant Llarena. A més, Turull li ha demanat si té algun informe forense per referir-se, com fa a les interlocutòries, a la seva "esfera psicològica interna" per defensar que pot reiterar perquè no ha abandonat les tesis independentistes.  Seguint l'estratègia de la resta d'empresonats, Turull ha aprofitat la declaració indagatòria per dir-li cara a cara al jutge Llarena allò que considera que no està fent bé. Directament, l'ha acusat de fer política amb les seves decisions i li ha demanat que s'aparti d'aquesta línia i no condicioni qui ha de ser candidat a la Generalitat.  A més, l'ha acusat de convertir-lo en un "pres polític" tornant-lo a empresonar justament quan el Parlament ja l'havia proposat com a candidat i s'havia sotmès a una primera votació, que va ser fallida. En aquest marc, ha insistit que no pensa renunciar a les seves idees, i ha preguntat al jutge si té algun informe forense que li permeti acreditar què és el que pensa. En alguna interlocutòria, Llarena s'ha referit a "l'esfera psicològica interna" dels processats per argumentar que encara podien reiterar en els delictes que havien comès.  Les mateixes fonts apunten que Turull ha recordat a Llarena que dels presos polítics que van sortir de la presó al llarg de la instrucció només hi han tornat els que han fet política, i li ha preguntat que va fer durant les setmanes que va estar lliure que justifiqui la seva consideració d'indici de reiteració delictiva. Amb tot, ha fet una crida al "diàleg" i ha recordat a Llarena que aquest va ser, precisament, l'eix del seu discurs d'investidura. El que va ser candidat a la investidura també ha assegurat davant Llarena que el Govern es va gastar zero euros en l'organització del referèndum de l'1-O, i ha recordat les manifestacions en aquest sentit del president del govern espanyol, Mariano Rajoy, i del ministre d'Hisenda, Cristóbal Montoro. En acabar la declaració de Turull, el jutge Llarena ha contestat les seves afirmacions i li ha dit que la interlocutòria de processament es revisarà "amb rigor".  Afectar la seva candidatura  Jordi Turull va ser nomenat candidat oficialment per Roger Torrent el vespre del 21 de març, després de saber que el jutge del Suprem, Pablo Llarena, el citava dos dies més tard per revisar la seva llibertat provisional. A més, va convocar el ple per l'endemà, dijous 22 de març, amb la intenció que Turull pogués anar al Suprem a declarar ja com a president electe. Ara bé, la CUP no va donar suport al candidat i la seva investidura no va prosperar. Per això, quan va comparèixer el dia 23 de març davant de Llarena, ho va fer com a candidat fallit a la investidura.  Tanmateix, la citació de Llarena va fer trontollar els plans d'investir Turull la setmana vinent i va accelerar els terminis previstos inicialment. Un fet que el conseller destituït de presidència ha retret al jutge durant la declaració d'aquest dimecres.

Summary: Turull demana a Llarena que faci "justícia i no política": "No tinc cap dubte que soc un pres polític"


EUiA se suma finalment a la confluència d'esquerres amb ICV, Podem i Barcelona En Comú per a les eleccions generals del proper 20 de desembre. En una negociació a contrarellotge, la formació dirigida per Joan Josep Nuet ha acabat acceptant la darrera oferta sobre la taula: tindran el número 7 per la circumscripció de Barcelona (Joan Mena) i el número 1 a la de Tarragona (Félix Alonso). En el cas de Tarragona, si Alonso és escollit diputat, renunciarà al seu escó al cap de dos anys per deixar pas al següent candidat de la llista. Aquest mateix divendres, Nuet havia donat un ultimàtum a les negociacions. Si a les 3 de la tarda no hi havia acord, EUiA registraria a Madrid una coalició estatal amb Izquierda Unida. El pacte amb ICV, Podem i BComú –que reclamava la major part de la militància de la formació- ha acabat arribant a temps.

Summary: EUiA compartirà candidatura al 20-D amb ICV, Podem i BComú


L'exlletrat major del Parlament Antoni Bayona ha afirmat aquest dilluns al judici de l'1-O que la Mesa del Parlament pot inadmetre a tràmit proposicions legislatives per motius de fons. Aquesta afirmació contradiu les fetes també com a testimonis al judici per part tant del president del Parlament, Roger Torrent, com els expresidents de la cambra Ernest Benach i Núria de Gispert, que van dir que només es podien inadmetre per motius de temps o forma. En resposta al fiscal Fidel Cadena, Bayona ha dit que la Mesa pot no admetre a tràmit una proposició de llei per motius de fons i ha citat doctrina del Tribunal Constitucional (TC) per dir que permet aquesta opció. Bayona també ha dit que Carme Forcadell no va fer canvis tot i els advertiments dels seus informes. Durant la seva declaració, ha recordat que anys enrere el Parlament va inadmetre iniciatives legislatives popular (ILP) relacionades amb el dret a l'autodeterminació durant les preguntes del fiscal, tot i que també ho admès, en respostes a la defensa de Forcadell, que sí va tramitar una proposició de llei sobre la independència de Catalunya que es va rebutjar al Ple. Bayona ha dit que hi ha una doctrina del TC que estableix "des de fa molts de temps" que les meses estan facultades a inadmetre a tràmit iniciatives proposades que siguin contràries al dret. De fet, ha dit que el mateix TC dona aquesta "excepció". En respostes al fiscal i a l'advocacia de l'Estat, ha recordat els diferents informes elaborats pels serveis jurídics advertint a la Mesa i a la presidenta davant diverses iniciatives advertint del "deure d'impedir i paralitzar" accions que es derivessin de la resolució el 9 de novembre del 2015 suspesa pel Constitucional. En els informes, ha afegit, s'avisava de responsabilitats penals. Després que l'advocada de l'Estat hagi preguntat si amb aquests informes "que posaven de manifest els riscos i causes eventuals d'inadmissió a tràmit", Forcadell va prendre alguna mesura "per adaptar la tramitació o procedir a la forma que indicaven", Bayona ha respost: "Crec que objectivament no va passar d'aquesta manera". A preguntes de l'advocada de Forcadell, Olga Arderiu, ha admès que els informes dels serveis jurídics no eren vinculats ni preceptius. Arderiu li ha recordat que en un informe va afirmar que el fet que futures iniciatives pugin tenir connexió material amb la resolució el 9 de novembre del 2015 no impedeix la tramitació, fet que Bayona ha reconegut, però l'exlletrat major ha recordat que una altra conclusió del mateix informe en que avisava que el deure de complir amb les resolucions del TC comportava que la Mesa "no podia tramitar noves resolucions que poguessin entrar en contradicció amb la sentència". Sobre el 27-O, l'exlletrat ha constatat que només es va votar la part dispositiva i que és la "praxi" parlamentària habitual. "Al Parlament de Catalunya no es voten les parts explicatives de les propostes de resolució", ha dit. Bayona ha relatat que a vegades els serveis jurídics donen "alternatives" als membres de la Mesa, ja que a vegades hi ha marge per a la "interpretació".

Summary: L'exlletrat major del Parlament assegura que la Mesa pot inadmetre a tràmit proposicions de llei per motius de fons


La nena de 6 anys que havia quedat en estat crític després d’estar a punt d’ofegar-se en una piscina de Salt el 12 d’agost va morir divendres passat a l’Hospital Josep Trueta de Girona, on es trobava ingressada. Un banyista va trobar la petita inconscient a la piscina i va donar l’avís i tot seguit el socorrista de l’equipament i posteriorment els efectius del Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM) van aconseguir reanimar-la si bé va ser ingressada a la UCI Pediàtrica en estat molt greu. Posteriorment va ser traslladada a la Vall d’Hebron i al cap d’uns dies va ingressar de nou al Trueta on finalment ha mort en no superar les greus lesions originades per l’estona que va estar sota l’aigua. Amb la mort d’aquesta nena, ja són cinc els menors que han perdut la vida per ofegament en una piscina a la demarcació de Girona.  La mort de la nena de 6 anys per ofegament s’afegeix a l’estiu negre que les comarques gironines han viscut pel que fa a aquest tipus d’accidents amb menors. El 25 d’agost, un nena de quatre anys que havia estat a punt d’ofegar-se quatre dies abans a la piscina d’una casa rural de Sils no va poder superar les greus lesions.  El mateix 21 d’agost també va morir per ofegament una nena de tres anys en una piscina de Calonge. L’endemà, 22 d’agost, va morir el nen britànic de 12 anys que havia quedat en estat crític després d’estar a punt d’ofegar-se en una piscina d’un hotel de Lloret de Mar el 18 d’agost. I per circumstàncies molt similars, també va morir una nena de 3 anys francesa que el 9 d’agost va caure en una piscina d’una casa de la urbanització Lloret Blau.

Summary: Mor la nena de 6 anys que havia estat a punt d’ofegar-se en una piscina de Salt fa un mes


La formació demana que es pensi en la salut dels ciutadans i acusa l'executiu de fixar el focus en la CAM  ACN Madrid.-La portaveu nacional de Cs, Melisa Rodríguez, ha fet seves les paraules del vicepresident de la CAM, Ignacio Aguado, i ha reclamat una "treva" a la comunitat de Madrid "en favor de la salut". Rodríguez ha criticat que el govern espanyol posi el focus en la comunitat mentre "hi ha altres CCAA que tenen una incidència superior". En aquest sentit, ha demanat que s'abordi la problemàtica a nivell nacional i que es facin controls als aeroports, com fan altres països. Rodríguez ha celebrat la reunió d'aquesta tarda i ha dit que espera que no acabi generant rodes de premsa paral•leles. "Esperem que la crisi no es converteixi en una contesa electoral", ha afegit.

Summary: Cs reclama una "treva" a Madrid i reclama al govern espanyol que no converteixi la crisi en una "contesa electoral"


La Universitat de Girona (UdG) no preveu que la crisi sanitària obligui a retallar postgraus ni altres titulacions, com han avançat altres universitats catalanes. Afirmen que és molt prematur preveure quina afectació en les matrícules tindrà la pandèmia, més enllà del retard que hi haurà en les matriculacions, que s'hauran de fer al setembre, poc abans de començar el curs acadèmic. Tot i així, el rector de la UdG, Quim Salvi, ha detallat que sí que han notat una davallada en la demanda de sol·licituds d'estudiants internacionals. D'altra banda, Salvi ha recomanat als alumnes de la universitat gironina que ajornin els seus programes de mobilitat internacional fins que hi hagi més estabilitat i més garanties sanitàries. L'oferta acadèmica per a la Universitat de Girona (UdG) es mantindrà segons les previsions del rectorat, tot i la crisi sanitària. La Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) i la Universitat Rovira i Virgili (URV) han anunciat que retallaran alguns postgraus per la falta d'estudiants que preveuen que hi haurà el curs vinent. Consideren que la crisi econòmica que generarà la pandèmia afectarà greument les matrícules universitàries i això produirà una davallada en les matriculacions. Des de la UdG han avançat que és prematur fer aquest tipus de previsions i per això, de moment, els futurs estudiants podran matricular-se de tots els estudis que estaven previstos durant el curs del 2020-2021. El rector de la UdG, Quim Salvi, sí que ha avançat que "s'ha reduït molt la demanda" de sol·licituds d'estudiants estrangers per venir el proper curs a Girona. Salvi ho considera una reacció normal davant de la incertesa que hi ha arran del coronavirus. "La mobilitat vol dir impregnar-se de la cultura d'allà on vagis", ha afegit el rector.  De fet, Salvi ha recomanat als estudiants gironins que també ajornin els seus programes d'intercanvi fins que la situació no s'estabilitzi. "Les famílies demanen que es garanteixi la seguretat dels estudiants", ha afirmat el rector gironí i aquest fet actualment no es pot complir. "Paquet a mida" pels estudiants d'intercanvi Per altra banda, a la ciutat de Girona encara hi ha alguns estudiants d'intercanvi que van arribar abans que esclatés la crisi sanitària. Quim Salvi ha explicat que s'ha dissenyat un "paquet d'estudis a mida", ja que podien escollir si seguir a Girona, tornar al seu país natal i seguir les classes de la UdG online o recuperar els estudis a la seva universitat d'origen. Tot i que al principi hi havia un gruix d'estudiants que van optar per quedar-se, al final han anat tornant la gran majoria amb comptagotes, després de veure que el confinament anava per llarg. Per altra banda, hi havia molts estudiants que havien de venir i ja no han vingut, igual que molts altres alumnes gironins que havien de marxar, però han anul·lat el seu intercanvi. Es manté la docència compartida amb altres centres La Universitat de Girona compta amb diversos estudis compartits amb altres universitats. Un d'ells és el Màster Europeu en Direcció de Turisme (EMTM) que es fa amb la Universitat de Ljubljana i la Universitat de Sud de Dinamarca (SDU). En aquests casos, Salvi ha detallat que la docència es manté, ja que fins ara les matèries que s'impartien en altres universitats, en la majoria de casos no eren presencials. Si bé és cert que a vegades es promovien alguns intercanvis, ara aquests s'han aturat, però els alumnes mantenen l'oportunitat de seguir els estudis de forma no presencial, igual que abans. En la mateixa situació hi ha les investigacions que també es fan de forma compartida amb altres universitats internacionals. En aquest cas, la universitat "autoritza als investigadors per fer activitats essencials als laboratoris", ha detallat Quim Salvi. De tota manera, el rector ha explicat que aquestes investigacions 'in situ' s'han de fer evitant el contacte amb altres investigadors per no contagiar-se. Una vegada han fet l'activitat que necessiten, poden seguir analitzant els resultats des de casa i compartir els avenços de forma telemàtica amb la resta de centres internacionals. Les matrícules, al setembre El rector de la Universitat de Girona, Quim Salvi, ha avançat que el retard en les Proves d'Accés a la Universitat (PAU) també implicaran un retard en les matriculacions a les universitats. De fet, Salvi ha afirmat que els estudiants hauran de matricular-se al setembre, en comptes de fer-ho entre finals de juny i mitjans de juliol com altres anys. Tot i així, Quim Salvi ha garantit que no hi haurà retards en el calendari acadèmic del curs vinent.

Summary: La UdG no preveu reduir l'oferta acadèmica per al curs que ve però cau la demanda d'intercanvis d'estudiants


El recompte de persones sensellar que s'ha fet aquesta matinada de dijous a Barcelona ha visualitzat 956 persones que dormen al carrer i 2.099 allotjades en equipaments municipals o de les diverses entitats socials. En total, 3.055 persones sensellar a la capital catalana segons aquesta "foto fixa" que busca fer el recompte, segons destaquen els organitzadors de la Xarxa d'Atenció a Persones Sense Llar (XAPSLL), amb l'objectiu de mostrar una realitat moltes vegades invisibilitzada, i estigmatitzada, i sensibilitzar la ciutadania. L'any passat, es van comptar 1.026 persones que dormien al carrer i 2.006 en recursos residencials de la XAPSLL o equipaments municipals. Eren 3.032 les persones en una situació de sensellarisme a la ciutat. El recompte ha convocat 925 voluntaris que, organitzats en 287 grups, han recorregut els carrers de la ciutat. Tot i que el nombre de persones que dormen al carrer ha baixat lleugerament respecte a l'any passat -se n'han comptat 70 menys aquesta nit-, han augmentat les que s'allotgen en equipaments municipals o de les entitats. En una roda de premsa per donar a conèixer els resultats del recompte que s'ha fet aquesta matinada, Joaquim Corral, un dels portaveus de la XAPSLL, ha constatat aquest "traspàs" i ha destacat que el nombre de persones sensellar a Barcelona, 3.055, és molt similar al de l'any passat, 3.032.  La tinenta d'alcaldia de Drets Socials de l'Ajuntament de Barcelona, Laia Ortiz, ha reconegut que la "pressió a la porta dels equipaments" feia pensar que el nombre de persones sensellar "creixeria més del que la foto ens indica". Ortiz ha assenyalat que l'augment de persones ateses en els recursos municipals o de les entitats es pot atribuir en part al major nombre de professionals que treballen al carrer per aconseguir crear un vincle amb els equipaments.  El nombre de persones que dormen al carrer a Barcelona, que s'han comptat en els diversos recomptes, ha passat de 658 el 2008 a 956 aquest any, un 45,3% més.  Les persones que viuen en assentaments a la ciutat de Barcelona s'ha elevat a 536 durant el primer trimestre del 2018, mentre que el 2017 va tancar amb una mitjana de 444. Ortiz ha diferenciat les dinàmiques de les persones que viuen en assentaments a les que dormen al carrer, si be ha assenyalat que el problema estructural d'accés a l'habitatge és a darrere d'aquestes dues realitats.  Per districtes Ciutat Vella és un dels districtes on més persones dormen al carrer, 210 comptades aquesta nit, si bé han baixat respecte a l'any passat, amb 271. Els responsables del recompte han assenyalat que hi poden haver diversos motius per explicar aquest descens i han subratllat la mobilitat de les persones que es troben a una situació de sensellarisme. A l'Eixample, s'han comptat 217 persones que dormien al carrer aquesta nit (210 l'any passat); a Sants-Montjuïc, 172 (188 el 2017); a Les Corts, 30 (39) i a Sarrià-Sant Gervasi, 57 persones (59).  A Gràcia, pràcticament s'han doblat les persones que s'han comptat dormint al carrer, 52, mentre que l'any passat en van ser 29; a Horta-Guinardó, 43, i el 2017 n'eren 45; a Nou Barris, 42 (43); a Sant Andreu, 21 persones (11) i, a Sant Martí, 112 persones (131 el 2017).  Increment del preu del lloguer i precarietat laboral Les entitats insisteixen que el sensellarisme s'ha d'entendre com una realitat multicausal, tot i que hi ha tres factors clars que tenen relació amb la creixent exclusió residencial: l'increment del preu del lloguer; un parc públic d'habitatge insuficient per donar resposta a les necessitats socials i la precarització del mercat laboral. Cada vegada és més difícil que les persones ateses accedeixin a un habitatge de lloguer o a una habitació, malgrat obtenir ingressos. Així, el nombre de persones sensellar que tenen feina ha crescut en els darrers anys: del 5% que tenia ingressos provinent del treball el 2012 s'ha passat a un 14,3% el 2017, segons dades de les persones allotjades per la XAPSLL. "Alguna cosa hi tindrà a veure la precarietat laboral i el marc legal; que persones sensellar quedin excloses de la renda garantida i per un tema també de gestió o que se'ls incrementi el lloguer i no el puguin pagar", ha raonat Ortiz.  Les entitats organitzadores del recompte també demanen defugir l'estigma que encara moltes vegades recau sobre les persones sensellar i insisteixen que tothom es pot trobar en una situació vulnerable.  Els responsables del recompte demanen implicació de totes les administracions Una vegada es té aquesta foto fixa, que ha de servir per a una anàlisi exhaustiva i orientar les polítiques socials, les entitats i el consistori han assenyalat que s'ha d'invertir en prevenció i incidir en estratègies supramunicipals. Els responsables del recompte han insistit que cal abordar aspectes cabdals com un sistema de rendes mínimes garantides, un canvi en les polítiques migratòries, la fixació de topalls en els preus dels lloguers o la revisió de l'ús dels pisos buits.  Ortiz ha afirmat que Barcelona ha assumit el "lideratge" per abordar el sensellarisme i ha advertit que aquesta estratègia no pot ser "eficaç sinó es fa de manera compartida". "Hem acompanyat durant dos anys una estratègia de lluita contra el sensellarisme català que esperem que sigui reeixida i que es doti pressupostàriament", ha demanat Ortiz, que ha criticat el govern espanyol: "Hi ha una estratègia nacional amb zero euros consignats. Hi a un relat, però  sense pressupost". "Els països que se'n surten és perquè tenen polítiques d'estat en l'accés a l'habitatge", ha afirmat Maite Mauricio, també portaveu de la XAPSLL. Els responsables del recompte també han volgut posa en valor la iniciativa. "És molt fàcil evadir el tema si no et poses un mirall que et digui què és el que passa a la teva ciutat", ha afegit Ortiz.  La tinenta d'alcaldia ha assenyalat que s'han de continuar incrementant les places de recursos residencials i que també se n'han de crear fora de Barcelona. El nombre de persones que dormen en recursos residencials ha augmentat un 76,3% en l'última dècada a la ciutat, passant de 1.190 al 2008 a les 2.099 persones d'aquest any. Ortiz ha reivindicat l'augment pressupostari i de recursos del consistori en el Pla de lluita contra el sensellarisme a Barcelona 2016-2020. La despesa municipal anual en l'atenció a persones sensellar ha passat dels 26,8 MEUR el  2015 als 34,2 actuals.  Centenars de voluntaris debutants i persones que havien dormit al carrer Els 925 persones voluntaris s'han reunit aquest dimecres a la nit en 13 punts de trobada i han recorregut els carrers de Barcelona en 287 grups per comptar les persones que es troben en una situació de sensellarisme a la ciutat. Prop de la meitat dels voluntaris han participat en la iniciativa per primera vegada. A més, persones que han viscut al carrer també han participat aquest any com a voluntàries.  El recompte, organitzat per XAPSLL, que formen 38 entitats i l'Ajuntament de Barcelona, és el tercer consecutiu, tot i que la iniciativa va arrancar el 2008.

Summary: 956 persones dormen al carrer a Barcelona i 2.099 allotjades en equipaments municipals o de les entitats


La secretària general d'ERC, Marta Rovira, ha criticat que s'autoritzés la manifestació del sindicat policial Jusapol a Barcelona en la vigília de l'1-O i també l'actuació dels Mossos a la contramanifestació independentista i 'antifeixista'. "Des de la distància, avui hi ha coses que no s'entenen gens: com pot ser que s'autoritzi una manifestació com la d'avui en vigília de l'1-O? Aquests dies els records de les porres estan a flor de pell", ha piulat Rovira a través del seu compte de Twitter. "Tampoc no entenc la contundència d'algunes imatges. El Parlament de Catalunya va aprovar un acord amb un consens molt ampli sobre actuacions d'ordre públic i l'ha de respectar tothom qui actuï a Catalunya", ha recordat la secretària general d'ERC, en una crítica velada a les càrregues dels Mossos que van deixar un balanç de més de 20 ferits lleus i 6 detinguts.  No obstant això, Rovira ha afegit que l'independentisme no ha de caure en "en dos paranys cantats com són la batalla independentista i la condemna generalitzada i categòrica de tot l'operatiu". "És el que fa dies que volen i busquen, el nostre enfrontament constant. Siguem exigents però quirúrgics i honestos", ha continuat la secretària general d'ERC en el seu fil de piulades. "Fins i tot davant d’una provocació com la d’avui, resistència pacífica. Sempre! Cal que l’independentisme continuï fent camí per aquesta via. Això ens carrega de raó!", ha conclòs Rovira des de Suïssa.

Summary: Marta Rovira critica que s'autoritzés la manifestació de Jusapol i també l'actuació dels Mossos


El jaciment de l'Abric Romaní de Capellades (Anoia) ha arrencat aquesta setmana la 34a campanya d'excavacions arqueològiques, que s'allargaran fins el 28 d'agost amb la participació d'un equip de 55 persones. Enguany els treballs se centren al nivell Q, amb l'objectiu d'aprofundir en el coneixement d'un assentament neandertal de fa 60.000 anys. Fins ara, aquest nivell d'ocupació ha aportat més de 10.000 restes arqueològiques, entre les quals s'ha trobat abundant indústria lítica i ossos de diferents animals. El director de l'excavació, Eudald Carbonell, ha explicat que el seu repte és convertir l'Abric Romaní "en un referent de com vivien i menjaven els neandertals", gràcies a la multitud de fogars, eines de fusta i restes d'animals i plantes que s'han localitzat.  L'Abric Romaní és una balma que s'obre dins la cinglera del Capelló. Es tracta d'un jaciment arqueològic del paleolític que des de l'any 1983 es troba en procés d'excavació en diverses campanyes dirigides per l'arqueòleg i exdirector de l'Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social (IPHES), Eudald Carbonell. En la campanya d'estiu d'aquest 2016 els arqueòlegs se centraran en continuar excavant el nivell Q, de fa uns 60.000 anys, amb l'objectiu de seguir aprofundint en el coneixement dels assentaments neandertals i de com eren els seus models de conducta.  Segons ha relatat Carbonell, de moment ja han començat a sortir campaments neandertals de grups d'entre sis i vuit persones "que eren caçadors de cavalls, cérvols i cabres". L'arqueòleg ha dit que l'Abric Romaní és "molt monòton", ja que "un dels elements que sempre trobem són els fogars". De fet, cada any es troben entre 40 i 50 fogars, un fet molt singular que no es dóna a cap altre jaciment. Per això, ha dit Carbonell, l'Abric Romaní és "únic al món, ja que és el lloc on s'han excavat més fogars de la història".  Aquestes abundants troballes de fogars han portat els investigadors a constatar que els focs eren molt important pels neandertals perquè "afavorien la seva sociabilitat i ens indiquen que, sense els fogars, se sentien sols". Segons ha explicat Carbonell, els neandertals trobaven en el foc "la forma de fer la seva llar" i "ens demostren que els fogars incrementen la seva sociabilitat i cohesió social". Pel que fa a les estades que els neandertals feien a l'Abric Romaní, Carbonell ha relatat que n'hi feien de tot tipus, "des d'aplecs, fins a bivacs o petites ocupacions".   Un referent en l'alimentació dels neandertals Carbonell ha explicat que, en els propers anys, el seu repte és convertir l'Abric Romaní de Capellades en un "referent" internacional en el camp de l'alimentació dels neandertals. "Volem convertir aquest jaciment en un referent per explicar la gastronomia, l'alimentació i les formes de viure que tenien els neandertals", ha explicat el director de les excavacions, qui ha apuntat que això és possible, ja que al jaciment de Capellades s'hi ha trobat milers de restes d'eines de fusta, de pedra i també d'animals i plantes, així com els centenars de fogars.  De fet, en una visita que el cuiner Ferran Adrià va fer a Capellades el juny passat, Carbonell va anunciar que tots dos estaven preparant un llibre específic sobre la cuina en l'època neandertal que estaria basat en les troballes fetes al jaciment de l'Abric Romaní.  Trobar restes de neandertal, una possibilitat remota Amb els més de trenta anys d'excavacions a l'Abric Romaní, els investigadors no han trobat mai restes de neandertal. Un dels arguments que explica aquest fet és que en els campaments d'aquestes característiques els neandertals no enterraven els seus morts. Amb tot, els investigadors no perden l'esperança i creuen que en els nivells que encara no estan excavats se'n podrien trobar. De fet, Carbonell ha explicat que el jaciment de l'Abric Romaní encara tindria una vida útil d'excavació de 100 o 150 anys més.

Summary: Arrenca l'excavació a l'Abric Romaní amb el repte de convertir el jaciment en un "referent" de l'alimentació neandertal


L'Estat espanyol ha sumat 185 morts per coronavirus en les últimes 24 hores, segons dades del Ministeri de Sanitat. Es tracta d'un lleuger repunt després de dos dies consecutius registrant 164 defuncions diàries però es manté per sota de les 200 defuncions al dia. El total de morts des de l'inici de la crisi és de 25.613 persones. La xifra de nous positius també augmenta en relació amb les dades d'aquest dilluns i Espanya registra 867 casos, dels quals prop de la meitat a Catalunya, que va registrar 405 positius. En total, hi ha 219.329 positius per coronavirus confirmats per PCR des de l'inici de la crisi, dels quals 43.956 són sanitaris.

Summary: Espanya registra un lleuger repunt en les morts diàries, amb 185 en 24 h, i la xifra de positius augmenta fins als 867


L'Ajuntament de Girona ha enllestit la proposta que fa la ciutat per reformar la plaça Espanya i ja l'ha enviada a Foment perquè redacti el projecte i tiri endavant l'obra. Recollint les propostes dels veïns, a la nova plaça no hi haurà cap espai per a terrasses i només s'hi faran actes lúdics i culturals de petit format. "Serà sobretot un espai de descans i de gaudi, que al mateix temps es convertirà en el vestíbul d'entrada cap a l'estació", ha destacat l'alcaldessa, Marta Madrenas. L'avantprojecte que ara s'ha enviat a Foment ja recull sobre plànol que s'eliminarà l'actual gir a l'esquerra des de la carretera Barcelona, que el carrer Bailén serà exclusiu per a vianants i que el de Pierre Vilar –el que passa davant l'estació de trens- canviarà de sentit. Es preveu que la reposició tingui un cost superior als 2 milions d'euros (MEUR). Madrenas ha avançat que allò que es vol ara és parlar amb l'Estat per fixar un calendari per a les obres.  L'alcaldessa de Girona ja ha subratllat, d'entrada, que la reposició de plaça Espanya forma part del paquet d'obligacions que encara té pendents l'Estat per les obres del TAV. "Per tant, correspon a Foment executar l'obra", ha insistit Madrenas, recordant que durant anys part d'aquest espai va acollir l'estació provisional d'autobusos. Ara fa gairebé un any, l'Ajuntament ja va definir com volia que quedés la futura plaça Espanya. De les quatre propostes que hi havia sobre la taula, en va prioritzar una. El consistori va fer una audiència pública i va obrir un procés participatiu perquè els veïns hi diguessin la seva i proposessin millores. N'hi va haver 88 que van prendre part en el procés i ara, el resultat d'aquestes votacions ja s'ha incorporat a l'avantprojecte que s'ha enviat a Foment.  Segons ha destacat l'alcaldessa, la nova plaça es concep com un espai diàfan –amb diferents espais verds- pensada per al "gaudi i el descans" i que satisfarà "les necessitats dels veïns de l'Eixample". Però al mateix temps, la plaça també servirà com a "vestíbul i porta d'entrada" a l'estació de trens i permetrà "relligar" els diferents barris que té a banda i banda. Sense terrasses  Segons van decidir els veïns, a la nova plaça Espanya no hi haurà espai per a terrasses. Ni tampoc s'hi permetran fer actuacions lúdiques i culturals de gran format. Sobre plànol es dibuixa com un espai diàfan, amb una zona de jocs infantils i una altra de lleure per als veïns, que prioritza els vianants per damunt dels vehicles.  Sí que hi haurà, però, un vial de servei que la creuarà. Anirà des de la façana de l'estació fins a la carretera Barcelona, i també servirà per donar accés a un gual i a l'aparcament del futur hotel que es construirà a la zona. Segons ha dit Madrenas, aquest és l'únic punt que encara cal acabar de definir amb els veïns (perquè el consistori situa el vial més cap al centre de la plaça i ells el volen més a tocar dels edificis). El vial només es podrà agafar en un sol sentit de circulació –de l'estació cap a carretera Barcelona- i al final hi haurà un semàfor (que facilitarà les incorporacions tant en un com en altre sentit) A més, com ja recollia la proposta que es va presentar, l'avantprojecte també elimina l'actual gir a l'esquerra entre la carretera Barcelona i l'estació (que s'havia convertit en un punt negre). El carrer Bailén passarà a ser exclusiu per a vianants i el de Pierre Vilar –el que passa davant l'estació- canviarà de sentit. Així, els cotxes que recullin o deixin passatgers hauran de sortir en direcció Poeta Marquina. Més de 2 MEUR L'avantprojecte que s'ha enviat a Foment també recull una primera estimació dels costos de l'obra, que pugen a més de 2 MEUR. D'aquests, 1,8 corresponen exclusivament a la plaça, 170.000 a l'espai del carrer Pierre Vilar i 155.000 al del carrer Bailén. Segons ha avançat l'alcaldessa de Girona, el consistori entén que haurà d'assumir part d'aquesta darrera partida (perquè un tros del carrer Bailén queda fora de la plaça). La resta, però, segons subratlla el consistori, ha d'anar a càrrec de l'Estat. Ara, l'Ajuntament vol reunir-se amb representants de Foment i Adif per demanar-los que redactin el projecte i executin l'obra. A més, també vol que li posin un calendari damunt la taula. Madrenas ja ha dit que la reposició de plaça Espanya és un afer "que no s'ha de polititzar" i que allò que cal és que l'obra es faci "quan més aviat millor". Llicència per al futur hotel A banda de la part pública, la reurbanització de la plaça Espanya es completa amb una actuació privada. I és que part de l'espai que ocupava l'antiga estació d'autobusos és d'un propietari que el va cedir. Ara, però, la seva intenció és aixecar-hi un hotel i un edifici d'habitatges. I precisament, segons ha informat el consistori, ja s'ha rebut una llicència per fer-hi l'hotel. De moment, però, l'Ajuntament no n'ha donat més detalls, perquè encara ha d'estudiar la documentació abans de donar-hi el vistiplau. Madrenas, però, sí que ha dit que preveuen que l'obra d'aquest hotel ja pugui començar durant el 2019. Per últim, l'Ajuntament de Girona també ha explicat que en breu tornarà a treure a licitació l'obra de la marquesina que ha donar accés a l'estació del TGV (i que creuarà part del parc Central). Els treballs s'han de tornar a treure a concurs perquè l'empresa que havia d'executar-los va fer fallida i la que havia quedat segona va acabar renunciant a fer-los.

Summary: Girona enllesteix la proposta de reforma de plaça Espanya i l'envia a Foment perquè faci el projecte i executi l'obra


El Tribunal Constitucional (TC) ha admès aquest dilluns a tràmit l’incident d’execució de sentència que divendres va registrar l’Advocacia de l’Estat contra l’aprovació del Parlament de Catalunya de les conclusions de la comissió d’estudi del Procés Constituent. El ple de l’alt tribunal ha pres aquesta decisió per unanimitat i ha decidit donar 20 dies a les parts per presentar al·legacions que considerin oportunes. El Constitucional obre també la via per a l’adopció de les mesures previstes a l’article 92 de la Llei Orgànica del Tribunal Constitucional que preveu sancions econòmiques de 3.000 a 30.000 euros i la suspensió de les funcions de càrrecs públics. En aquest sentit, el TC dóna també 20 dies a la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, i a la resta de membres de la mesa perquè informin sobre el compliment de les resolucions del mateix TC. L’admissió a tràmit de l’incident d’execució de sentència per part del TC comporta la suspensió automàtica de la resolució del Parlament de Catalunya sobre les conclusions de la comissió d’Estudi del Procés Constituent i el trasllat a la Fiscalia i al Parlament de la petició de nul·litat formulada per l’Advocacia de l’Estat respecte a la decisió de la cambra catalana. En aquest sentit, el tribunal dóna 20 dies de marge a les parts per tal que puguin presentar les seves al·legacions, atenent al que estableix l’article 92.1.2 de la Llei Orgànica del Tribunal Constitucional. La decisió del ple del Constitucional també exigeix notificar personalment la resolució a la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, a la resta de membres de la Mesa, al secretari general de la cambra catalana, així com al president i als representants del Consell de Govern de la Generalitat de Catalunya. Així mateix, el ple adverteix a tots ells “del seu deure de paralitzar qualsevol iniciativa que suposi ignorar o eludir la suspensió acordada, informant-los de les eventuals responsabilitats, inclosa la penal”. El TC també requereix a la presidenta del Parlament a la resta d’integrants de la Mesa i al secretari general que informin sobre el compliment de la sentència de desembre de 2015, que declara inconstitucional la declaració del Parlament que inicia el procés de desconnexió, així com de l’advertència del mateix tribunal a la cambra catalana del 19 de juliol per no seguir amb la desconnexió. En cas que les explicacions de Forcadell i de la resta de requerits no convencin el ple del Constitucional i aquest apreciï un incompliment total o parcial, podria adoptar les mesures coercitives contemplades a l’article 92.4 de la reforma de la Llei Orgànica del Tribunal Constitucional.  Entre les sancions previstes a l’esmentat article, la normativa del TC preveu sancions multes de 3.000 a 30.000 euros a les autoritats, empleats públics o particulars que incompleixin les resolucions del Tribunal. També preveu acordar la suspensió de les funcions de les autoritats o empleats públics de l’Administració responsable de l’incompliment, en aquest cas del Parlament de Catalunya. “També podria deduir l’oportú testimoni de particulars per exigir la responsabilitat penal que pugui correspondre”, afegeix la Llei del TC, que obria la via penal. Un "mecanisme unilateral d'exercici democràtic"  El text aprovat la setmana passada per JxSí i la CUP fixa tres fases del Procés Constituent. La primera, de procés participatiu, una segona de "desconnexió amb l'Estat i convocatòria d'unes eleccions constituents que conformaran l'Assemblea Constituent per redactar un projecte de Constitució", i una tercera per "ratificar-la a nivell popular mitjançant referèndum".  En la primera de les parts, es crearia –segons el text aprovat- el Fòrum Social Constituent, conformat per partits polítics i societat civil organitzada. Aquí es debatrien i formularien un seguit de preguntes sobre continguts de la futura Constitució, que haurien de ser respostes en un procés participatiu pels ciutadans. El que en surti d'aquesta consulta, seria "vinculant" per als redactors del futur text constitucional.  El punt més interessant i polèmic, però, ve en la segona fase. Les conclusions de la comissió diuen que "es completarà la desconnexió amb la legalitat de l'Estat espanyol a través de l'aprovació de les lleis de desconnexió per part del Parlament de Catalunya i un mecanisme unilateral d'exercici democràtic que servirà per activar la convocatòria de l'Assemblea Constituent". D'aquesta manera, s'obre la porta, sense concretar-ho, a la possibilitat de convocar un referèndum unilateral d'independència (RUI) o a qualsevol altre instrument semblant sense comptar amb el permís o l'acord de l'Estat. Les conclusions també matisen que les lleis de desconnexió "no són susceptibles de control, suspensió o impugnació per part de cap altre poder, jutjat o tribunal".  Per últim, la darrera fase parla de donar "plens poders" a l'Assemblea un cop estigui convocada, elegida i constituïda, i que cap de les seves decisions podrà ser tampoc "susceptible de control, suspensió o impugnació" per part de cap tribunal. La fase final descriu també que una vegada l'Assemblea hagi aprovat el projecte de Constitució, "es convocarà un referèndum constitucional per a que el poble aprovi o rebutgi de manera pacífica i democràtica" el text. Les conclusions aprovades també diuen que el Parlament "empara" el procés constituent i per això "insta el Govern a posar a disposició de la ciutadania els recursos que calgui per realitzar un debat constituent de base social, transversal, plural, democràtic i obert". A tal efecte, es diu que es crearà una "comissió de seguiment del Procés Constituent" que vetllarà perquè sigui així.  Tots els grups parlamentaris van participar en el debat, però només JxSí i la CUP hi han votat a favor. CSQP, igual que va fer a la comissió, va votar en contra de les conclusions, el PSC va decidir no votar i el PPC i Ciutadans van abandonar l'hemicicle en el moment de la votació en senyal de protesta.

Summary: El TC suspèn les conclusions de la comissió d'estudi del Procés Constituent i dóna 20 dies a les parts per presentar al·legacions


El president del Comitè de les Regions, Karl-Heinz Lambertz, ha assegurat aquest dimecres que "l'empresonament de polítics" catalans "no contribueix gens a una solució". En declaracions a l'ACN i Catalunya Ràdio des de Brussel·les, on ha participat a la recepció de la Diada organitzada per la Delegació del Govern, Lambertz ha dit que, des del seu punt de vista, tenir polítics presos a l'Estat espanyol tampoc es correspon amb el "cabal comunitari", l'anomenat 'acquis communautaire', en francès, que agrupa els drets i obligacions jurídics dels estats de la UE. "Estic fermament convençut que un conflicte com el de Catalunya no es pot solucionar ni amb la policia ni amb l'exèrcit", ha dit, remarcant estar "molt content" per la fi del 155.  Lambertz ha celebrat que "Catalunya estigui de nou representada plenament a Brussel·les", i ha destacat que és un territori "molt actiu" a la capital europea.  Preguntat sobre la situació política, el president del Comitè de les Regions ha dit que és "evident que cal diàleg entre Catalunya i el govern espanyol" i que en els darrers anys "no s'ha fet".  El belga ha indicat que Europa "no pot arreglar el problema català" i que confia que el diàleg "bloquejat" en els últims anys ara "torni" amb "idees i voluntat de trobar un compromís". "La situació requereix molta creativitat i molta capacitat de discussió i diàleg", ha reiterat.  Amb tot, Lambertz ha dit que si finalment els governs català i espanyol no aconsegueixen obrir converses, podria ser "útil" que la Europa "incités al diàleg". De fet, ha recordat que la institució que presideix, el Comitè de les Regions, ja va mantenir un llarg debat sobre Catalunya el 10 d'octubre passat i va fer, llavors, una "crida al diàleg".

Summary: El president del Comitè de les Regions diu que tenir a la presó polítics catalans “no contribueix gens” a una solució


El Govern, els partits i les entitats sobiranistes han carregat contra el veto de la Junta Electoral Central (JEC) a Carles Puigdemont, Toni Comín i Clara Ponsatí com a candidats de JxCat a l'Eurocambra. En la concentració d'aquest divendres a la tarda davant la delegació del govern espanyol a Barcelona, la consellera Meritxell Budó ha celebrat que la Fiscalia de Madrid hagi donat la raó a JxCat. En declaracions a la premsa, Elisenda Paluzie (ANC), Marcel Mauri (Òmnnium), Elsa Artadi (JxCat), Ernest Maragall (ERC), Jaume Asens (CatECP) i Carles Riera (CUP) han constatat "l'atac" a la democràcia que suposa la sentència de la JEC i s'ha mostrat confiats que la justícia acabi aixecant el veto. Riera ha preguntat a les forces democràtiques "fins quan" continuaran participant en eleccions on l'Estat hi va "amb les cartes marcades".

Summary: Govern, partits i entitats sobiranistes carreguen contra la JEC i esperen que la justícia aixequi el veto a Puigdemont


Girona vol convertir-se en punt de referència mundial de la seguretat jurídica. De la mateixa manera de Davos (Suïssa) ha esdevingut el fòrum mundial de l'economia, Girona aspira a fer el mateix en el món del dret amb la celebració de la segona edició del Congrés sobre Seguretat Jurídica i Democràcia a Iberoamèrica. Enguany, la trobada que reunirà les primeres espases del món jurídic es dedicarà a la corrupció i a la pobresa a Iberoamèrica i es farà del 10 al 12 d'octubre. Aquest dimarts s'ha signat un conveni amb  la Conferència de Ministres de Justícia dels Països Iberoamericans (COMJIB) que serà coorganitzadora de l'esdeveniment, que té caràcter biennal.      El rector de la Universitat de Girona (UdG), Sergi Bonet, i el secretari general de la Conferència de Ministres de Justícia dels Països Iberoamericans (COMJIB), Arkel Benítez, han formalitzat aquest matí un conveni de col·laboració per  a l'organització de la segona edició del Congrés sobre Seguretat Jurídica i Democràcia a Iberoamèrica. A l'acte també hi ha participat l'alcaldessa de Girona en funcions, Isabel Muradàs, el president de la Diputació de Girona, Pere Vila, el director de la Càtedra de Cultura Jurídica de la UdG, Jordi Ferrer, i el magistrat Carles Cruz.   La col·laboració amb aquest organisme iberoamericà ha de ser l'impuls definitiu per al congrés per situar-se com a cita de referència del dret a nivell mundial. Aquesta és l'aspiració dels seus organitzadors, que volen que Girona esdevingui fòrum de trobada de la mateixa manera que ho és el Fòrum de Davos per al món de l'economia.  El rector ha assegurat que poder fer una segona edició fa que Girona sigui un "referent en l'àmbit de la seguretat jurídica". En la primera edició, l'any 2013, ja van passar personalitats destacades com l'expresident del govern espanyol, José Luís Rodríguez Zapatero, l'aleshores ministre de Justícia, Alberto Ruíz Gallardón, i els presidents del Tribunal Suprem i el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya. La inauguració la va fer Felip de Borbó en condició de príncep de Girona.  Aquesta segona edició girarà a l'entorn d'estudiar les relacions entre seguretat jurídica, pobresa i corrupció. Com ja ha avançat el director de la Càtedra de Cultura Jurídica de la UdG, Jordi Ferrer, aquest és un tema que afecta tant els països de l'Amèrica Llatina com també l'estat espanyol, especialment arran de la crisi econòmica. Entre d'altres, els juristes debatran sobre quines solucions es poden proposar per aconseguir per la via legal que els fons públics que es desvien per casos de corrupció es retornin.  Per la seva banda, el secretari general de la COMJIB, Arkel Benítez ha elogiat el fet que la UdG organitzi un esdeveniment acadèmic d'àmbit internacional perquè considera que les decisions que s'hi prenguin reverteixen en els agents que considera que són els més importants en democràcia: els ciutadans. "El coneixement que es transferirà serà molt útil per als poders públics", ha manifestat.    En el seu primer acte públic com a alcaldessa de Girona en funcions, Isabel Muradàs ha remarcat que aquest congrés enforteix la internacionalització tant de la ciutat com de la universitat alhora que estreny els lligams entre la universitat i la ciutat. La presentació d'aquest conveni de col·laboració estava prevista per dilluns però els esdeveniments polítics van obligar a posposar-la. No obstant això, l'alcalde sortint i nou president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha deixat gravat un petit vídeo on destaca que el congrés consolida Girona a nivell internacional i qualifica "d'excel·lent notícia" la segona edició del congrés.  El president de la Diputació de Girona, Pere Vila, ha destacat que és un encert centrar l'eix del congrés en termes tan concrets com la pobresa i la corrupció i evitar fer una aproximació generalista a la seguretat jurídica perquè així es podrà traslladar el debat acadèmic "a les necessitats reals de la societat".  Encara no estan confirmats els noms dels ponents però, segons ha avançat Jordi Ferrer, seran "de tant o més nivell" que en l'edició del 2013. Tampoc s'ha decidit encara si es convidarà el rei Felip de Borbó a inaugurar la cita.

Summary: Girona vol convertir-se en el Davos del món del dret


La manifestació d'estudiants a Barcelona per reclamar una rebaixa de les taxes universitàries i equiparar els preus de graus i màsters ha acabat amb una seguda de més d'un centenar de persones davant la Secretaria d'Universitats que ha obligat a tallar la Via Laietana durant més de quatre hores. Cap a dos quarts d' 1 de la matinada, els Mossos d'Esquadra, amb un fort desplegament, han desallotjat una a una les persones que participaven en la seguda, que havia quedat encerclada pel cordó policial que custodiava la seu d'Universitats i bloquejava l'accés a la Via Laietana. Des de fora del cordó, desenes de persones han donat suport als concentrats amb crits que animaven a la "resistència" i contra la policia.

Summary: Més d'un centenar d'estudiants tallen la Via Laietana amb una seguda davant d'Universitats durant més de quatre hores


Eurostat, l'oficina estadística europea, ha confirmat aquest dijous que el dèficit públic de l'Estat espanyol va ser el 2015 del 5,1% del PIB, incloent-hi les ajudes a la banca. Brussel·les valida l'estimació del 5,08% que havia avançat el ministre d'Hisenda en funcions, Cristóbal Montoro, i confirma que Espanya ha tornat a incomplir l'objectiu de dèficit pactat: la desviació és de gairebé un punt, per sobre del 4,2% exigit per la Comissió Europea per a l'any passat. L'Estat té el segon pitjor dèficit públic de la Unió Europea, només superat per Grècia, on el desequilibri puja al 7,2%. Només quatre socis de la zona euro, Grècia, Espanya, Portugal i França, incompleixen el límit màxim permès del 3%. El deute públic espanyol va tancar el 2015 en el 99,2%, una dècima menys que l'any anterior, i se situa en 1,072 bilions d'euros. La mitjana de la zona euro és vuit punts i mig inferior, del 90,7%. Els estats membres més endeutats són Grècia (176,9%), Itàlia (132,7%) i Portugal (129%). En el conjunt de la zona euro, el dèficit públic va caure el 2015 fins el 2,1%, mig punt menys que l'any anterior, i a la UE fins el 2,4%, sis dècimes menys que el 2014. Amb Grècia i Espanya, també Portugal (4,4%) i França (3,5%) incompleixen el límit màxim del 3% de dèficit públic que marca el Pacte d'Estabilitat i Creixement. Només tres països tenen superàvit: Luxemburg (+1,2% del PIB l'any passat), Alemanya (+0,7%) i Estònia (+0,4%). El 2014, el dèficit públic espanyol va ser del 5,9%, també incloent-hi les ajudes a la banca. El 5,1% registrat finalment el 2015 representa 54.965 milions d'euros.

Summary: Eurostat confirma que el dèficit públic espanyol va ser del 5,1% el 2015


La Facultat d'Economia i Empresa de la Universitat de Barcelona (UB) busca finançar projectes de recerca amb donacions d'exalumnes. Aquesta via s'ha presentat aquest dilluns amb el doble objectiu de ser un sistema "complementari, no substitutiu" a l'aportació pressupostària pública i, a més, "mantenir el vincle" amb els antics estudiants, segons ha explicat la degana Elisenda Paluzie. A través de Verkami, els exalumnes poden fer aportacions de 100 euros que donen dret a tenir una placa amb el nom i l'any de graduació en un mur de la facultat. D'altra banda, aquells qui inverteixin 5.000 euros o més podran posar nom a la beca de finançament del projecte. La UB calcula que actualment hi ha més de 50.000 antics estudiants de la Facultat d'Economia i Empresa.

Summary: La Facultat d'Economia i Empresa de la UB vol que els exalumnes participin en el finançament de projectes de recerca


Més de 4.000 persones s'han concentrat aquest divendres per segon dia consecutiu a la plaça de la Font de Tarragona per reclamar la llibertat dels consellers empresonats i la dels líders de l'ANC i Òmnium. Amb centenars de pancartes de 'SOS Democracy' o 'Llibertat', els manifestants també han cantat "Puigdemont, el nostre president" i s'han tornat a sentir crits de "Ballesteros, dimissió", just davant de l'edifici de l'Ajuntament. L'exvicepresident del Govern i exlíder d'ERC Josep Lluís Carod Rovira i l'actor Oriol Grau han estat els encarregats de llegir el manifest, en què Carod Rovira ha reclamat "una gran victòria" el 21-D i ha retret el paper de la Unió Europea en l'assumpte català.

Summary: Més de 4.000 persones reclamen a Tarragona per segon dia consecutiu l'alliberament dels consellers empresonats


ERC, JxCat, CUP, BNG, Bildu i Més per Mallorca signen un article conjunt que aposta per un diàleg "sense condicions" ACN Barcelona.-Representants de partits sobiranistes de l'estat espanyol fan front comú per demanar al futur govern espanyol que reconegui el dret a l'autodeterminació i s'obri un diàleg "sense condicions". L'article publicat al diari Gara està signat per Gabriel Rufián (ERC), Laura Borràs (JxCat), Mireia Vehí (CUP), Mertxe Aizpurua (EH Bildu), Nestor Rego (BNG) i Vicenç Vidal (Més per Mallorca) sota el títol 'De la Llotja de Mar a Madrid, en defensa de la democràcia i la sobirania'. En l'article, defensen també que un govern PSOE-UP ha de liderar un "canvi d'era" que certifiqui la "defunció del règim del '78" i assumeixin la seva responsabilitat en construir un "veritable estat democràtic. I és que, pels signants, el règim del '78 pateix un "dèficit democràtic estructural". Amb el mateix esperit que les formacions sobiranistes van signar el passat 25 d'octubre a Barcelona la Declaració de Llotja de Mar, ara han tornat a unir forces per reclamar al pròxim govern espanyol que "afronti el problema de cara i comenci a avançar en solucions" que, segons diuen, "només poden venir del reconeixement i el respecte de les nacions i de tots els interlocutors i propostes que busquen garantir l'exercici de drets fonamentals".   I és que els partits sobiranistes creuen que "la incapacitat de la política espanyola de dialogar amb la dissidència, ja sigui ideològica o territorial, ha portat el sistema al col·lapse". Segons recorden, els partits sobiranistes de l'Estat estan representants per 29 diputats al Congrés i 21 senadors. I davant el context polític actual i les negociacions per a la investidura de Pedro Sánchez llancen una proposta. "Proposem seure i parlar. Que tots els actors polítics puguin seure, parlar i negociar sense condicions i que es parli del reconeixement nacional i, per tant, del dret a l'autodeterminació", defensen. Així mateix, reclamen que s'aturi la "repressió ferotge" que, segons diuen, ha suplantat el diàleg i les solucions polítiques i democràtiques. Per als signants, només serà possible un estat democràtic si es posa fi a la "repressió" i es reconeix tant el caràcter plurinacional com el dret a l'autodeterminació dels pobles.

Summary: Partits sobiranistes de l'Estat demanen al futur govern espanyol un diàleg que inclogui l'autodeterminació


La Conferència Episcopal Tarraconense ha demanat al president de la Generalitat, Quim Torra, que "en aquests moments especialment delicats" governi "amb justícia i encert", cercant "sempre" el bé comú i la "concòrdia de tots els catalans". Els bisbes, reunits al Santuari de la Mare de Déu de Loreto, a Tarragona, el 15 i 16 de maig, li han recomanat també que busqui el "diàleg" amb les altres institucions de l'Estat. D'altra banda, els bisbes veuen amb "preocupació" les iniciatives legislatives en relació a l'eutanàsia i el suïcidi assistit. Recorden, en aquest sentit, el "compromís" de l'Església en favor de la vida i subratllen que l'Església demana mitigar el dolor i el sofriment mitjançant cures pal·liatives i l'acompanyament als malalts i als qui en tenen cura, així com legislar en favor de "bones mesures socials que permetin una millor atenció als malalts".

Summary: La Conferència Episcopal Tarraconense demana a Torra que governi buscant la "concòrdia de tots els catalans"


El Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) ha publicat aquest dimarts la suspensió cautelar de la llei de transitorietat jurídica i fundacional de la república per part del Tribunal Constitucional (TC). Així mateix, en l'edició d'aquest dimarts també es fa referència als recursos del govern espanyol i, per tant, la suspensió d'alguna dels preceptes dels pressupostos del 2017 i de la llei de codi tributari que estableix l'estructura tributària de la Generalitat, que inclou l'Agència Tributària de Catalunya (ATC). El passat 18 de setembre, el DOGC ja publicar la suspensió de la llei del referèndum i del decret de convocatòria de l'1-O.

Summary: El DOGC publica la suspensió de la llei de transitorietat jurídica per part del TC


La Cambra de Comerç destaca  l'augment del 18% dels certificats d'exportació fora de la UE respecte fa un any ACN Girona.-L'economia gironina "resisteix" malgrat la "convulsió política" que viu el país i les "incerteses" en l'economia mundial. Així ho creu la Cambra de Comerç que ha destacat les exportacions com a "punt fort". Així ho demostren les xifres. Des del gener fins a l'agost d'enguany, les exportacions han crescut un 6% respecte el mateix període de l'any passat alhora que hi ha hagut un increment "extraordinari" del 18% del nombre de certificats d'exportació emesos a països de fora de la UE, passant dels 14.586 als 17.248 en el que portem d'any. Ho ha destacat el president de la cambra a Girona, Jaume Fàbrega, durant la inauguració de la 58a edició de la Fira de Mostres on les autoritats han destacat l"excepcionalitat" política i social del país.

Summary: L'economia gironina "resisteix" amb les exportacions com a punt fort malgrat la "convulsió política"


El segon tinent d'alcalde de la Paeria i regidor de Promoció i gestió de l'hàbitat urbà i rural i la sostenibilitat, Félix Larrosa, ha explicat que des de fa més d'un mes l'Ajuntament de Lleida, en el marc de la campanya anual que porta a terme, està duent a terme un seguit d'actuacions per tal de minimitzar la presència de mosquits i altres insectes a la ciutat. El responsable municipal ha concretat que, entre altres, s'estan duent a terme tasques de neteja i també s'està aplicant un bactericida biològic en aquells punts on es detecta la presència de larves, sobretot entorn del riu Segre. Així mateix, ha remarcat que no s'actua en insectes adults ja que en aquest cas caldria utilitzar productes químics. Larrosa assegura que no existeix "una situació d'alarma generalitzada" a la ciutat i rebutja parlar de "plaga", tot defensant que es tracta d'una situació "transitòria" afavorida per l'arribada d'una forta calor acompanyada de pluges, que "han deixat punts on s'entolla l'aigua i que esdevenen un caldo de cultiu per a la proliferació de mosquits i d'altres insectes". En aquest sentit, considera "ridícul" que el grup municipal del PDeCAt i Unió es vulgui atacar l'equip de govern amb aquesta qüestió. Félix Larrosa considera que no existeix "una situació d'alarma generalitzada" a la ciutat per la presència de mosquits i altres insectes, tot i les queixes d'alguns ciutadans per les picades sofertes. Així mateix, ha defensat que "els veïns saben que sempre que han tingut algun problema amb aquesta qüestió s'han adreçat a la Paeria i des de l'Ajuntament s'ha actuat conseqüentment seguint les incidències i atacant l'origen del problema", que són els nius on es desenvolupen les larves que s'acabaran convertint en insectes.  Segons el responsable municipal, aquest "problema", que considera "transitori", rau en el fet que "ha arribat una època de forta calor, acompanyada de l'arribada d'aigua, que provoca que hi hagi espais i racons de la ciutat, especialment a l'entorn del riu Segre, on s'entolla i això és un caldo de cultiu per a la proliferació de mosquits i d'altres insectes". En aquest sentit, Larrosa reconeix que es poden detectar més mosquits en zones properes al riu o a fonts d'aigua així com en camps de futbol "perquè el mateix reg de l'aigua fa que es concentrin els insectes en aquell espai".  El responsable municipal ha explicat que des de fa més d'un mes i de la mateixa manera que en anys anteriors, la Paeria "està actuant als embornals, netejant i anant a buscar els punts amb presència de larves" i "tots aquests treballs es fan de forma manual". En aquest sentit, el tinent d'alcalde ha remarcat que s'està actuant en les larves, amb un bactericida biològic, però no en els insectes adults, ja que en aquest cas caldria utilitzar productes químics, que l'Ajuntament de Lleida va decidir deixar d'emprar. Aquestes actuacions es complementen amb els diferents tractaments que porta a terme la Generalitat contra la mosca negra al Segre, segons ha indicat LArrosa. En el darrer Ple municipal, celebrat divendres passat, Félix Larrosa ja va advertir als participants a l'Aplec del Caragol que prenguessin precaucions per protegir-se dels mosquits tenint en compte la proximitat del recinte amb el riu. Malgrat això, el tinent d'alcalde ha assegurat que un cop finalitzada la festa "el comentari general dels collistes és que no s'havia notat cap incidència de cap tipus amb aquest tema".  Així mateix, en els actes de cloenda al parc de la Mitjana dels actes de l'Agenda 21, "tampoc es van detectar incidències", ha manifestat.

Summary: La Paeria nega que existeixi "una situació d'alarma generalitzada" per la presència de mosquits a la ciutat


La circulació de trens a l'Estació de França de Barcelona quedarà interrompuda el matí de divendres per l'acte on coincideixen el rei Felip VI i el president del govern espanyol, Pedro Sánchez. La decisió s'ha pres a petició els Mossos d'Esquadra, i la franja afectada serà la d'entre les 9.25 i les 11.45 hores. S'ha reprogramat l'oferta de forma que en l'R2 Sud hi haurà dos trens per hora i sentit en tota la línia amb origen i finalització a Montcada i Reixac. El servei comercial es farà fins a Passeig de Gràcia. Pel que fa als Regionals R13, R14, R15, R16 i R17, iniciaran o acabaran el recorregut a Sants. Els clients podran continuar fins a Passeig de Gràcia en els trens de la línia R2 Sud i Nord.

Summary: Interrompen la circulació de trens a l'Estació de França el matí de divendres per l'acte on hi ha el rei i Sánchez


El vicepresident del Govern, Oriol Junqueras, ha afirmat aquest dissabte que el compromís de l’executiu català “amb la independència i amb la manera d’assolir-la és ben conegut per tothom, és públic i és fàcil de ser jutjat per tothom”. Des de Roquetes (Baix Ebre), Junqueras ha garantit que el Govern serà “absolutament fidel” al compromís de “portar el país cap a la independència”, tal com queda reflectit, ha dit, “en els programes electorals”, mitjançant un referèndum que està previst que se celebri al setembre. El vicepresident del Govern ha afirmat que, com a coordinador d’aquest procés consultiu a la ciutadania, ell i el seu equip estan abocant totes les seves “forces, dedicació i concentració” per garantir-ne el bon funcionament i la seva realització. Oriol Junqueras, que ha evitat referir-se directament a la CUP arran de la polèmica per la detenció de l’alcaldessa de Berga per part dels Mossos d’Esquadra, ha mostrat el seu convenciment que “tothom” té com a prioritat el país.

Summary: Junqueras: “El nostre compromís amb la independència és públic i ben conegut per tothom”


La sectorial d’educació de la Intersindical-CSC s’ha constituït aquest dissabte al matí en una assemblea fundacional celebrada a la Colònia Güell, a Santa Coloma de Cervelló (Baix Llobregat). Després d’acumular un any de trajectòria i de concórrer a les eleccions sindicals del mes de març, on va obtenir 47 representants, la sectorial ha mantingut una activitat permanent que ha culminat amb l'assemblea. Durant l’acte, el secretari general del sindicat, Carles Sastre, ha subratllat que en qualsevol procés cal tenir una “mentalitat de caixa d’eines” i que, en el cas de Catalunya, manca l’”eina sindical”. D’altra banda, Sastre ha considerat l’educació un “sector estratègic” i ha instat els docents a fer xarxa i lluitar contra “l’agenda oculta del 155”.  Les votacions de la ponència estratègica i organitzativa han estat acceptades per unanimitat i han servit per posar ordre a la falta d'estructura que patia la sectorial. De la mateixa manera, s’ha votat la configuració del secretariat nacional i ha resultat seleccionada l’única candidatura presentada, que ha rebut un suport pràcticament total dels assistents, amb només un vot contrari i una abstenció. El secretariat nacional d'educació que sorgeix de l'assemblea i que liderarà la tasca sindical en àmbit educatiu de la Intersindical-CSC estarà format per Marina Sureda, Pablo Fernández, Judit Ribera, Eloi Planas, Xavier Oca, Zaida Vidal i Narcís López.

Summary: Es constitueix la sectorial d’educació de la Intersindical-CSC


Un motorista de 53 anys va morir aquest diumenge al vespre quan, per causes que es desconeixen, va caure del vehicle quan es disposava a agafar la sortida número 9 de la ronda de Dalt, la de Sarrià-Sant Gervasi, circulant en sentit Besòs. L'home va morir al mateix lloc de l'accident. La Unitat d'Investigació i Prevenció de l'Accidentalitat (UIPA) de la Guàrdia Urbana s'ha fet càrrec de la investigació de l'accident, que es va produir cap a les 22.40 hores. La Guàrdia Urbana va activar el servei de suport psicosocial del Centre d'Urgències i Emergències Socials de Barcelona (CUESB) per atendre els familiars de la víctima. Aquesta és la víctima mortal número 21 en accident de trànsit en el que portem d'any a la ciutat. L'Ajuntament de Barcelona ha lamentat la mort d'aquest ciutadà, i trasllada el seu condol a la família i amics, i referma el seu compromís per continuar treballant per reduir les víctimes d'accidents de trànsit a la ciutat, segons exposa en un comunicat.

Summary: Mor un motorista en un accident a la ronda de Dalt


Xavier Boquete (JxCat) ha estat escollit president del Consell Comarcal de l'Anoia gràcies als vots de la seva formació i del PSC. Un acord que ha deixat a l'oposició ERC, que ha estat la llista més votada en les darreres eleccions del 26-M i, per tant, la força que tindrà més consellers. El ple del Consell Comarcal ha començat tard i amb diversos contratemps, ja que alguns concentrats, convocats per l'ANC, han ocupat el ple amb pancartes en contra del pacte "amb el 155". En un primer moment, els Mossos d'Esquadra han hagut de desallotjar part dels concentrats que, malgrat això, han tornat a ocupar el ple fins al moment de l'elecció i han qualificat de "traïdors, xoriços i botiflers" els consellers de JxCat.  Un centenar de persones s'ha concentrat aquest divendres al matí a les portes del Consell Comarcal de l'Anoia per protestar contra el pacte entre JxCat i el PSC, que ha donat la presidència de l'ens a Xavier Boquete durant els pròxims tres anys i Santi Boch, del PdeCat, durant l'últim any.  Amb xiulets i pancartes en contra del pacte, els concentrats han protestat contra qualsevol tipus d'acord "amb les forces del 155" ja sigui des de JxCat com des d'ERC. "Protestem per l'acord del Consell Comarcal perquè és el que tenim aquí, però estem en contra de qualsevol pacte amb ells", ha assegurat la portaveu de l'ANC a la comarca, Rosa Poch.  Uns quants concentrats han ocupat el ple durant uns minuts i la policia ha hagut d'actuar per desallotjar-los sota l'avís de cometre un delicte de desordre públic si no abandonaven l'espai. Finalment, han estat reubicats a la part final de la sala i els agents els han avisat que no podien entorpir el funcionament del ple. Malgrat això, quan ha arribat el moment de les votacions, els concentrats han tornat a ocupar el ple i s'hi han estat fins a la proclamació de Xavier Boquete com a president.  Els concentrats han qualificat els consellers de JxCat de "traïdors, botiflers i xoriços", i els han demanat, en diverses ocasions, que se suspengués el ple i es reconsiderés el pacte. Decebuts, han lamentat l'acord i han demanat unitat a les forces independentistes.  Des de JxCat han justificat l'acord amb el PSC perquè, malgrat "les clares deficiències ideològiques, ens uneix un mateix model de comarca", i han subratllat que el pacte es fa en clau local i comarcal. En canvi, des d'ERC, han assegurat que el pacte de JxCat i el PSC només respon a la voluntat "de mantenir la cadira" i han afegit que l'acord no representa la comarca, ja que ERC i JxCat són els qui han obtingut més alcaldies a l'Anoia, mentre que el PSC, en canvi, només n'ha obtingut una.

Summary: Xavier Boquete, de JxCat, és escollit president del Consell Comarcal de l'Anoia gràcies a un acord amb el PSC


El Govern ha aprovat autoritzar l'Agència de Residus de Catalunya a concedir una subvenció de 33,4 MEUR a l'AMB per dur a terme l'execució de les obres de clausura de l'abocador de la Vall d'en Joan, conegut com l'abocador del Garraf, al terme municipal de Gavà, que va cessar la seva activitat el 2006. La subvenció servirà per acabar el segellament i restauració definitiva de les zones III i IV de l'abocador i, així, disminuir el seu potencial impacte ambiental. D’altra banda, la partida també inclou l’execució d’un estudi per analitzar les causes de les olors de la surgència de la Falconera, a la comarca del Garraf. De total, 17,8 milions s'entregaran a l'AMB el 2019, 7,6 el 2020 i vuit el 2023. Les obres està previst que s'allarguin fins a finals del 2023. L’AMB s’encarregarà de tramitar, aprovar i efectuar la contractació, així com dels permisos i llicències urbanístiques, d’obres, i ambientals necessaris. Les parts ja van signar un conveni el passat mes de juliol que concretava l’acord.

Summary: El Govern subvenciona amb 33,4 MEUR la finalització de la clausura de l'abocador del Garraf


El ministeri d'Hisenda ha habilitat una pàgina web on es poden descarregar els models de "declaració responsable" per als proveïdors i òrgans de contractació de la Generalitat, en compliment de l'ordre del consell de ministres que suposa la intervenció de les finances. A la pàgina web, s'inclou la normativa aprovada per la Comissió Delegada del Govern per Assumptes Econòmics  i el llistat de 300 empreses afectades.  A més, també ha habilitat una adreça de correu electrònic per resoldre dubtes relacionats amb com s'han de fer les ordres de pagament: soporteordenpago@correo.aeat.es.  El web és http://www.minhafp.gob.es/es-ES/Areas%20Tematicas/Paginas/MedidasAcuerdoCDGAECatalunya15092017.aspx i es titula "Mesures adoptades en defensa de l'interès general i en garantia dels serveis públics fonamentals en la comunitat autònoma de Catalunya". S'hi publica tant l'ordre del 15 de setembre del consell de ministres pel que s'estableix el control de les finances com la del 20 de setembre que decreta la no disponibilitat de crèdit per als serveis no bàsics. A més, es pot descarregar el model de declaració responsable que "qualsevol proveïdor, persona física o jurídica, que entregui bens o presti serveis a l'administració de la Comunitat Autònoma de Catalunya o qualsevol de les seves entitats vinculades o independents podrà adjuntar a la corresponent factura que emeti" amb l'objectiu que quedi constància que no es contribueix a "activitats il·legals", tal com explica el ministeri d'Hisenda en un comunicat. També es pot descarregar el model de "declaració responsable" que els òrgans de contractació  han d'adjuntar.  També s'ofereix un enllaç a la plataforma habilitada per l'agència tributària espanyola en la qual es pot obtenir la certificació prèvia a la realització material de pagaments d'organismes de la Generalitat a través d'entitats de crèdit.  Universitats i hospitals, entre les 300 entitats afectades El ministeri també ha fet públic el llistat de les 300 entitats vinculades a la Generalitat afectades també pel control de pagaments. Entre aquestes n'hi ha de relacionades amb la sanitat, l'educació i l'esport, com les universitats públiques, fundacions d'hospitals públics, l'Hospital Clínic, el Banc de Sang i de Teixits, diversos museus, el Centre d'Alt Rendiment Esportiu o el Circuit de Catalunya. També hi ha, entre moltes altres,  el ports de Mataró o Portbou, l'Autoritat del Transport Metropolità, Ferrocarrils de la Generalitat o l'Institut Català de les Dones.

Summary: El ministeri d'Hisenda habilita un web i un mail per resoldre dubtes sobre el control de les finances de la Generalitat


El nombre de passatgers a l'Aeroport del Prat va augmentar un 2,3% a l'octubre en comparació amb el mateix mes de l'any passat, fins als 4.645.511, segons ha informat la infraestructura. Del total de passatgers comercials, 3.425.251 són viatgers de vols internacionals, que creixen un 2,3%, i 1.215.928 de vols estatals, un 2,4% més. D'altra banda, l'aeroport català va arribar als 45.344.320 usuaris entre gener i octubre, gairebé un 5% més que en el mateix període del 2018. En xifres totals, han passat pel Prat un total de 33.385.204 passatgers internacionals, un 5,1% més, i 11.922.181 estatals, un 4,5% més. Pel que fa a les operacions, es van realitzar 30.786 a l'octubre, un 0,6% més, i 294.469 en els deu primer mesos, un 2,6% més.  Els moviments dins l'Estat van assolir a l'octubre la xifra de 8.580, un 2,1% més que en el mateix mes del 2018. Sumant l'acumulat de gener a octubre, el total d'operacions és 80.734 aterratges i enlairaments, un 2,4% més que en el mateix període de l'any passat. Els vols internacionals van representar 22.000 moviments el mes passat, un 0,4% més. Des de principis d'any sumen 211.378 operacions, un 2,7% més que en el mateix període del 2018. Per últim, a l'octubre es van transportar 17.308 tones de mercaderies, que sumen fins a 145.852 tones en els primers deu mesos. Aquesta darrera xifra suposa gairebé un 2% més que en l'acumulat dels mateixos mesos de l'any passat.

Summary: El nombre de passatgers a l'Aeroport del Prat creix un 2,3% a l'octubre


L'Avalot-Joves de la UGT de Catalunya ha organitzat aquest dilluns una 'venda d'esclaus' simbòlica a la plaça Reial de Barcelona per denunciar la utilització dels becaris a les empreses com a mà d'obra precària. "El treball dels becaris serveix perquè les empreses puguin reduir costos en la contractació de treballadors. Aquesta situació sumeix els becaris en situacions injustes, precàries i de total explotació laboral", ha criticat Elena Ferrero, portaveu d'Avalot. Des del sindicat es reclama la creació definitiva d'un registre de becaris, amb l'objectiu de determinar el nombre de joves que es troben en aquesta situació a Catalunya i destriar quins s'estan formant veritablement i quins estan ocupant llocs de feina estructurals. A banda, també es reclama que totes les persones que estiguin desenvolupant una feina dins d'una empresa –becaris inclosos- tinguin "un contracte de treball i, per tant, una relació laboral amb aquesta".  Que totes les pràctiques siguin retribuïdes i que s'asseguri la cotització a la seguretat social en relació a la protecció de l'atur són uns altres cavalls de batalla per Avalot. "El becari hauria de poder gaudir dels drets, deures i obligacions sociolaborals que regula el propi Estatut dels Treballadors i els convenis col·lectius, com són el dret a baixa mèdica o a vacances retribuïdes", ha puntualitzat Ferrero. "És intolerable que les persones en pràctiques tinguin responsabilitats iguals o majors que treballadores amb un lloc estructural", ha lamentat la portaveu de Joves de la UGT, que ha posat l'accent en una pràctica abusiva que recentment s'ha detectat en algunes empreses. "Hi ha ofertes de feina a Internet que primer et demanen que et matriculis a un institut o a una universitat per poder establir un conveni de pràctiques. Això és un frau, un lloc de feina encobert", ha destapat Ferrero.  Segons Avalot, aquesta pràctica fraudulenta s'ha detectat en algunes empreses de Madrid "i a Catalunya estem sobre la pista d'alguna empresa que també podria estar fent-ho", ha avançat la portaveu dels Joves de la UGT de Catalunya. "Estem acabant de recollir proves i ho denunciarem a Inspecció de Treball", ha assegurat Ferrero, que també ha criticat el fet que les grans empreses no estiguin obligades a detallar el nombre de becaris. "Es neguen sistemàticament a donar-nos les dades, amb l'excusa que no són personal laboral. Això ens fa pensar que els becaris estan cobrint en molts casos llocs de feina estructurals", ha conclòs la portaveu nacional d'Avalot.

Summary: L'Avalot reclama la creació d'un registre de becaris a Catalunya i que tinguin un contracte de treball amb l'empresa


El comboi afectat és de l'R2 sud i arribava procedent de Sant Vicenç de Calders ACN Barcelona.-El xoc d'un tren de Rodalies amb el topall final de la via a l'Estació de França ha causat cinc ferits greus entre els 50 viatgers afectats per l'accident i la trentena que encara resta pendent de valorar el seu estat, segons ha informat Protecció Civil. Del total, 18 han hagut de ser traslladats a l'hospital. L'accident s'ha produït a un quart de vuit del matí a la via 11 de l'estació quan per circumstàncies que es desconeixen el tren ha topat per encalç amb el final de via durant les maniobres d'estacionament. El tren, de la línia R2 sud, havia arribat a l'estació de Sant Vicenç de Calders, d'on havia sortit a les 6.02 hores. Tot i el sinistre, la circulació de la resta de trens no es veu afectada, més enllà de la vaga convocada pels treballadors de la companyia per a aquest divendres. El Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) es troba al lloc dels fets atenent als diversos ferits, entre els quals hi ha el conductor, segons Protecció Civil, que ha activat l'alerta del pla Ferrocat. Pel que fa els Mossos d'Esquadra, hi han desplaçat nou dotacions. L’Ajuntament de Barcelona ha activat el seu Protocol d’Actuació per Múltiples Víctimes. Fins al lloc de l’accident s’han desplaçat 11 dotacions dels Bombers de Barcelona, diverses patrulles de la Guàrdia Urbana, i nou patrulles dels Mossos d’Esquadra. Per la seva banda, Renfe ha anunciat que investigarà les causes de l'accident. La circulació de la resta de trens no s'ha vist afectada, dins dels serveis mínims de la vaga convocada per a aquest divendres.

Summary: Cinc ferits greus entre els més de 50 viatgers afectats pel xoc d'un tren a l'Estació de França


La portaveu del Govern i consellera de Presidència, Neus Munté, ha lamentat aquest divendres a la tarda que l’executiu espanyol i el seu president, Mariano Rajoy, hagin “respost amb més tribunals” només 48 hores després que Carles Puigdemont, president de la Generalitat, anés a la Moncloa i reclamés “més política”. D’aquesta manera, Munté ha criticat que el govern espanyol hagi presentat tres recursos més davant el Tribunal Constitucional demanant la suspensió de la llei d’igualtat, de la de governs locals i de l’impost als pisos buits. En aquest sentit, Munté ha avisat que aquestes noves accions judicials de Rajoy “augmenten l’escepticisme” respecte de l’Estat i incrementen el suport al full de ruta sobiranista que planteja el Govern de la Generalitat.  “Fa només 48 hores que el president Puigdemont es va reunir amb el president Rajoy. Allà es va demanar més política i menys tribunals. I la resposta és més tribunals i menys política”. Amb aquestes paraules ha lamentat Neus Munté els tres nous recursos del govern espanyol davant el TC per tres lleis aprovades pel Parlament i la Generalitat. I és que la portaveu ha volgut deixar clar que  “si amb això volien fer-nos arribar un missatge, ha estat rebut”. “Augmenta el nostre escepticisme”, ha sentenciat Munté, que ha recordat que Puigdemont ja va mostrar els seus dubtes respecte de la voluntat política de Rajoy després de la seva reunió. Munté ha aprofitat per criticar que l’executiu espanyol hagi impulsat aquests recursos just ara. “Està en funcions però aquest concepte és molt elàstic, perquè el govern espanyol està en funcions només pel que l’interessa”, ha afirmat. Per a la portaveu, Rajoy no ha tingut manies en utilitzar el poder del seu govern per “atacar l’autonomia municipal, la igualtat de la dona, i una qüestió especialment sensible que defensa les persones més febles que no tenen pis”. “Avui el govern espanyol està defensant els grans tenidors”, ha lamentat. En definitiva, Munté ha criticat que “el bloqueig i les interferències” que va reclamar Puigdemont que acabessin, estiguin sent ara “incrementats” pels nous recursos davant el TC. És per això que la portaveu ha considerat que aquesta actitud “fomenta l’escepticisme i ens reafirma en tirar endavant el full de ruta”. A més, ha volgut avisar a l’Estat que amb episodis com aquest “és molt fàcil pensar que moltes persones entenguin molt més la posició del Govern català” i del sobiranisme.  Pel que fa als passos a seguir a partir d’ara, Munté ha explicat que el Govern “es defensarà des d’un punt de vista competencial, com ha fet sempre”. “Ens esperarem i plantejarem la nostra defensa jurídica sol·licitant l’aixecament immediat d’aquesta suspensió de les lleis”, ha dit, tot assegurant que l’executiu segueix “compromès amb els objectius que van inspirar aquestes lleis”.

Summary: Munté lamenta que Rajoy “respongui amb més tribunals” 48 hores després que Puigdemont demanés “més política”


Sant Vicenç de Montalt (Maresme), amb una mitjana mensual de 1.213,69 euros, és el municipi de Catalunya amb els preus de lloguer més alts. En total hi ha quatre municipis on els preus de lloguer superen la xifra dels 1.000 euros. A banda de Sant Vicenç de Montalt hi ha Cabrils, també al Maresme, on la mitjana és de 1.147,05 euros; Alella, igualment al Maresme, on el preu mig és de 1.121,66 euros, i Sant Cugat del Vallès, al Vallès Occidental, on la cifra és de 1.095,85 euros. Després dels 4 municipis on se supera la xifra dels 1.000 euros, n'hi ha 7 més amb preus superiors als 900, Sitges (955,37), Matadepera (954,32), Tiana (930,22), Olivella (927,5), l'Ametlla del Vallès (917,33), Castelldefels (913,77) i Begues (910,91). A 11 municipis més se superen els 800 euros de mitjana pel que fa als preus de lloguers. Entre aquests hi ha la capital catalana, Barcelona, on la xifra s'estableix en els 877,28 euros, una mica més que a Cabrera de Mar (876,31), però per sota de Vallromanes (896,62), Sant Just Desvern (891,94), Premià de Dalt (884,70) o Canyelles (882,50). A banda, 26 municipis més superen els 700 euros de mitjana. En total, a 48 pobles i ciutats de Catalunya se sobrepassa aquesta xifra, segons l'informe de Conjuntura Immobiliària Residencial de Lloguer elaborat per l'Associació de Promotors de Catalunya.

Summary: Sant Vicenç de Montalt, Cabrils, Alella i Sant Cugat, els municipis amb els lloguers més cars de Catalunya


Endesa està invertint 5,36 milions d'euros (MEUR) en una línia d'alta tensió entre Juià (Gironès) i Bellcaire (Baix Empordà) que permetrà reforçar l'alimentació a la Costa Brava. L'estesa, de 110 kV, tindrà 74 torres i s'estendrà al llarg de 20 quilòmetres. Els operaris estan aixecant ara els últims suports per després començar a enllaçar línia. S'espera que la infraestructura entri en servei al juny. El responsable de línies d'alta tensió d'Endesa a Girona, Carles Amills, explica que la nova línia se sumarà a dues més de 110 kV que passen per la zona. "Això permetrà que, davant qualsevol incidència o descàrrega, puguem garantir el servei als clients", subratlla. D'altra banda, una altra de les inversions destacades que està executant Endesa a la demarcació és la subestació de 132 kV a Santa Llogaia (Alt Empordà), que permetrà fer arribar l'energia de la MAT a les llars de l'Alt Empordà. S'espera que entri en servei a finals d'aquest 2017. Té un cost de 10,3 MEUR.

Summary: Endesa inverteix 5,3 MEUR en una línia d'alta tensió entre Juià i Bellcaire per reforçar l'alimentació a la Costa Brava


Els Agents Rurals han localitzat i abalisat un pou d'uns 20 metres i sense cap mesura de protecció a la zona dels Pantans de Llobet, a Vidreres (Selva). Els agents han explicat que el forat, en desús, es troba en mal estat i han decidit senyalitzar-lo per evitar caigudes accidentals. El cos també està fent gestions per segellar-lo. A principis de febrer, la Guàrdia Civil va localitzar un altre pou, en aquest cas il·legal, en una parcel·la de Masarac (Alt Empordà).

Summary: Els Agents Rurals localitzen i abalisen un pou sense protecció a la zona dels Pantans de Llobet, a Vidreres