Els participants a la Tancada Migrant Antiracista, a l'antiga Escola Massana de Barcelona, s'han reunit aquest dissabte a la tarda amb l'alcaldessa, Ada Colau, per traslladar-li les onze reivindicacions que han motivat aquesta protesta que va començar fa prop de dos mesos, el 21 d'abril. Entre altres, els participants a la tancada han demanat a Colau que parli amb el president espanyol, Pedro Sánchez, per "eliminar el requisit del contracte a la Llei d'Estrangeria, que és el que impedeix tenir papers, o buscar altres fórmules perquè les famílies puguin tenir una vida digna", ha explicat l'activista Norma Falconi, que veu "positiu" que s'hagi "obert un espai" amb l'alcaldessa, amb qui han estat dues hores. Per contra, el portaveu del Sindicat Popular de Venedors Ambulants, Lamine Sarr, no s'ha mostrat satisfet amb la trobada, ja que, segons ha dit, l'alcaldessa no els ha donat "cap resposta concreta". Segons ha explicat Sarr després de la reunió, li han retret la "persecució i la violència policial" i li han demanat "per què l'Ajuntament cada vegada que hi ha un incident defensa els UPA". "El que passa al carrer no és un tema de venda ambulant, és negrofòbia, odi, racisme pur i dur", ha afirmat Sarr davant els periodistes. Una de les reivindicacions de la Tancada Migrant gira al voltant de l'empadronament sense domicili i els participants han demanat a l'alcaldessa escurçar al màxim els terminis, perquè "la vida de les persones immigrades no pot esperar", ha avisat Falconi en una atenció als mitjans de comunicació després de la trobada amb Colau. Sobre el requisit del contracte per regularitzar la situació, els participants a la protesta han plantejat a Colau alguna sortida amb plans d'ocupació i li han demanat "corresponsabilitat", un tema que ha quedat en "stand by" i sobre el qual continuaran treballant per trobar propostes concretes, segons ha assenyalat Falconi, que també s'ha referit al govern espanyol de Pedro Sánchez i ha dit que esperaran els fets per veure si dona resposta a les seves demandes. La protesta també té entre les seves reivindicacions la despenalització de la venda ambulant. El portaveu del sindicat de manters ha lamentat que Colau hagi respost "en general" a moltes de les qüestions que li han plantejat. Sarr s'ha referit a l'episodi de dimecres passat a la plaça de Catalunya, en què un jove va quedar ferit en una operació de la Guàrdia Urbana de Barcelona contra el 'top manta'. Les primeres informacions del consistori assenyalaven que havia caigut, mentre que alguns testimonis deien que un agent l'havia empentat i que havia perdut la consciència durant uns minuts. "Ells poden pegar però no poden assistir; el van deixar bocaterrosa sense que els companys el poguéssim assistir", ha afirmat. Testimonis a la plaça de Catalunya van explicar que un cordó policial va impedir a altres manters ajudar-lo. "Ens tracten com negres", ha denunciat Sarr. Altres de les reivindicacions de la Tancada Migrant Antiracista són la sanitat universal, els drets per a tots els migrants i refugiats, la lluita contra el racisme institucional i la violència masclista o el tancament dels CIEs. Segons fonts del consistori barceloní, els participants de la tancada han volgut parlar amb Colau de les actuacions amb les quals treballa l'Ajuntament que estan relacionades amb els drets de les persones migrades com les polítiques d'empadronament actiu, el document de veïnatge, l'atenció als refugiats i els programes d'ocupació i formació per persones en situació irregular.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Colau es reuneix amb la Tancada Migrant i el sindicat de manters li retreu la "violència policial" i la "negrofòbia"


Un jutjat d'Esplugues de Llobregat ha condemnat el futbolista francès del Barça Samuel Umtiti a pagar gairebé 33.000 euros als propietaris del pis que va tenir llogat durant més de dos anys a Sant Just Desvern pels danys ocasionats a l'habitatge. Els propietaris li reclamaven inicialment 185.000 euros, dels que s'havien de descomptar els 20.000 euros de fiança i els 60.000 de garantia addicional que havia pagat el jugador. No obstant això, la jutgessa xifra els danys causats realment pel jugador en 32.396 euros, dels que caldrà descomptar els 13.814 que ja ha pagat. Umtiti va signar el contracte de lloguer l'agost del 2016 per un període de tres anys i 20.000 euros al mes. En aquell moment les dues parts ja van signar un document amb una llarga llista de desperfectes a l'habitatge. El defensa francès va deixar el domicili el desembre del 2018 i es va tornar a fer un llistat dels desperfectes. Umtiti va acceptar pagar 13.814 euros per aquests conceptes, però la propietat al·legava que n'havia causat molts més. Ara el jutjat l'obliga a pagar 19.121 euros fins arribar als 32.936.

Summary: Condemnen Umtiti a pagar 33.000 euros pels danys causats a la casa de lloguer on va viure a Sant Just Desvern


Roger Torrent ha retret al rei Felip VI que considerés Catalunya una preocupació durant el seu discurs de Nadal. Davant la tomba de Francesc Macià, el president del Parlament de Catalunya ha opinat que el que és “preocupant” és una Monarquia “incapaç de donar una resposta a l'alçada de les circumstàncies al que demanen els catalans”, que és “més democràcia”. Torrent també ha considerat que la sentència del TJUE demostra que hi ha hagut una “vulneració flagrant” dels drets “fonamentals” dels líders polítics i socials independentistes i ha reclamat la “nul·litat” del procediment i la “llibertat de tots els presos i exiliats”. A banda, el president del Parlament de Catalunya ha considerat “imprescindible” que es compleixi la sentència del tribunal europeu i “imperatiu que es faci justícia”. A més ha reclamat que el govern de l'Estat espanyol “s'encamini cap a un procés de negociació” que aporti una solució al conflicte entre Catalunya i Espanya. Al seu parer, aquesta solució passa “indefectiblement” per “escoltar la veu dels catalans” a través de les urnes, en una al·lusió implícita a un nou referèndum d'autodeterminació.

Summary: Torrent: “Catalunya no és una preocupació, el que és preocupant és una Monarquia incapaç de donar resposta als catalans”


El president de la Generalitat demana a CatECP que se sumi a la proposta de resolució de JxCat, ERC i la CUP ACN Barcelona.-El president de la Generalitat, Quim Torra, ha instat els comuns a acabar amb l'equidistància i sumar-se a la proposta de resolució de JxCat, ERC i la CUP. "Estem amb els represaliats o amb els repressors", ha alertat Torra en el marc de la sessió de control al Parlament. De fet, el president català ha presentat la proposta de resolució com un "primer pas" del gran consens  després de la sentència del procés. I ha insistit que la seva "aposta personal" és tornar a votar la independència de Catalunya. Per la seva banda, la presidenta de CatECP, Jéssica Albiach, ha dit que Torra no és un interlocutor vàlida "ni dins ni fora de Catalunya" i l'ha instat a plegar o a sotmetre's a una qüestió de confiança el primer ple després del 10-N. En la seva primer intervenció, Albiach ha preguntat a Torra si manté la seva proposta d'insistir en la via unilateral i el president català ha reivindicat que, com a president de la Generalitat, ha de fer una proposta en el marc del que ha de ser un "acord nacional" basat en l'exercici del dret a l'autodeterminació, la defensa dels drets i l'amnistia. Es tracta, segons Torra, que tant els comuns, com ERC i JxCat hi facin les seves aportacions.  Albiach ha demanat a Torra que faci un "pas al costat" i li ha retret que pensi en "una part cada vegada més petita de la societat". "Parla de convocar l'assemblea de càrrecs electes. Ha de convocar el Parlament per dir que plega o per sotmetre's a una qüestió de confiança en el primer ple després de les eleccions", li ha reclamat. Per la seva banda, el president ha retret a l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, que no participés dissabte en la declaració del Palau de la Generalitat juntament amb els alcaldes de Tarragona, Lleida i Girona i ha manifestat que ha trobat a faltar "empatia" per part dels comuns tenint en compte el "menyspreu constant" que va exercir el líder del PSOE, Pedro Sánchez, cap al secretari general d'Unides Podem, Pablo Iglesias.  I en aquest context, Torra ha instat els comuns a mullar-se. "Ja tenim unes sentències. S'ha acabar el temps de l'equidistància. O estem amb els represaliats o amb els repressors. Ara tenen una oportunitat sensacional, tenen una proposta de resolució que s'ha consensuat. Estan a favor que es pugui parlar de tot? Estan a favor del dret a l'autodeterminació de Catalunya?", ha preguntat dirigint-se als diputats dels comuns.

Summary: Torra insta els comuns a acabar amb l'equidistància i Albiach el repta a sotmetre's a una qüestió de confiança


L'entitat catalana, que actualment disposa del 44,1% del banc portuguès, pagarà 1,113 euros per acció ACN Barcelona.-Caixabank ha anunciat aquest dilluns que llançarà una OPA voluntària sobre la part del banc portuguès BPI que no controla, concretament el 55,9%, després que aquest diumenge BPI afirmés que l'acord entre l'entitat catalana i la societat Santoro, de l'empresària Isabel Dos Santos, pel 18,6% del capital del banc portuguès, hagués quedat invalidat per l'incompliment de Dos Santos en voler alterar-ne alguns punts. Actualment, Caixabank és la primera accionista de BPI, amb el 44,1% del capital, i l'oferta està condicionada a la supressió de la limitació del 20% en els drets de vot del BPI, a què l'entitat presidida per Isidre Fainé es faci amb més del 50% del capital del banc portuguès i a l'obtenció de les autoritzacions regulatòries. L'oferta, d'altra banda, suposa valorar el capital del banc BPI en 1.622 milions. L'oferta es produeix hores després que no es pogués tancar un acord entre Caixabank i la societat Santoro després que quedés "sense efecte" ja que Dos Santos hauria incomplert el pacte assolit fa una setmana en voler alterar un dels punts de l'acord, cosa que "desfigurava greument la solució acordada". L'entitat catalana ha sol·licitat al Banc Central Europeu, davant aquesta situació, la suspensió de qualsevol procediment administratiu contra el Banc BPI relacionat amb la seva situació d'excés de concentració de riscos a Angola amb la finalitat de permetre a Caixabank trobar una solució a aquesta situació, si l'OPA tira definitivament endavant i l'entitat presidida per Isidre Fainé es converteix en l'accionista majoritària.  El BCE va reclamar a l'entitat portuguesa que reduís la seva concentració de riscos a Angola abans del 10 d'abril. El BPI, però, va sol·licitar una pròrroga per complir amb aquests requeriments. Actualment, el banc controla el 50,1% del Banc Foment Angola, que és el quart del país, amb un volum d'actius de 8.022 milions d'euros, i compta amb 1,4 milions de clients, 191 oficines i 2.610 empleats a desembre del 2015. El preu ofert per Caixabank suposa valorar l'entitat portuguesa en 1.622 milions d'euros i reflecteix la mitjana ponderada dels últims sis mesos. L'oferta es registrarà a la Comissao do Mercat de Valors Mobiliarios de Portugal (CMVM) un cop es rebin les aprovacions pertinents i s'elimini la limitació del 20% dels drets de vot, que es podria produir durant el tercer trimestre d'aquest any. L'entitat catalana seguirà donant suport a l'equip directiu del BPI, que actualment és dels bancs més sòlids del mercat portuguès. Caixabank té la intenció que BPI continuï sent una empresa cotitzada després de la finalització de l'oferta. D'altra banda, Caixabank ha previst que l'oferta tingui un impacte positiu del voltant del 8% en el benefici recurrent per acció de l'entitat catalana el primer any i que el retorn sobre la inversió sigui del 12% durant el primer any i el 14% en el tercer.

Summary: Caixabank anuncia una OPA voluntària sobre BPI


La Cambra de Comerç de Barcelona i els agents econòmics elaboraran una proposta conjunta sobre com abordar el dèficit d'infraestructures a Catalunya, segons fonts coneixedores de la reunió. Aquesta ha estat la principal conclusió de la trobada celebrada aquest dijous a la tarda entre la Cambra de Comerç de Barcelona, el RACC, l'associació d'empresaris catalans FemCat, els col·legis d'economistes, camins i enginyers i el Consell de Cambres, representat pel president de la Cambra de Comerç de Reus i president de la Comissió d'infraestructures, Jordi Just. A la trobada no hi han assistit les patronals catalanes Pimec i Foment del Treball, evidenciant així el distanciament amb la Cambra de Comerç. De fet, Pimec i Foment del Treball estan preparant una "resposta conjunta" davant la proposta de llei de cambres presentada per les Cambres de Comerç. Consideren que "vol alterar i perjudicar la representativitat" dels agents socials catalans, en paraules del president de Pimec, Josep González.  El president de la Cambra de Comerç de Barcelona, Joan Canadell, ha reiterat que la llei "no vol envair cap mena de competència" sinó dotar de "representativitat" a aquestes corporacions en "àrees claus per a l'empresariat". En qualsevol cas, tant la Cambra de Comerç com aquestes patronals catalanes coincideixen en les crítiques per la manca d'inversió en infraestructures a Catalunya. L'ens cameral va xifrar en 45.000 milions d'euros la inversió necessària fins al 2030 per pal·liar el dèficit d'inversió, d'acord amb l'estudi 'Impacte econòmic del dèficit d'inversió en infraestructures de l'Estat a Catalunya'.  Foment del Treball, per la seva banda, va xifrar en 28.000 milions d'euros el dèficit d'inversió en infraestructures durant els darrers deu anys a Catalunya i va reclamar un pacte entre administracions perquè aportin 10.000 milions d'euros, a raó de 2.000 milions anuals entre 2019 i 2023. L'objectiu és finalitzar les obres "estratègiques" licitades i encara en procés de construcció, segons va assegurar el president de la patronal, Josep Sánchez Llibre.

Summary: La Cambra de Comerç i els agents econòmics elaboraran una proposta conjunta per abordar el dèficit d'infraestructures


El catedràtic de Matemàtiques Joan Elias ha estat escollit nou rector de la Universitat de Barcelona amb el 53,07% dels vots en la segona volta dels comicis que s’ha celebrat aquest dijous i que l’enfrontava a Marius Rubiralta, segons ha informat la mateixa institució. Els dos van ser els més votats en la primera volta de les eleccions, que van tenir lloc dilluns passat. Elias ja havia estat el guanyador d’aquesta primera volta amb el 26,03% dels vots. Rubiralta en va aconseguir el 25,78%, que li van donar la segona posició. Elias i Rubiralta es van imposar als altres cinc candidats que van concórrer a la primera volta, Joan Guàrdia, David Vallespín, Norbert Bilbeny, Rafael Franco i Eduardo L. Mariño. Rubiralta, catedràtic de Química Orgànica, ha obtingut el 46,93 % del vot ponderat en la segona volta que l’enfrontava a Elias, que estarà al capdavant del govern de la Universitat durant un mandat de quatre anys.   De les 62.998 persones cridades a les urnes han exercit el seu dret a vot 8.671 electors, el 13,76 % del total. És una participació inferior a la primera volta, que va ser del 16,10 %. D’aquests, 8.327 vots han estat per als candidats, 195 han estat en blanc i 149 han estat vots nuls.   És la quarta vegada, d’acord amb la legislació vigent, que la comunitat universitària elegeix el rector mitjançant elecció directa i sufragi universal lliure i secret. El vot és ponderat per col·lectius, segons els percentatges fixats en l’Estatut de la Universitat de Barcelona. Així, el professorat doctor amb vinculació permanent (format per 2.009 persones) computa el 51 % del total; l’altre personal docent i investigador (4.074 persones), el 9 %; l’alumnat (54.645 persones), el 30 %, i el personal d’administració i serveis (2.270 persones), el 10 %.   El nou rector   Joan Elias García (Barcelona, 1956) és catedràtic de Matemàtiques. Durant la seva vida acadèmica ha compaginat la docència, la recerca en àlgebra commutativa i la gestió. Ha estat cap d’estudis i degà de la Facultat de Matemàtiques, vicerector de la Universitat de Barcelona i secretari general del Consell Interuniversitari de Catalunya. Així mateix, ha estat investigador principal de diversos projectes de recerca, xarxes nacionals i accions integrades en diversos països.

Summary: Joan Elias escollit nou rector de la Universitat de Barcelona amb el 53,07% dels vots


Català diu que l'Agència Tributària investigarà si són legals o incompleixen normes tributàries de l'Estat ACN Madrid.-El ministre de Justícia en funcions, Rafael Catalá, ha anunciat aquest dilluns que l'Agència Tributària investigarà la legalitat de les societats dels ciutadans residents a l'Estat que figuren als anomenats 'papers de Panamà' –11.5 milions de documents que posen al descobert una xarxa d'evasió d'impostos-. "L'Agència Tributària, com fa amb tots els contribuents espanyols, identificarà si aquesta situació és legal i regular, o si s'està incomplint alguna de les normes tributàries a Espanya", ha dit. El PSOE i C's ja han demanat la compareixença al Congrés del ministre d'Hisenda en funcions, Cristóbal Montoro, perquè expliqui si alguna de les persones que figura a la llista es van acollir a l'amnistia fiscal que va promoure.  Els 'papers de Panamà' són fruit de la filtració dels documents del bufet d'advocats Mossack Fonseca –amb seu a Panamà i un dels especialistes més importants del Món en societats opaques- i posen al descobert els noms dels accionistes o propietaris de societats offshore, que no registren cap activitat real però que serveixen de pantalla per fer moviments opacs de diners o evitar el pagament d'impostos als països d'origen. Hi consten figures destacades a l'Estat com la tieta del rei Felip VI, Pilar de Borbón, el futbolista Lionel Messi i el director de cinema Pedro Almodóvar, entre altres. També mandataris internacionals com el president d'Argentina, Mauricio Macri, el president rus, Vladimir Putin i el president de Síria, Bashar el Asad.  Preguntat per aquesta qüestió, Catalá ha recordat que tenir una societat constituïda a l'estranger no és delicte si està degudament regularitzada. "El que importa és saber si aquestes societats residenciades a Panamà amb titulars de nacionalitat espanyola estan complint les seves obligacions fiscals i legals", ha sentenciat. Per això ha apuntat que Hisenda investigarà la legalitat d'aquestes societats. En concret, Hisenda analitzarà ara les declaracions de béns a l'estranger presentades pels titulars d'aquestes societats  per veure si es corresponen amb el que consta a la documentació que s'ha posat al descobert. Tot plegat pot comportar multes milionàries en el cas que alguna de les societats no hagi estat degudament notificada o els diners no hagin estat declarats. El portaveu econòmic del PSOE al Congrés, Pedro Saura, ha assegurat que aquest és un nou escàndol que afecta l'Estat del benestar i la consciència fiscal dels ciutadans. Els socialistes volen que Montoro comparegui i expliqui també quants dels afectats es van acollir al procés de regularització que va engegar el PP, l'anomenada amnistia fiscal.  El portaveu econòmic de C's, Francisco de la Torre, també ha demanat a Montoro que expliqui a la cambra baixa que està fent el seu executiu per defensar els interessos des espanyols pel que fa a la recaptació d'impostos i la lluita contra la corrupció.

Summary: Hisenda investigarà les societats dels noms que apareixen als 'papers de Panamà'


Els excursionistes que aquest dimecres al matí volien accedir al massís de Montserrat no ho han pogut fer, ja que s'han trobat tots els accessos tancats des de qualsevol de la quinzena d'entrades que hi ha a la muntanya. Diversos cartells i també patrulles dels Agents Rurals informaven als visitants que, davant la forta calor i l'ambient sec, s'ha hagut d'activar el Pla Alfa nivell 3 per l'alt risc d'incendis. Per contra, el Monestir de Montserrat està obert al públic, tot i que sí que s'ha tancat el funicular de Sant Joan. El cap dels Agents Rurals a la Catalunya Central, Jaume Torralba, ha explicat que les restriccions es mantindran "mentre que hi hagi un risc extrem d'incendi" i ha recordat que, per les seves característiques orogràfiques, "si es produís un incendi a Montserrat tindria una evolució molt ràpida i posaria en perill totes les persones que hi accedeixen". A l'època d'estiu es calcula que cada dia accedeixen al massís de Montserrat unes 2.500 persones.  La Generalitat ha activat aquest dimecres l'alerta màxima d'incendi a disset municipis del Bages, l'Anoia i el Baix Llobregat i també ha prohibit als excursionistes accedir al massís de Montserrat. Es tracta del segon cop a la història que es duu a terme aquesta mesura, després que l'any passat es tanqués durant dos dies el massís de Montserrat pel mateix motiu, l'alt risc de patir un incendi. La forta calor i l'ambient sec han obligat a prendre aquestes mesures extraordinàries per minimitzar el risc, tot i que el monestir de Montserrat no s'ha vist alterat i resta obert als visitants.  El cap dels Agents Rurals a la Catalunya Central, Jaume Torralba, ha explicat que el massís de Montserrat és una "zona molt freqüentada" i, per tant, "mentre duri el risc extrem d'incendi no s'aixecaran les restriccions". La decisió de tancar tots els accessos a la muntanya té un doble objectiu, d'una banda, "vetllar per la pròpia seguretat dels usuaris, perquè un incendi amb aquest tipus d'orografia tindria una evolució molt ràpida" i, de l'altra, "evitar riscos, ja que com menys activitat hi hagi més baixarem el risc de patir un ensurt".  Torralba ha recordat que Montserrat és una zona "molt vulnerable" i ha explicat que els quatre municipis –el Bruc, Monistrol de Montserrat, Collbató i Marganell- dels quals depèn la muntanya "estan catalogats d'alt risc d'incendi". "A Catalunya hi ha pocs parcs naturals amb aquesta condició", ha afirmat Torralba. De fet, el cap dels Agents Rurals a la Catalunya Central ha recordat que el massís de Montserrat al llarg de la història ha patit dos grans incendis, el del 1984 i 1994, tot i que l'any passat l'incendi d'Òdena, que va afectar un miler d'hectàrees, "es va quedar a les portes".  De la seva banda, el gerent del Patronat de la Muntanya de Montserrat, Xavier Aparicio, ha explicat que en un dia normal del mes de juliol d'entre setmana poden accedir a la muntanya al voltant de 2.500 persones d'una tipologia molt variada, "des del típic senderista que va al monestir i aprofita per fer una excursió, fins a la gent que practica algun esport com l'escalda o BTT". Davant d'aquesta gran afluència de gent, Aparicio considera que el tancament dels accessos al massís de Montserrat s'ha fet per "precaució", ja que "es tracta d'una muntanya de difícil accés en què la gent es pot posar per molts racons i, en cas d'emergència, seria molt difícil trobar-los".

Summary: Es mantindran tancats tots els accessos al massís de Montserrat fins que no disminueixi el risc extrem d'incendi


La flama del peveter del Fossar de les Moreres s'ha apagat aquest dimecres al vespre, segons ha denunciat l'entitat Memorial 1714, que reclama al consistori que resolgui la situació perquè "el record que representa la flama queda desatès en aquestes circumstàncies". L'Ajuntament de Barcelona descarta que es tracti d'un acte vandàlic i assegura que l'origen de l'apagada és un problema tècnic en el regulador del peveter. La regidora de Ciutat Vella, Gala Pin, ha assegurat en un tuit que el consistori tornarà a encendre la flama que corona el monument als defensors de la ciutat durant el setge del 1714 "el més aviat possible".

Summary: Denuncien l'apagada de la flama del peveter del Fossar de les Moreres


El portaveu adjunt d'ERC al Congrés dels Diputats, Gabriel Rufián, pronostica que Mariano Rajoy serà finalment president amb el suport de Ciutadans i l'abstenció d'una part del PSOE. Ho ha dit des d'Artesa de Segre, a la Noguera. Malgrat els 'nos' reiterats del PSOE a permetre la investidura del candidat de PP, el republicà Gabriel Rufián creu que acabaran cedint d'una manera o d'una altra. I és que, segons Rufián, els socialistes han renunciat a la governabilitat de l'estat espnayol en no permetre un referèndum a Catalunya. Rufián qualifica d'"anecdòtica" però "dramàtica" la possibilitat que hi hagi unes terceres eleccions el dia de Nadal.

Summary: Rufián (ERC) pronostica que Rajoy serà president amb el suport de C's i l'abstenció d'una part del PSOE


El nivell de tràfic internacional pot tardar entre 2,5 i 5 anys a recuperar les xifres anteriors a la pandèmia ACN Barcelona.-La Cambra de Comerç ha pronosticat que el nombre de passatgers a l'aeroport del Prat caurà entre un 73% i un 81% en el pitjor dels escenaris, mentre que ho faria en un 48% en un escenari més optimista. Així mateix, espera que el trànsit aeri es comenci a recuperar de cara a la temporada d'hivern, quan el descens sigui del 25% o 30% respecte el volum de viatgers del 2019. La Cambra, que pertany al Comitè de Desenvolupament de Rutes Aèries (CDRA), calcula que els vols domèstics i europeus es puguin reprendre al juny però que els intercontinentals no ho facin de "manera significativa" fins la temporada d'estiu del 2021. Les xifres de tràfic internacional anterior a la pandèmia, però, tardarien entre 2,5 i 5 anys a recuperar-se.  Aquestes són algunes de les conclusions de l'Informe de Tràfic Aeri que elabora la Cambra amb les previsions de l'ATA i l'OACI per a Europa, entre les quals també inclouen una aproximació del volum de passatgers a Barcelona per al 2020, que es mouria entre una forquilla dels 12,2 i els 24,6 milions, en funció dels escenaris més optimistes o pessimistes i comptant els que viatgen de punt a punt i no els que fan alguna connexió. Pel que fa la reactivació dels vols, l'estudi contempla que els vols domèstics es puguin activar d'una manera "important" entre juny i juliol, quan els viatgers europeus puguin tornar a volar sota les recomanacions de la UE i es vagin consolidant a partir del darrer trimestre de l'any. Per contra, els vols intercontinentals no reprendran la seva activitat d'una manera "significativa" fins a la temporada de l'estiu del 2021, que comprèn entre el març i l'octubre.  De fet, companyies com American Airlines ja van anunciar fa uns dies que no reprendrien els vols a Nova York i Miami fins almenys a la tardor –a Chicago ho té previst fer el 8 de juliol- mentre que Emirates encara no ha posat data al seu retorn al Prat, on alguns dies arribava a operar fins a tres vols diaris amb Dubai. I és que segons recorda el document de la Cambra, els principals aeroports europeus també han vist reduïdes les seves operacions, entre el 85% i el 100% durant l'abril respecte el mateix període el 2019. De fet, les principals companyies que operen a Barcelona també han reduït al mínim les seves operacions. Per contra, càrrega aèria es continua operant, però s’ha reduït molt la seva capacitat a causa de la cancel·lació dels vols de passatgers.  2,5 anys per recuperar el trànsit aeri internacional anterior a la covid-19 D'acord amb l'escenari més optimista amb què treballa la Cambra de Comerç de Barcelona, es tardarien 2,5 anys a recuperar el trànsit aeri internacional anterior a la pandèmia, mentre que en l'escenari més pessimista s'allargaria fins als cinc anys. A l'aeroport del Prat, aquest daltabaix en el nombre de passatgers li arriba en un moment en què la seva capacitat estava arribant al seu límit, fins a superar els 52 milions al 2019 dels 55 amb els que podria operar, i Aena ja estava treballant amb la terminal satèl·lit i debatent si calia allargar la tercera pista per ampliar la seva capacitat. Per ara, l'OACI calcula que aquest any, la xifra de passatgers internacionals es redueixi entre un 44% i un 80%. La recuperació dependrà de l'evolució de la companyia i de factors com la liberalització de la mobilitat dels passatgers internacionals –amb vols europeus i no tant amb països tercers-, la confiança del consumidor per tornar a agafar un avió –es calcula que s'esperaran mig any a tornar a agafar un avió- o un replantejament dels viatges per feina, ja que les reunions presencials ara es podrien substituir per trobades telemàtiques.

Summary: La Cambra estima que la xifra de passatgers pot caure entre un 73% i un 81% a l'aeroport de Barcelona aquest estiu


El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha criticat que a l'edifici dels jutjats de Girona hi hagi llocs on se superin els 29 graus i preveu suspendre judicis si la situació no s'arregla. Allà on hi fa més calor és al Registre Civil, que ja ha reduït l'horari d'atenció al públic i només obre fins a les dotze. Però també hi ha oficines judicials i sales de vistes on, a les nou del matí, ja s'està per damunt dels 27 graus. El president del TSJC, Jesús María Barrientos, ha reclamat a la Generalitat que prengui "les mesures oportunes" per acabar amb les deficiències que té el sistema de climatització. Barrientos demana també que un tècnic de prevenció de riscos del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) faci una inspecció "urgent" a l'edifici de Ramon Folch i que, a partir d'aquí, el deganat pugui suspendre vistes o judicis orals en aquelles sales on la calor sigui excessiva. La situació que es viu als jutjats de Gavà i Sabadell, i que va obligar el TSJC a intervenir, ara es repeteix a Girona. El mateix president del tribunal ha reclamat al Departament de Justícia que porti a terme "les accions oportunes" per "ajustar les condicions de treball" a l'edifici judicial de Ramon Folch, perquè el sistema de climatització no funciona bé i hi ha llocs on hi fa massa calor. El TSJC actua després de rebre diversos correus dels jutjats de Girona, que signen tant el mateix degà com la magistrada que s'encarrega del Registre Civil. En aquests e-mails, el deganat critica que l'aire condicionat no funciona bé, i que això fa que hi hagi llocs on hi faci una calor excessiva.  De fet, aquest mateix matí, des de Gestió Administrativa s'ha mesurat la temperatura a diferents sales de l'edifici de Ramon Folch. Allà on el termòmetre s'ha enfilat més és al Registre Civil, situat a la planta baixa, on les finestres no es poden obrir i que suporta "una gran afluència de públic". A l'hora que obrien els jutjats, a les nou del matí, a la zona del registre on hi treballen els funcionaris la temperatura era de 29,2 graus; i al mostrador d'atenció al públic, de 28,2. Segons recull el TSJC, la calor també es fa evident en altres sales. No només a les oficines judicials, sinó també a les acullen vistes i judicis. Així, a la mateixa hora, a les dependències del jutjat de guàrdia –també, a la planta baixa- s'arribava als 27,2 graus; a la sala de vistes número 17, situada al tercer pis, la temperatura era de 27,9 graus, i als despatxos dels funcionaris del Jutjat de Primera Instància 6, s'han arribat a registrar 28,7 graus. Arran d'això, la magistrada encarregada del Registre Civil ja ha adoptat una primera mesura. Seguint allò que marca el protocol del Departament en cas que la temperatura superi els 27 graus, ha acordat reduir l'horari dels funcionaris (fins a les dues de la tarda) i també el d'atenció general al públic (en aquest cas, fins a les dotze del migdia). Accions "oportunes" i inspecció "urgent" El TSJC recorda que la llei estableix que, en llocs de treball com ara els jutjats, les temperatures no podran superar els 27 graus. Per això, el president de l'alt tribunal, Jesús María Barrientos, ha acordat requerir al Departament de Justícia -titular de l'edifici de Ramon Folch- que adopti "les accions oportunes per ajustar les condicions de treball a l'edifici judicial de Girona" i eviti que els funcionaris, jutges i magistrats hagin de treballar suportant temperatures excessives. A més, el TSJC també ha demanat que un tècnic de Prevenció de Riscos del CGPJ faci una inspecció "urgent" als jutjats de Girona, per comprovar si s'està complint o no allò que marca la llei. I que si es confirma que hi ha sales on hi fa massa calor, que el deganat pugui "dispensar" els jutges i magistrats de celebrar judicis allà on les temperatures superin els 27 graus. Per últim, l'acord del president del TSJC també avança que la situació que es viu a Girona es tractarà a la propera Comissió Mixta de Riscos Laborals (que se celebrarà dimarts vinent).

Summary: El TSJC critica que als jutjats de Girona se superen els 29 graus i preveu suspendre judicis si la situació no s'arregla


Un incendi per una sobrecàrrega elèctrica ha delatat un veí de Caldes de Malavella (Selva) que cultivava 1.400 plantes de marihuana. L'home, que té 57 anys, tenia les plantacions repartides en dues cases de les urbanitzacions Can Solà Gros i Malavella Park. Aquest dimecres a la matinada, una patrulla de la Policia Local de Caldes va veure com el cablejat elèctric del primer habitatge fumejava. Arran d'aquest incendi, els agents van descobrir que la casa tenia punxades tant la llum com l'aigua i, quan intentaven localitzar-ne els inquilins, a l'interior van trobar una plantació de 700 plantes. Els Mossos d'Esquadra i els agents locals van custodiar la casa i van obrir una investigació, que els va permetre saber que el sospitós també freqüentava un altre habitatge de Malavella Park. Va ser aquí on van trobar-lo, juntament amb 700 plantes més. La policia ha detingut el veí de Caldes per un delicte contra el tràfic de drogues. Nova descoberta de marihuana a la comarca de la Selva. En aquest cas, a dues cases situades en urbanitzacions de Caldes de Malavella. I totes, amb la llum i l'aigua punxades. Aquest dimecres, cap a la una de la matinada, una patrulla de la Policia Local va veure com el cablejat elèctric d'un habitatge fumejava. La casa està situada al camí antic de Girona, que forma part de la urbanització Can Solà Gros. Quan la patrulla va anar a apagar l'incendi, va descobrir que la casa agafava electricitat i aigua a través de connexions fraudulents. Els agents van intentar localitzar-ne els inquilins. Però a l'interior, en comptes de trobar-hi algú, van descobrir-hi fins a 700 plantes de marihuana. La Policia Local va donar l'avís als Mossos d'Esquadra, i efectius dels dos cossos van custodiar l'habitatge i van obrir una investigació per trobar el responsable de la plantació. La recerca els va permetre saber que un veí del municipi de 57 anys solia freqüentar aquella casa. Un home que, precisament, tenia un segon domicili al poble. En aquest cas, en una altra casa situada a la urbanització Malavella Park. Fortor de marihuana Quan els agents hi van anar, de seguida van sentir fortor de marihuana des de l'exterior. Va ser aleshores, quan es trobaven a lloc, que el sospitós va sortir de dins de l'habitatge. La policia el va identificar i, a més, també va comprovar com aquesta segona casa també tenia punxades tant l'electricitat com l'aigua.  Després d'aconseguir una autorització judicial, els Mossos i la Policia Local van entrar a l'habitatge. A dins, hi van trobar una segona plantació de marihuana. En total, 700 plantes més. Per això, van detenir l'home de 57 anys per un delicte de tràfic de drogues.  Posteriorment, els agents van deixar sense efecte la detenció. Ara, el veí de Caldes haurà d'anar a declarar davant del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Santa Coloma de Farners, que s'ha fet càrrec del cas.

Summary: Un incendi per sobrecàrrega elèctrica delata un veí de Caldes de Malavella que cultivava 1.400 plantes de marihuana


Els nens nascuts fora de la Unió Europea tenen el doble de possibilitats d'abandonar prematurament l'estudi, segons apunta un estudi de l'Organització Internacional per a les Migracions (OIM) que analitza l'accés a l'educació de refugiats i infants i joves migrants a Europa. L'informe apunta que les barreres legals, la manca d'informació, la "inflexibilitat" dels tràmits o la manca de recursos són alguns dels fets que dificulten que els migrants accedeixin a l'ensenyament, a més de les dificultats amb l'idioma o la manca de suport psicològic que reben als centres. A més, l'OIM alerta que els migrants sovint pateixen més assetjament escolar a causa dels "prejudicis". L'accés a l'educació és encara més complicat per als joves i infants que es troben en situació irregular, ja que només set estats de la Unió Europea reconeixen el seu dret a l'educació. L'estudi apunta que els requisits administratius són un dels factors que els impedeixen arribar a assistir a l'escola. Hongria, Lituània i Letònia els "exclouen explícitament" de l'ensenyament.   Segons les dades de l'OIM, un 3,6% dels nens i adolescents escolaritzats a la Unió Europea no van néixer al vell continent. La majoria d'ells es troben a Alemanya (688.669), el Regne Unit (569.308), França (555.192) i Espanya (492,520). El que representa al voltant d'un 4% dels nens escolaritzats en aquests estats.

Summary: Els joves nascuts fora de la UE tenen el doble de possibilitats d'abandonar prematurament els estudis, segons l'OIM


El portaveu del govern espanyol, Íñigo Méndez de Vigo, ha anunciat que l'executiu es planteja canvis en el codi penal després de la sentència de 'La Manada'. Méndez ha rebutjat l'agressió sexual que va patir la jove durant els Sant Fermines del 2016 i ha recordat, però, que hi haurà recursos tant al Tribunal Superior de Justícia de Navarra com, posteriorment, davant el Tribunal Suprem. "El govern acata i respecta les decisions però recalca que no es tracta d'una decisió ferma", ha manifestat durant la roda posterior al Consell de Ministres. A més, ha dit que l'executiu "ha estat, està i estarà" al costat de les víctimes i ha subratllat que durant aquesta legislatura el primer pacte d'Estat que s'ha impulsat ha estat, precisament, per lluitar contra la violència de gènere. També ha explicat que el Ministre de Justícia, Rafael Catalá, ja s'ha posat en contacte amb la secció penal de la comissió de codificació per valorar si els delictes contra la llibertat sexual estan ben tipificats al codi penal o cal actualitzar-lo. Segons Méndez de Vigo, la darrera actualització es va fer el 1995. El portaveu del govern espanyol ha explicat que Catalá ha demanat a la secció penal de la Comissió General de Codificació (òrgan assessor del Ministeri de Justícia) que es reuneixi per "reflexionar" sobre un possible canvi legal.  Méndez de Vigo ha explicat que han passat 23 anys des de la tipificació d'aquests delictes contra la llibertat sexual i que, "afortunadament", la societat ha canviat i hi ha "una tolerància 0" cap a aquest delictes. Ha afirmat que qualsevol modificació s'ha de fer de manera "reposada" i comptant amb tots els grups polítics ja que es tractaria de la modificació d'una llei orgànica. "Però crec que la iniciativa del ministre Catalá mostra la voluntat de lluitar fermament contra aquestes situacions", ha dit Méndez de Vigo.  El portaveu del govern també ha remarcat els canvis en la "sensibilització de la societat". "Aquests canvis que s'estan produint en la societat creiem que s'han de traslladar als textos legislatius", ha manifestat.  Així mateix, ha destacat que els Pressupostos Generals de l'Estat (PGE) per al 2018 –que estan en tràmit d'aprovació- ja inclouen 200  MEUR per a les mesures incloses en el Pacte Nacional contra la Violència de Gènere. A més, ha dit que en cinc anys la inversió arribarà als 1.000 MEUR, tal i com van pactar tots els partits.  9 anys per abusos sexuals L'Audiència de Navarra va condemnar els cinc acusats a 9 anys de presó per un delicte d'abusos sexuals, tot i que la Fiscalia demanava una pena de 22 anys per un delicte d'agressió sexuals. El ministeri públic ja ha anunciat que recorrerà la sentència i també es preveuen recursos de la resta de les parts.  La sentència del cas de 'la Manada' va provocar manifestacions multitudinàries a la majoria de ciutats catalanes i també a la resta de l'Estat per criticar la decisió dels jutges. A més, un dels magistrats del tribunal va emetre un vot particular molt dur amb l'actitud de la víctima i on demanava l'absolució.

Summary: El govern espanyol es planteja canvis en el codi penal després de la sentència de 'La Manada'


El cap de files de la CUP qüestiona que la responsabilitat recaigui només en l'esquerra independentista  ACN .-El diputat electe i cap de files de la CUP al Parlament, Antonio Baños, ha desvinculat la investidura del candidat de Junts pel Sí com a president del Govern, Artur Mas, de l'avenç del procés sobiranista. "Una cosa és investir Mas president i l'altra és fer descarrilar el procés; entremig hi ha un espai molt ample per moltes solucions i donar més empenta al procés". Baños, que ha prioritzat el què, el com, i el quan, ha qüestionat també si la responsabilitat recauria només en l'esquerra independentista si hi hagués acord en el pla de xoc, la ruptura i el procés constituent però s'aturés tot perquè la condició és que la presidència fos per a Mas. "La responsabilitat la té tothom" , ha dit a RAC1. Baños considera que vincular la presidència de Mas al procés és un "escenari interessat" que han volgut reduir tant des de CDC com des de l'estat espanyol. "Si cau Mas, cau el procés? El procés és molt més ampli", ha reblat en una entrevista aquest diumenge a RAC1. De fet, ha conclòs que "una cosa és investir Mas president i l'altra fer descarrilar el procés". Creu que enmig hi ha un "espai molt ample" on buscar solucions.  El cap de files de l'esquerra independentista ha assegurat que ara per ara amb Junts pel Sí hi ha converses i no negociacions; i ha afegit que el 'qui' encara no s'ha posat sobre la taula. "Del 'qui' no n'hem parlat". Per la CUP tot plegat passar per arribar primer a acords pel pla de xoc (el què), la ruptura amb l'estat i les lleis que es desobeeixen (com) i per encetar el procés constituent per dissenyar  una nova constitució catalana com més aviat millor (quan). "El 'qui' és irrellevant, la cronologia de l'acord passa per aquí", ha insistit.  El diputat electe de la CUP ha qüestionat també si la responsabilitat recauria només en l'esquerra independentista si hi hagués acord en tots els aspectes com el pla de xoc, la constitució i la creació d'una república però s'hagués d'aturar perquè la condició és que la presidència fos per a Mas. "La responsabilitat no sé si seria de la CUP si ho aturem tot perquè o ell és president o tot se'n va en orris, [...] la responsabilitat és de tots", també de Mas, CDC i Junts pel Sí, ha insistit.   Baños, que ha assegurat que només ha parlat amb Mas el dia de la declaració al TSJC i després dels 27-S, ha afirmat que la seva discrepància en la investidura no passa per una "mania especial" a Mas sinó perquè el president representa "una sèrie de coses que hem de superar, no podem començar amb una pota al passat". En aquest sentit ha lamentat que se'ls retregui que no vulguin fer Mas president –compromís electoral de la CUP- però que ningú en subratlli que es van comprometre també a no fer descarrilar el procés.  Sobre l'operació 'Petrum', Baños s'ha expressat així: "Oi que tot això ve del passat? Oi que el 3% està lligat absolutament a l’autonomisme? Si comencem una república ho fem amb formes noves i, per què no, amb noms nous i cares noves".

Summary: Baños: "Una cosa és investir Mas president i l'altra fer descarrilar el procés"


Els cinc regidors del PSC de Blanes (Selva) votaran al candidat de Blanes en Comú Podem (BCP), Jordi Urgell, per investir-lo com a alcalde aquest dissabte. Aquest acord compta amb només deu regidors i encara en faltaria un més per tenir la majoria absoluta, fixada en onze edils. Per això estan a l’espera que una tercera força doni suport a la candidatura. Es tracta d'una estratègia per aconseguir que els cinc representants d'ERC, que és el partit que va guanyar les eleccions, es sumin al projecte. Amb això, els comuns volen resoldre el triple empat en nombre de regidors entre les tres primeres forces al nou consistori selvatà i construir un govern municipal d'esquerres. En cas en què l'estratègia surti bé, Urgell -que és el candidat de la tercera força més votada- es convertiria en alcalde.

Summary: El PSC votarà al candidat de Blanes en Comú Podem a l’espera que una tercera força avali el pacte


L'exconsellera d'Ensenyament de la Generalitat Clara Ponsatí a demanat aprendre "les múltiples lliçons que va deixar el dia d'ahir", en què la líder de BComú, Ada Colau, va ser reelegida alcaldessa de Barcelona amb els vots del PSC i de tres regidors del grup de Manuel Valls. "Sap greu, però no som el 80%", ha escrit en un missatge de Twitter que ha acompanyat d'una fotografia de Colau sostenint la vara d'alcaldessa amb Valls aplaudint-la dempeus. Tot i que ERC va ser la força més votada a les eleccions municipals i que Ernest Maragall va presentar candidatura per ser alcalde, els vots dels republicans i de JxCat van ser insuficients davant de la majoria absoluta que va aconseguir Colau.

Summary: Ponsatí demana aprendre "les múltiples lliçons" de la investidura de Colau i avisa: "No som el 80%"


El sindicat dels Mossos Uspac ha denunciat la "manca" de negociació col·lectiva entre els representants dels policies i el Govern i ha encetat una campanya de pressió que parafraseja el lema amb què l'executiu català demana a Espanya que segui i parli per resoldre el conflicte amb Catalunya. 'Buch, sit & talk' és el lema a través del qual la formació reclama que hi hagi "d'una vegada per totes" una millora de les condicions laborals del cos. El sindicat recorda que s'ha iniciat el "tercer conflicte col·lectiu" basat en una proposta d'acord presentada a finals d'estiu als departaments d'Interior i d'Economia, que té per objectiu resoldre la situació "extrema" que viu el cos després del fracàs de les dues negociacions anteriors. Uspac ha exigit que s'iniciïn "d'immediat" les negociacions de millores "i de retorn dels drets i retribucions retallades" amb l'inici de la crisi econòmica "que encara no s'han revertit". També recorda que col·lectius com el dels Bombers o el dels metges "ja han signat millores".

Summary: Un sindicat de Mossos denuncia la "manca" de negociació col·lectiva i convida Buch a "seure i parlar"


Algunes de les grans obres, amb destacat èxit de públic i de crítica a Barcelona, passaran l'any que ve per l'Auditori Felip Pedrell de Tortosa dins de la programació de teatre gener-maig 2016. Es tracta de 'Ser-ho o no. Per acabar amb la Qüestió Jueva' de Josep Maria Flotats, 'Veïns de dalt' el Cesc Gay, 'Sócrates' de Mario Gas i Alberto Iglesias, i 'Autorretrato de un jovent capitalista español' d'Alberto San Juan. També la música i la dansa tindran el seu espai amb la variació de 'La Flauta Màgica' dirigida per Gemma Beltran, i el ballet romàntic 'Giselle' del Ballet de Moscou. Hi haurà obres infantils en els Diumenge en Família i teatre local i de proximitat amb la companyia Lo Tat. L'Ajuntament valorarà la satisfacció dels espectadors amb l'objectiu de replantejar, de cara la següent temporada, un canvi del dia i l'hora que s'acostuma a programar el teatre al Felip Pedrell. La primera obra per a públic adult de la programació gener-maig 2016, a l'Auditori Felip Pedrell de Tortosa, es representarà el 22 de gener. Es tracta de 'Ser-ho o no. Per acabar amb la Qüestió Jueva' de Josep Maria Flotats, una obra sobre la identitat col·lectiva i, sobretot, la personal que debat entorn a la tolerància, un tema recurrent de l'obra de l'autor Jean-Claude Grumberg i que interpreten sobre l'escenari el propi Josep Maria Flotats i Arnau Puig.  El 12 de febrer es podrà veure a Tortosa l'aclamada 'Veïns de dalt' el Cesc Gay, la revisió de la clàssica guerra de sexes amb què el director s'ha estrenat en el teatre a través d'aquesta comèdia àcida interpretada per quatre grans actors: Pere Arquillué, Àgata Roca, Carme Pla i Jordi Rico. També actors de primera línia com Joan Maria Pou, Carles Canut, Amparo Pamplona, Pep Molina, Alberto Iglesias, Ramon Pujol i Guillem Motos pujaran a l'escenari del Felip Pedrell, el 22 d'abril, amb 'Sócrates', dirigida per Mario Gas i Alberto Iglesias. Aquesta coproducció del Grec 2015, el Teatre Romea i el festival de Mérida, recrea el judici a un filòsof condemnat a mort per denunciar la corrupció i la superstició. 'Sócrates' és un espectacle en castellà com també 'Autoretraro de un jovent capitalista español' en què l'actor Albero San Juan es presenta en solitari per explicar, des de la crítica i l'humor, la seva visió de l'actualitat i la història i que es podrà veure a Tortosa el 13 de maig. La música tindrà el seu espai l'11 de març amb una variació de 'La Flauta Màgica dirigida per Gemma Beltran. El 9 d'abril serà el torn de la dansa romàntica amb el Ballet de Moscou que porta a la capital ebrenca la seva nova gira per presentar 'Giselle'. Per als més petits, en els Diumenges en Família, hi haurà la màgia de Raphael Capri (24 de gener), el món creatiu i imaginari d'Engruna Teatre amb 'Codi Postal 00' (21 de febrer), i els clàssics amb el 'Llop Ferotge' de la Companyia del Príncep Totilau (13 de març), o 'Gulliver, al país de Lil·liput' del Centre de Titelles de Lleida (8 de maig).  També s'inclourà en aquesta programació teatral una proposta de la companyia Lo Tat de Tortosa que proposa tres obres en un format reduït, a la sala petita de l'Auditori Felip Pedrell, i amb el qual pretén fomentar la relació entre l'espectador i l'actor. Hi haurà, a més, dins de la programació teatral, les actuacions a l'Auditori del Festival de Jazz del mes de juliol i la participació en el 'Liceu a la fresca', que es farà el 8 de juliol, en un espai obert del Museu de Tortosa, on es podrà gaudir de la representació retransmesa de 'La Bohème'.  Com ha destacat la regidora de Cultura de Tortosa, Dolors Queralt, la programació ha estat "molt pensada i treballada" per poder tornar a portar a la ciutat les obres de millor acollida a la capital catalana. "La programació de l'Auditori té discriminació en positiu que permet tenir una programació de primer nivell", ha apuntat. També la directora tècnica de l'àrea de cultura del consistori tortosí, Maria José Bel, s'ha mostrat molt satisfeta per poder traslladar fins a Tortosa les obres més rellevants de la temporada. Enquesta per valorar un canvi d'horaris Queralt ha explicat que els espectadors, a partir del gener, podran omplir una enquesta de satisfacció per poder detectar quin és "el feedback" dels espectadors, la seva opinió i les seves sensacions de com s'està fent la programació de teatre a la ciutat, però incidint en el tema de l'horari. La programació de les obres per adults sol fer-se en divendres a les 22:00 hores i el consistori vol saber si el públic la considera la millor hora. "Fa temps que ens plantegem, per ímputs que rebem, si realment el dia i l'hora és l'adequat. També ens interessa saber la satisfacció del púbic però l'objectiu principal és aquest i plantejar un canvi", ha explicat Bel.

Summary: 'Els Veïns de Dalt' de Cesc Gay i 'Sócrates' de Mario Gas es podran veure a Tortosa entre la programació de teatre 2016


Els casals, colònies i activitats d'educació en el lleure d'aquest estiu es faran en grups de fins a 10 nens amb un monitor de referència, respectant la distància de seguretat en tot moment i amb mesures d'higiene i desinfecció diàries. La secretària d'Atenció a la Infància, l'Adolescència i la Joventut, Georgina Oliva, ha explicat que el passat dissabte el Procicat va aprovar un document marc que ara es concretarà en una "taula de governança" amb el sector i els ens municipals. "La  bona notícia és que és possible fer activitats de lleure aquest estiu", ha afirmat. Es posaran en marxa progressivament i a partir de la fase 3. El Govern revisarà també els criteris de beques per adaptar-los a la nova realitat provocada per la covi-19.  El Govern ha garantit que aquest estiu els infants i adolescents de Catalunya podran fer activitats en el lleure però "de manera diferent a com es feien fins ara". En roda de premsa telemàtica, Oliva ha indicat que és necessari "oferir una mica d'aire" als infants, que tornin a gaudir de l'aire lliure i la natura, retrobar-se amb altres infants i tenir altres referents adults, a banda de la importància del sector del lleure.  La secretaria ha insistit que l'estiu continuarà dins de la situació "d'absoluta excepcionalitat" i per això el document estableix que s'ha de garantir la distància de seguretat de dos metres en tot moment, també a l'hora de dormir. "És un element complex, però no impossible", ha manifestat.  A més, hauran d'incorporar en l'itinerari pedagògic contingut per "comprendre i canalitzar" la situació de confinament i l'impacte del coronavirus, que s'ha de traduir també en acompanyament emocional i l'interiorització de les rutines d'higiene i distanciament.  Les activitats seran per a tots els infants de tres a 18 anys –Oliva ha afirmat que s'haurà de treballar a banda el grup de fins a tres anys- i s'organitzaran a partir de "grups de convivència" de com a màxim 10 infants, que tindran un monitor. Seran "grups tancats" en què sempre hi participaran els mateixos infants i el mateix monitor, de tal manera que si es produís un positiu per covid o algú presentés símptomes es podria assegurar la traçabilitat i "aïllar ràpidament i de forma contundent sense alterar la resta d'activitats". A més, cada participant haurà de disposar de quatre metres quadrats d'espai. Rentat de mans, mascaretes i control de temperatura Entres les pautes de control, s'estableix el rentat de mans "sistemàtic", l'ús de mascaretes quan no es puguin garantir els dos metres de distància entre persones i la comprovació diària de l'estat de salut de tots els participants. A l'arribada a qualsevol tipus d'activitat es controlarà la temperatura dels infants i quedarà registrat o documentat.  A més, es recomana la comprovació diària de símptomes entre els monitors.  Es crearà també la figura del 'Responsable en seguretat i higiene' a cada activitat, qui haurà de vetllar pel compliment de les mesures i protocols establerts. Així, a totes les entitats, empreses o col·lectius que organitzin activitats se'ls demanarà el seguiment d'un protocol específic per garantir la higiene i la desinfecció "diàries" dels elements comuns. També hi haurà un protocol per a la manipulació d'aliments i mesures de seguretat en l'àmbit de la salut, això com un de comunicació amb l'atenció primària del territori. Amb aquests objectius, el Govern posarà a disposició dels professionals formació específica i material per tal que tothom conegui les mesures d'higiene i seguretat i com garantir-les.  Pel que fa a la tipologia, el document reconeix la realització de casals d'estiu, colònies, campaments, rutes i camps de treball. En el cas dels campaments, la secretaria ha comentat la possibilitat que es facin tant amb tendes de campanya més grans com amb individuals. "Les activitats que sempre hem fet però de manera diferent", ha insistit.  Oliva ha explicat que també s'han d'establir com s'hauran de fer les entrades i sortides a les activitats per evitar aglomeracions. El document aprovat dissabte afirma també que no és recomanable l'ús del transport públic per acudir a aquestes  activitats i aposta pel transport discrecional i vehicle privat, seguint les indicacions de les autoritats sanitàries. Nous criteris per repartir beques D'altra banda, Oliva ha explicat que el Govern treballa també en la revisió dels criteris en les convocatòries de beques que ja estaven preparades per aquest any, per tal de "facilitar" l'accés als infants i joves més vulnerables i adaptar-los a les noves realitats del coronavirus. En aquest sentit, ha mencionat criteris que tinguin en compte aspectes no només econòmics sinó també emocionals com per exemple per la pèrdua d'algun familiar.  El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies està a l'espera però de saber com es concretarà la revisió de la priorització pressupostària per conèixer quin serà el pressupost total del que disposen per aquests ajuts.   En ser preguntada sobre si les empreses o entitats organitzadores hauran d'augmentar el personal, ha assegurat que del document marc no se'n desprèn que s'hagin de doblar els monitors ja que "es manté la mateixa ràtio que ja existia". Sí que ha reconegut que seran necessaris "més espais" i que això s'ha de concretar en el marc de la taula de governança "perquè no hagi de repercutir el cost en les empreses i les entitats".  Sobre el calendari, ha explicat que el document "obre la porta a ser flexible" en el moment de realitzar les activitats, la possibilitat de fer torns i ampliar les setmanes d'activitats. "Des del govern contemplem possibilitat de fer-ne al llarg juliol, al llarg de l'agost i part de setembre fins a l'inici del curs escolar", ha manifestat.  En tot cas, la realització de les activitats seguirà "diferents velocitats" segons com evolucioni el desconfinament a cada territori. "Hi ha zones que podran començar abans que altres", ha explicat Oliva. El document sí que concreta que el que no podrà haver-hi és mobilitat de participants entre territoris en diferents fases de desecalada.

Summary: Casals i colònies d'estiu es faran amb grups de 10 infants, respectant els dos metres i a partir de l'entrada en fase 3


El govern de la Diputació de Lleida ha presentat aquest dimecres els plans de suport als ajuntaments i en l'àmbit de la salut per a les pròximes anualitats, que  suposaran una inversió total de 34 milions d'euros. Per una banda, s'ha previst una partida de 19 milions d'euros per al Pla de Cooperació Municipal per al finançament d'inversions dels ajuntaments i les entitats municipals descentralitzades (EMD) de la demarcació 2020-21. Per altra, el Pla per al finançament d'inversions en matèria de salut de la diputació lleidatana per a les anualitats 2020, 2021 i 2022 destinarà 15 milions d'euros als ajuntaments i EMD lleidatanes. Els dos plans es debatran en el ple que la institució celebrarà aquest dijous.  El president de la Diputació de Lleida, Joan Talarn, ha explicat que amb aquests plans, sumats als ja aprovats en mesos anteriors, la institució "esborra les subvencions i ajuts discrecionals" per dotar la diputació d'un sistema de suport econòmic als ajuntaments i consells comarcals "basat en la transparència, l'equitat, l'increment de les aportacions al món local" que i cerca "la millor eficàcia possible". En aquest sentit, ha reiterat l'aposta per la "governança republicana".     Talarn ha remarcat que, malgrat els "entrebancs" que ha comportat la gestió de covid-19, el govern ha estat capaç d'"activar" al món local de Lleida més de 20 milions d'euros a través de diferents intervencions, com el primer Pla de Xoc (també de les àrees de Cooperació Municipal i Salut) del mes d'abril; el Pla de la campanya agrària, el Pla de suport als serveis socials, el pla de l'IEI per reactivar la contractació d'activitats culturals; als quals cal sumar el Pla de Camins, la modificació del Pla d'Inversions Locals dels anys 2017 i 2018 que encara estaven pendents de pagar i altres plans financers com el del món de l'Esport i d'altres dues de les àrees d'Igualtat i Medi Ambient" que també s'aprovaran aquest dijous. 19 MEUR per al Pla de Cooperació Municipal 2020-2021   El Pla de Cooperació Municipal previst per a les anualitats 2020 i 2021 compta amb una partida de 19 milions d'euros i està destinat a inversions en infraestructures que siguin de titularitat municipal o hagin estat cedides a l'ajuntament per un mínim de 30 anys, segons ha explicat el vicepresident Jordi Latorre.  Així, s'inclouen en aquest Pla inversions en terrenys; inversions de reposició d'infraestructures i béns destinats a l'ús general; inversions noves associades al funcionament operatiu dels serveis, i inversions de reposició associades al funcionament operatiu dels serveis. En tots els supòsits, hi entren conceptes com ara maquinària, instal·lacions tècniques i utillatge; elements de transport, mobiliari, equips per processos d'informació, o terrenys i béns naturals.   Dels 19 milions d'euros, 16 milions es repartiran entre tots els ajuntaments (excepte Lleida) i EMD del territori. En concret, l'Ajuntament de Lleida, per les seves característiques especials, tindrà una dotació de 400.000 euros. Les EMD tindran una assignació de 8.000 euros per entitat, sumant un total de 432.000 euros. Finalment, 14.992.000 euros es distribuiran entre tots els ajuntaments de la demarcació -excepte la Paeria de Lleida i les EMD-.  Un 70% d'aquests recursos es repartiran mitjançant l'assignació d'una quantitat fixa per municipi; un 20% distribuïts de forma proporcional al nombre d'habitants de cada municipi, i un 10% distribuïts en funció del nombre de nuclis de població. Els municipis que són capital de comarca tindran, a més, una assignació addicional de 16.000 euros per entitat, fent un total de 176.000 euros.    Per a la resta, 1 milió d'euros es repartirà entre tots els municipis del Pirineu i l'Aran, i 2 milions entre tots els municipis del territori de Lleida amb una població inferior a 500 habitants i, aquells que tinguin una població entre 500 i 1.000 habitants i que a més hagin perdut població en relació amb la mitjana de població dels darrers 5 anys.   Els criteris que es faran servir per fer el repartiment de la partida vindran condicionats per les xifres oficials de població resultants de la revisió del Padró Municipal a 1 de gener del 2019 amb efectes de 31 de desembre del 2019.   En aquest sentit, Latorre ha explicat que el pla "té una mirada especial i preferent per als municipis més petits, en risc de despoblament i pirinencs, i és de caràcter bianual". A més, ha destacat que aquests recursos es podran destinar a diversos tipus d'inversions i que funcionaran com una bestreta, o sigui que seran adjudicats de forma immediata. 15 MEUR per al Pla d'inversions en matèria de salut   Pel que fa al Pla per al finançament d'inversions en matèria de salut de la Diputació de Lleida, anualitats 2020, 2021 i 2022, per als ajuntaments i EMD lleidatanes, compta amb una partida de 15 milions d'euros. Es destinarà a inversions vinculades amb la millora i adaptació de les infraestructures de captació, emmagatzematge, distribució i dels sistemes de tractament i potabilització d'aigua destinada a consum; la millora i adaptació de les infraestructures de tractament de l'aigua en piscines municipals; la compra, reforma, construcció i/o adaptació d'equipaments per a ser utilitzats com a consultori mèdic local, tanatori, cementeri, sala de vetlla, així com altres equipaments de caràcter sociosanitari, i a les adquisicions d'equipament mèdic, mobiliari i altres que puguin tenir la consideració de béns inventariables per aquests equipaments.  En aquest cas també hi entren conceptes com ara maquinària, instal·lacions tècniques i utillatge; elements de transport, mobiliari, equips per processos d'informació, o terrenys i béns naturals.   La distribució serà de 800.000 euros per a l'Ajuntament de Lleida; 1,2 milions de suplement per als municipis de l'àmbit del Pirineu; i 13 milions d'euros per als ajuntaments i EMD del territori (600.000 euros de fix a repartir per a totes les EMD; 7 milions de fix a repartir entre tots els municipis, i 5,4 milions a repartir per a tots els municipis en funció del nombre d'habitants), segons ha explicat el diputat de l'Àrea de Salut, Albert Bajona.

Summary: La Diputació de Lleida destinarà 34 MEUR als plans de suport als ajuntaments i en l'àmbit de la salut els pròxims anys


La diputada al Congrés per Cs Inés Arrimadas ha acusat la Direcció General d’Atenció a la Infància i l’Adolescència (DGAIA) de “malbaratar diners públics destinats a la protecció de la infància” i ha retret als governs “separatistes” estar ignorant “els problemes reals” des de fa temps. En un missatge a Twitter, Arrimadas ha avisat que Cs presentarà una moció al ple del Parlament del proper dijous per demanar una auditoria externa de la DGAIA i “destapar-ne totes les irregularitats”. Aquesta proposta, que ja va avançar en una atenció als mitjans el dissabte el diputat Nacho Martín Blanco, busca investigar les adjudicacions de contractes de la direcció general i detallar en què s’inverteixen els diners. “Els catalans mereixen saber-ho”, ha insistit Arrimadas a Twitter.

Summary: Arrimadas acusa la DGAIA de “malbaratar” diners públics i demana una auditoria per “destapar les irregularitats”


Oques Grasses, Tribade i Koers són els tres primers grups anunciats del cartell de l'edició d'aquest 2019 de l'Acampada Jove. La 24a edició del festival, organitzat per les Joventuts d'ERC i l'Associació Cultural Acampada Jove, tindrà lloc a Montblanc els dies 18, 19 i 20 de juliol. Després d'una aturada, Oques Grasses serà un dels grans reclams del certamen. La formació osonenca portarà els ritmes més reggae-pop del seu nou disc Fans del Sol que sortirà a la llum el 8 de febrer. Coincidint amb aquest primer anunci, l'organització ha posat a la venda les entrades pel festival que actualment tenen un preu de 38 euros els tres dies.

Summary: Oques Grasses, Tribade i Koers, primers grups confirmats per l'Acampada Jove 2019


Ségolène Royal ha criticat l'empresonament dels consellers destituïts per l'aplicació de l'article 155, lamentant que "al cor d'Europa s'està assistint a l'empresonament de polítics per defensar una ideologia". En una entrevista al canal RTL France, l'exministra francesa de Medi Ambient i actual ambaixadora a l'Àrtic ha assegurat que l'empresonament "no és acceptable" i ha afirmat que la persecució judicial dels consellers i de Carles Puigdemont reflecteix "un mal funcionament d'Europa". Al mateix temps, la candidata socialista a les presidencials franceses de l'any 2007 ha instat les institucions europees, la Comissió i el Parlament a "intervenir" en el conflicte entre Catalunya i Espanya, Amb tot, s'ha mostrat reticent amb la independència de Catalunya perquè augura que "suposaria altres reclamacions a nivell europeu". "Hi pot haver solucions intermèdies", ha apuntat.

Summary: Ségolène Royal critica que s'ha empresonat els consellers "per defensar una ideologia"


Aeroports de Catalunya ha iniciat el procés de concurrència d’ofertes per a l’adjudicació de drets de superfície sobre cinc parcel·les de l’aeroport d’Andorra-la Seu. Així, s'ha publicat l’anunci mitjançant el qual s’obre la recepció de candidatures per al lloguer de 5 parcel·les destinades a la construcció de nous hangars a l’aeroport, per desenvolupar-hi activitats vinculades al sector aeronàutic. Un cop rebudes i estudiades totes les propostes, l’adjudicació tindrà lloc en el termini d’un mes aproximadament. L’objectiu és continuar amb la promoció de l’activitat en aquest aeroport, que el 2016 va registrar un 60% més d’operacions respecte de l’any anterior. Actualment l’aeroport compta amb empreses establertes i consolidades: l’empresa TSA, l’escola de vol la Plana o Helitrans Pyrenees, empresa d’helicòpters que s’ha convertit en una de les més importants de l’Alt Urgell en nombre de treballadors. Hangars homogenis i contracte per 25 anys Cada un dels cinc contractes, que tindran una durada de 25 anys, permetrà l’arrendament d’una superfície de 475 metres quadrats. Els nous hangars tindran una superfície rectangular, de 19 metres d’amplada per 25 metres de longitud, i 7 metres d’alçada.

Summary: L'aeroport d'Andorra-la Seu treu a lloguer cinc parcel·les per a la construcció de nous hangars


L'informe del secretari de l'Ajuntament de Barcelona avisa que cedir locals per al referèndum de l'1 d'octubre per part del consistori vulneraria les resolucions del Tribunal Constitucional i això "pot comportar l'exigència a les persones infractores de responsabilitats de tot ordre, de caràcter administratiu, disciplinari, comptable i fins i tot penal". El text recorda que l'alcaldessa, l'Ajuntament i els seus treballadores queden "vinculats" pel mandat del TC d'abstenir-se de realitzar actuacions "que permetin la preparació o celebració del referèndum", actuacions en les que, apunta, "s'inclouria l'eventual posada a disposició de locals per a la votació". Fonts municipals han apuntat que el govern manté les vies de diàleg obertes amb la Generalitat per facilitar que l'1-O es desenvolupi amb la màxima normalitat. L'informe, amb data del 12 de setembre, apunta que la posada a disposició de la Generalitat dels locals que s'utilitzen habitualment com a centres de votació suposaria un "incompliment de l'obligació imposada per l'article 87.1 de la Llei Orgànica del TC a tots els poders públics de compliment de les resolucions del TC, així com del seu mandat exprés, clar i taxatiu del deure d'impedir o paralitzar qualsevol iniciativa que suposi ignorar o eludir la suspensió acordada".  En concret es refereix a l'ordre del TC als poders públics perquè "s'abstinguin d'iniciar, tramitar, informar o dictar cap acord o actuació que permeti la preparació o celebració del referèndum".  Pel que fa a les responsabilitats, el secretari apunta que pot ser el mateix TC qui les determini o sol·licitar l'auxili de qualsevol administració o poder públic, però que l'alt tribunal mateix pot "imposar multes coercitives, la suspensió de funcions d'autoritats i empleats públics, l'execució substitutòria i la deducció de l'oportú testimoni de particulars per exigir la responsabilitat penal que pugui correspondre".  Recorda també el secretari que el primer supòsit d'infracció molt greu per part dels treballadors públics seria l'incompliment del deure de respecte a la Constitució i als respectius Estatuts d'Autonomia durant el seu exercici. Afegeix, així mateix, que l'exigència de responsabilitat comptable davant el Tribunal de Comptes és compatible amb les sancions disciplinàries i l'actuació de la jurisdicció penal. En aquest punt, recorda que la Fiscalia General del Estat ha impartit instruccions per "investigar actuacions dirigides a l'organització del referèndum il·legal, en ser indiciàriament constitutives dels delictes de desobediència, prevaricació i malversació de cabals públics almenys". El secretari explica prèviament que l'alcaldessa, Ada Colau, el va requerir el passat 7 de setembre per comprovar la disponibilitat dels locals i el dispositiu electoral que s'utilitza habitualment, d'acord amb el requeriment que li va fer el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, i el vicepresident del Govern, Oriol Junqueras. La petició també demanava l'emissió d'un informe sobre els riscos jurídics per a la institució i per al seu personal derivats de la seva eventual participació en el referèndum. Rebuda aquesta petició de l'alcaldessa, el secretari va donar ordres per iniciar la comprovació de la disponibilitat de locals, ja que la Llei del Referèndum estava vigent en aquell moment, però subratlla que les suspensions decretades pel Tribunal Constitucional –que desgrana també en l'informe- determinen "la pèrdua de la vigència de totes i cadascuna de les disposicions impugnades dins de l'ordenament jurídic". "Les disposicions han deixat d'estar en vigor en virtut de la suspensió acordada i, en conseqüència, no poden produir efectes jurídics de cap mena", afegeix el secretari. L'informe també recorda els advertiments explícits del TC en paral·lel a les resolucions de suspensió. A parer del secretari, la seva finalitat "no és altra que assegurar l'eficàcia i compliment de les seves resolucions i prevenir les persones a qui s'adreça de les conseqüències que poden derivar-se de l'incompliment d'allò que ha resolt".

Summary: El secretari de l'Ajuntament de Barcelona avisa que cedir locals vulneraria el TC i alerta de conseqüències penals


La candidata del PPC a les eleccions espanyoles Cayetana Álvarez de Toledo ha demanat aquest dimecres a "les elits catalanes" que assumeixin "la seva responsabilitat en el necessari i urgent rescat democràtic de Catalunya" i els ha retret que, durant el procés independentista, no hi hagués "un ordit constitucionalista" que l'impedís. La cap de llista per Barcelona ha afirmat que hi ha "votants disposats a ser enganyats" i ha advertit que també hi ha catalans que "han anat assumint i interioritzant moltes de les consignes" del sobiranisme. Ha reconegut que "les coses no s'han fet del tot bé" des dels governs populars, però ha demanat als antics votants que "també tornin al PP" com ha fet ella.

Summary: Álvarez de Toledo demana a "les elits" que assumeixin el seu paper contra l'independentisme i "tornin al PP" com ella


L'Observatori de Bioètica i Dret de la Universitat de Barcelona (OBD-UB) ha elaborat un document, impulsat per ''la Caixa'' per alertar que la popularització de la compra de medicaments i aliments per internet pot ser una pràctica perillosa. El document reconeix que adquirir aquests productes en línia pot comportar beneficis però implica riscos per a la salut i la intimitat de les persones. Segons l'OBD-UB, a través de la xarxa es pot accedir ''il·legalment'' a medicaments i alerta que són productes que no estan custodiats ni dispensats amb les garanties legals. Des de l'Observatori s'alerta que aquesta oferta pot causar danys al propi usuari però també a la salut pública, al sistema sanitari, al titular de la marca i a la confiança de l'usuari.  L'informe veu que l'absència de cobertura sanitària o de pagament a càrrec de la Seguretat Social ''empeny'' determinats sectors de la població a canals de venda a baix preu i que a més, l'usuari acaba atrevint-se a ''autodiagnosticar-se'' i per tant, se li dona un ''fals apoderament''.  El document ha estat coordinat pels membres de l’OBD-UB M. José Plana, advocada i codirectora del màster d’Alimentació, Ètica i Dret de la UB; el professor Manuel López Baroni, de la Universitat Pablo de Olavide (Sevilla), i Lluís Cabré, metge i membre de la Comissió Deontològica del Col·legi de Metges de Barcelona, així com president de l’Associació de Bioètica i Dret. Els autors posen d'exemple la compra de productes amb substàncies no autoritzades, elaborats en establiments no subjectes al control públic i fabricats sense garanties sanitàries, aliments frescos enviats per correu postal, sense garantir la cadena de fred o complements alimentaris fets amb varietats vegetals protegides. Inclouen en aquests exemples les vacunes o altres productes que ''escassegen'' a la farmàcia tradicional, com pot ser la vacuna de la meningitis.  Segons recull el document, l'Europol ha constatat que una part dels grups que s'han dedicat durant anys a la venda il·legal de medicaments en línia s'estan passant al mercat d'aliments perquè és molt ''més gran i menys arriscat'' i el client no és conscient que el producte és il·legal.    L'OBD-UB però, alerta sobretot que la venda de tots aquests productes no es fa només a través del mercat clandestí sinó a través de plataformes digitals populars a causa, asseguren els autors, de la pèrdua de control del mercat digital, molt més difícil que el tradicional. Per això, demanen ''extremar i diversificar les iniciatives de supervisió del mercat en línia per fer-lo més segur'', a més de promoure les conductes responsables dels consumidors i dels operadors econòmics.  Un de les mesures que proposa el document és millorar la seguretat del mercat digital a partir de la col·laboració entre les oficines de farmàcia i les noves empreses alimentàries, i per exemple, reclama un ús correcte del logotip europeu que identifica la dispensació legal de medicaments.  El documenta també posa en qüestió que es pugui barrejar l'oferta de medicaments amb productes de paramedicina o medicina alternativa, i demana a les farmàcies digitals que en separin la venda per evitar equiparar productes de medicina alternativa i medicaments. L'OBD-UB també alerta que trobar per internet tots aquests productes afavoreix l'automedicació i posa sobre la taula l'afectació a la intimitat personal sensible que es pot extreure de la dispensació en línia de determinats productes.  Venda d'aliments per internet El document recull que hi ha distribuïdors per Internet que venen productes amb taxes molt més elevades d'incompliment de la normativa alimentària en comparació als distribuïdors tradicionals, i per això recomana construir un diàleg amb els nous operadors de la industria. Reconeix que aquesta venda digital pot ser un ''dinamitzador potent'' dels sistemes alimentaris locals i sostenible però alerta que pot comportar efectes perversos si acaba ''retroalimentant'' els monopolis, que afecti el medi ambient o tingui conseqüències sociolaborals negatives com ara la precarització dels treballadors.  Per tot això, el document recomana als ciutadans que posen productes a disposició d'altres ciutadans sense dedicar-se professionalment, que siguin conscients de la responsabilitat local i social que comportar posar aliments en circulació.

Summary: L’Observatori de Bioètica i Dret de la UB alerta dels perills de poder comprar medicaments i aliments per internet


El president dels populars catalans, Alejandro Fernández, ha expressat aquest divendres el seu condol i el de "tot el PPC" per la mort de l'exvicepresident i exministre del govern espanyol Alfredo Pérez Rubalcaba, que va ser també secretari general del PSOE. En un missatge de Twitter, Fernández ha transmès afecte als familiars i amics de Rubalcaba, així com als socialistes. L'exdirigent del PSOE ha mort aquest divendres després d'uns dies hospitalitzat a Madrid per un infart cerebral que va patir dimecres.

Summary: Alejandro Fernández expressa el seu condol i el de "tot el PPC" per la mort de Rubalcaba


Més de mil agents d'una i altra banda dels Pirineus blindaran les fronteres amb França tot un mes per prevenir atacs terroristes i garantir la seguretat durant la cimera del clima, que se celebrarà a París. A partir d'aquest divendres i fins al 13 de desembre, l'estat veí farà ús d'una clàusula del Tractat de Schengen per restablir els controls, que s'estendran a totes les carreteres i també a les línies de tren (tant regionals com TAV). Els controls, que seran especialment intensius durant deu dies, obligaran a desviar tots els vehicles –tant cotxes com camions- que circulin per l'AP-7. El tronc central d'entrada a França es tallarà i s'han habilitat carrils específics a la plataforma de les antigues duanes. La Conferència de les Nacions Unides sobre el canvi climàtic, que començarà a París el proper 30 de novembre, aplegarà representants de 160 països i fins a 80 caps d'estat. França intensificarà les mesures de seguretat, sobretot després dels darrers atemptats terroristes, i durant un mes blindarà totes les seves fronteres. L'estat veí farà ús de la clàusula de salvaguarda que recull l'article 23.1 del Tractat de Schengen, i que permet als països membres recuperar el control de les fronteres en casos excepcionals. I la mesura, com no pot ser d'altra manera, també afectarà les comarques gironines, una de les portes d'entrada a l'estat francès. "No es tracta de suspendre Schengen, sinó d'aplicar els acords del tractat per poder fer front a les amenaces terroristes i d'ordre públic", ha concretat la prefecta dels Pirineus Orientals, Josiane Chevalier. El blindatge de fronteres començarà aquest divendres a la una del migdia i durarà exactament un mes, fins al 13 de desembre a les tres de la tarda. A la demarcació, els controls afectaran totes les entrades cap a França, amb especial incidència a l'AP-7 (per on cada dia hi circulen entre els dos sentits 11.000 vehicles, un 30% dels quals són tràilers). Al pas fronterer per l'autopista, de fet, es barrarà el pas del trànsit pel tronc central, i tots els cotxes i camions es desviaran per uns carrils específics que s'han habilitat a la zona de les antigues cabines.  Per carretera, també hi haurà controls al pas de l'N-II al Pertús (Alt Empordà), al coll de Belitres (l'entrada a França per Portbou) i al pas fronterer de Llívia. Pel què fa al trànsit ferroviari, des de l'estació de Perpinyà es controlaran tots els TAV que entrin a França i, des de Cervera de la Marenda, tots els trens regionals.  Més de mil agents A la zona dels Pirineus, el dispositiu arribarà a mobilitzar més de mil agents de diferents forces i cossos de seguretat. França hi destinarà cap a 700 gendarmes, 300 efectius de la policia de fronteres i una vuitantena de funcionaris de duanes. Tots ells es coordinaran amb policia espanyola, Guàrdia Civil i Mossos d'Esquadra, que també hi desplegaran efectius per fer controls pel seu compte o bé participar en d'altres de conjunts. "Es faran controls aleatoris i sistemàtics, però durant deu dies el dispositiu s'intensificarà i els registres seran intensius i en profunditat", ha concretat Chevalier. Això passarà entre els dies 25 i 29 de novembre, i 8 i 12 de desembre, coincidint amb la proximitat de la cimera de l'ONU i els dies més intensos de la trobada.  "L'objectiu serà el de combatre l'amenaça terrorista i buscar tot allò que pugui suposar una alteració de l'orde públic", ha concretat el director adjunt de la policia de fronteres (PAF), Guy Mottier. Els agents buscaran armes prohibides, consultaran els antecedents policials d'aquells a qui registrin i comprovaran, entre d'altres, que no circulin amb vehicles robats.  Tots aquells a qui s'impedeixi l'entrada a França, seran enviats de tornada o posats a disposició de la policia espanyola i els mossos si es dóna el cas. De fet, el comissari del Centre de Cooperació Policial del Pertús, Gilles Sabatier, ja ha precisat que la comunicació amb els cossos de seguretat catalans i espanyols serà "estreta i constant". Tot i que no s'ha dit obertament –tan sols s'han limitat a dir que el trànsit "s'alentirà"- el cert és que el blindatge de fronteres es pot traduir en notables embussos a l'AP-7. De fet, des de la Prefectura dels Pirineus Orientals, ja s'han establert mesures per esponjar el pas de tràilers a la zona de Perpinyà. Per exemple, al mercat d'abastiments Saint Charles, el tràfec de camions es concentrarà sobretot a les hores nocturnes. Aquest no és el primer cop que França restableix el control de fronteres amb motiu d'una cimera internacional. L'abril del 2009, el país gal va fer el mateix –en aquest cas, a la frontera amb Alemanya- amb motiu de la 21a reunió de l'OTAN que va tenir lloc a Estrasburg. Aquest 2015, però, el control s'estén a totes les fronteres. Se'n veuran afectades les entrades per Catalunya, Espanya, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica.

Summary: Més de mil agents blindaran la frontera amb França tot un mes per prevenir atacs terroristes durant la cimera del clima


L'exalcaldessa de Sant Esteve Sesrovires Carme Rallo ha assegurat davant del Tribunal Suprem que l'1-O la Guàrdia Civil hauria pogut entrar a l'escola La Roureda "per la porta del darrere", on "no hi havia ningú", en lloc de fer-ho per l'accés on hi havia ciutadans concentrats. De fet, Rallo ha assegurat que els agents van acabar sortint per aquella porta, situada darrere del col·legi. Altres votants d'aquell municipi han descarregat de responsabilitat els acusats, tot assegurant que van decidir anar a votar aquell dia per una "decisió personal" i sense rebre cap instrucció per part de ningú. Un d'ells, Emili Gaya, ha assegurat que va anar al col·legi a les 5.30 de la matinada, però que no el va convocar "ningú". "Hi vaig anar perquè vaig voler", ha dit, "per inquietud, ganes i il·lusió d'estar allí". Rallo ha explicat que l'escola La Roureda té diverses entrades i que la Guàrdia Civil va optar per fer-ho per "l'accés principal", tot i que van deixar els cotxes a la porta del darrere, que és per on van "marxar". "Podrien haver entrat per la porta de darrere, on no hi havia ningú", ha afegit. L'alcaldessa, que ha dit que va veure com li va donar un cop de porra al cap, ha assegurat que ella "només" va veure "donar cops a la policia", i ha negat haver vist que cap dels concentrats amenacés als veïns.També ha explicat que van "destrossar força coses" dins de l'escola, també en un edifici on "no hi havia cap indici que hi hagués activitat a dins". De fet, ha afegit que va avisar la policia local per tal que aixequessin acta de les "destrosses". Dies més tard, el consistori ho va anar a denunciar als Mossos d'Esquadra. Rallo ha admès que sabia que el referèndum estava suspès pel TC, però ha afegit: "La gent que estàvem al col·legi enteníem que teníem tot el dret de votar, expressar-nos i de manifestar-nos". També ha defensat que als col·legis del seu municipi "hi ha moltes entitats" que fan "activitats lúdiques tots els caps de setmana" als dos col·legis i al casal. "Cap acusat em va induir a fer res" Un altre testimoni, Jordi Rubinart, que va estar al col·legi La Roureda de Sant Esteve Sesrovires ha assegurat que "mai" ha parlat ni ha "rebut instruccions" de cap dels acusats al judici de l'1-O. "Només els conec perquè surten als mitjans, ningú em va induir a fer res, ni aquestes persones ni ningú que estigués aquell dia a l'escola, va ser una decisió personal", ha dit. Rubinart ha descrit l'1-O com "un dia molt important en les seves vides" i ha explicat l'arribada de la Guàrdia Civil sobre les sis de la tarda. Ha explicat que els veïns que estaven al col·legi van acordar que qui volgués podia "seure de forma pacífica per reivindicar el dret a votar" davant del centre i qui volgués s'apartés, ja que hi havia "inquietud" després de veure què havia passat en altres municipis al llarg de la jornada. "Van arribar i ens van començar a pegar", ha assegurat, tot dient que no va sentir "cap advertiment", però que si l'haguessin fet "no hauria donat temps a la gent a fer res". Ha xifrat entre 30 o 40 les persones que hi havia assegudes a terra, a qui van "pegar indiscriminadament, a la gent més gran, a la gent més jove, tothom que es trobava en la seva trajectòria". Ell personalment, ha dit que va rebre "uns quants cops de porra", que es va protegir el cap amb els avantbraços  i que va rebre "un cop de puny a la templa". El testimoni ha assegurat que els concentrats cridaven consignes com 'Volem votar', 'Vergonya' o 'Som gent de pau', tot i admetre a l'advocacia de l'Estat que si hi va haver algun insult "no és el que predominava". "Quan s'està pegant a la gent és raonable que algú potser digui algun insult", ha dit. Un "batalló" de guàrdies civils Un altre testimoni, Emili Gaya, ha descrit l'arribada de la Guàrdia Civil com un "batalló". "Era realment impressionant, tinc una edat i he estat a moltes manifestacions, algunes de preconstitucionals, i mai havia vist una formació d'aquestes característiques", ha dit. Gaya ha afegit que això va crear "sorpresa" entre els veïns que estaven al col·legi, que "espontàniament es van agrupar davant de l'escola". Gaya ha assegurat que l'actuació va començar amb "una càrrega totalment desproporcionada sobre les persones que estaven allí fins aquell moment amb una actitud pacífica i festiva", que van rebre "cops de porra a tort i a dret" mentre cantaven 'Som gent de pau' i estaven amb els "braços alçats". Ell mateix ha explicat que va rebre "un cop al cap", que va caure a terra i que persones que el van intentar ajudar també "van ser víctimes de cops de porra" en aquell moment. El testimoni ha admès que, "fruit de la indignació", va cridar algun insult, però que eren "esporàdics". Aquest testimoni també ha explicat l'existència d'una altra porta a la part sud, on ha dit que va veure entrar alguns agents de paisà que portaven càmeres mentre hi havia l'actuació dels antidisturbis a l'altra banda. Gaya ha explicat que va arribar al col·legi a les 05.30 de la matinada "per inquietud, ganes i il·lusió d'estar allí", però que no va rebre "cap consigna, requeriment ni ordre". "No ens va convocar ningú, hi vaig anar perquè vaig voler, no hi havia cap hora concreta ni cap motiu concret", ha assegurat. El testimoni ha dit conèixer la suspensió del referèndum i la interlocutòria del TSJC, però ha defensat que va decidir implicar-se en la jornada pel seu "dret d'expressar-se a través del vot". "Sé que hi havia una convocatòria i una llei del referèndum aprovada pel Parlament, sobre el que jo vaig prestar més atenció", ha conclòs.

Summary: L'exalcaldessa de Sant Esteve Sesrovires: "La Guàrdia Civil podia haver entrat per una porta on no hi havia ningú"


Els grups posen en dubte el procés de designació i apunten que el govern espanyol va actuar per criteris polítics ACN Madrid.-Els grups de l'oposició han demanat aquest dimarts la dimissió del ministre d'Economia, Luis de Guindos, per la designació de l'exministre d'Indústria, José Manuel Soria, per ocupar un alt càrrec del Banc Mundial, malgrat que aquest havia hagut d'abandonar el càrrec per haver mentit respecte a la seva implicació en empreses que apareixien als 'papers de Panamà'. El portaveu del PSOE, Pedro Saura, ha afirmat que De Guindos "no és digne" d'ocupar el seu càrrec, mentre que el líder de Podem, Pablo Iglesias, ha assegurat que el ministre ha de dimitir "ipso facto" si es demostra que ha mentit a la Comissió. C's també ha demanat "responsabilitats polítiques" per aquest cas. ERC i el PDC han apuntat que el cas demostra la corrupció interna de l'executiu de Rajoy i han recordat les seves actuacions respecte al procés a Catalunya.  "Volen asseure al banc dels acusats els presidents que posen les urnes i a les cadires del Banc Mundial els exmembres del govern que posen societats a paradisos fiscals", ha dit el portaveu del PDC, Ferran Bel. El portaveu del PSOE a la Comissió d'Economia, Pedro Saura, que ha afirmat que les explicacions del ministre "no se sostenen" i ha assegurat que el cas demostra que De Guindos "no és digne" d'ocupar el càrrec de ministre d'Economia. Ha recordat que Soria va haver de renunciar per les seves "mentides" i ha assegurat que "l'única explicació al nomenament" és que es tractava "d'una recompensa al favor" que Soria va fer al govern de Rajoy en retirar-se abans del període electoral. "Si Soria no era idoni per estar al govern tampoc ho és per representar Espanya als organismes internacionals", ha dit abans d'insistir que De Guindos ha de donar aquestes explicacions davant el ple.  El líder de Podem, Pablo Iglesias, també ha criticat durament De Guindos i li ha demanat la renúncia. Iglesias ha preguntat al ministre si va mentir sobre el concurs que va nomenar Soria, i ha posat en dubte que el procés de designació fos transparent i marcat per criteris "tècnics", sinó que –segons Iglesias- va ser una decisió per criteris polítics. "Si es demostra que en aquesta comissió vostè ha mentit ha de dimitir ipso facto", ha conclòs.  El portaveu de C's a la Comissió, Toni Roldán, també ha demanat que "algú" del govern espanyol assumeixi la "responsabilitat" política per la designació de Soria. "No sé si ha de ser la vicepresidenta, vostè o el senyor Rajoy", ha dit. Roldán també ha posat en dubte la naturalesa del concurs que va fer el Ministeri d'Economia per nomenar Soria i ha recordat que el govern espanyol ha posat en qüestió la imatge exterior de l'Estat amb la designació d'una persona que tenia empreses offshore a Panamà i que va mentir a l'opinió pública.  La portaveu d'ERC a la Comissió d'Economia, Ester Capella, ha assegurat que la designació de Soria va estar envoltada d'un "cúmul de mentides" per part del govern espanyol, començant per la naturalesa del concurs amb que va ser elegit. "El cas Soria és un exemple més de la mentida d'aquest govern", ha conclòs. En aquest sentit ha acusat el PP de mantenir en marxa el "tren de la corrupció" i ha demanat a De Guindos que en baixi "a temps".  El portaveu del PDC, Ferran Bel, ha recordat que Soria va plegar per haver mentit a l'opinió pública sobre la seva aparició als 'papers de Panamà', fet que també l'invalidaria per representar l'Estat al Banc Mundial. "Han perdut tota la credibilitat", ha sentenciat Bel, que ha preguntat a De Guindos si Rajoy tenia coneixement de la designació de Soria.  "La paradoxa de la 'marca Rajoy' és que a Espanya els presidents que posen les urnes els volen asseure a les banquetes dels acusats, i els exmembres de governs que posen societats a paradisos fiscals els volen asseure a les cadires del Banc Mundial", ha conclòs Bel.

Summary: L'oposició demana la dimissió de De Guindos pel cas Soria


La Guàrdia Civil ha entrat aquest dijous al Parlament, al Palau de la Generalitat, al Departament de Justícia i el Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) en relació al ‘cas 3%’. Fonts del cos han explicat a l’ACN que han anat a aquestes institucions a lliurar interlocutòries del TSJC. En el cas del Parlament, agents del cos estan al Departament d’Infraestructures, Equipaments i Seguretat del Parlament perquè només volen accedir als fitxers del correu electrònic del diputat no adscrit Germà Gordó, segons fonts parlamentàries. Gordó està sent investigat pel TSJC en aquest cas i està cridat a declarar davant del tribunal dilluns 24 de juliol. Al Parlament hi ha 8 agents de la Guàrdia Civil i el fiscal anticorrupció José Grinda, que és un dels que porta el cas.

Summary: La Guàrdia Civil entra al Parlament, al Palau de la Generalitat, a Justícia i al CTTI en relació al 3%’


La Taula d'entitats del Tercer Sector ha signat aquest dimarts a la tarda un conveni amb el Departament de Justícia que pretén impulsar la reinserció social i laboral dels expresos a través d'entitats socials. L'acord enfortirà la col·laboració entre les dues institucions i permetrà atendre "un dels col·lectius més vulnerables de la societat", segons subratlla la Taula del tercer Sector. Així, segons apunta, es podran millorar les polítiques d'execució penal i difondre la seva dimensió social, rehabilitadora i de prevenció de la reincidència en el delicte. La signatura del conveni ha anat a càrrec del president de la Taula del Tercer Sector, Oriol Illa, i del conseller de Justícia, Carles Mundó. Amb la signatura d'aquest conveni, la Taula del Tercer Sector i el Departament de Justícia establiran mecanismes de col·laboració per tal de fomentar la participació i sensibilització de les entitats socials en les polítiques d'inserció social de les persones sotmeses a penes i mesures d'execució penal. També col·laboraran en la difusió i la sensibilització de la societat respecte a aquestes polítiques. Les persones a les que va adreçada aquesta col·laboració són totes aquelles que estiguin sotmeses a una mesura d'execució penal, i més concretament, les persones que accedeixen al medi obert, llibertat condicional i definitiva. En el conveni signat avui també s'inclou la creació d'una comissió mixta, entre les dues institucions, que es reunirà un cop a l'any, per tal de fer el seguiment del desenvolupament del projecte i avaluar-ne els resultats obtinguts.   Les entitats recorden que actualment l'atenció postpenitènciària "és una terra de ningú, on només hi actuen de forma altruista i voluntarista algunes entitats socials amb molt poc suport de les administracions". Remarquen que moltes de les persones que surten de la presó tenen "greus" dificultats per reinserir-se a la societat, "per manca de xarxa familiar i social, de possibilitats de treballar i accedir a un habitatge i problemes afegits de salut mental o drogues".  Per a la Taula del Tercer Sector l'atenció postpenitenciària "ha d'esdevenir una política social de primera perquè el col·lectiu dels expresos és un dels més vulnerables de la nostra societat". Les entitats consideren que per mitjà d'aquesta nova política social se'ls hauria de garantir el dret a la igualtat d'oportunitats perquè no es vegin abocats a reincidir en conductes delictives; mesures de discriminació positiva en àmbits com la inserció laboral, l'accés a l'habitatge, la formació o els serveis de salut; i un sistema de protecció social específic que en garantís un acompanyament social i educatiu de qualitat. Segons dades del Departament de Justícia, el nombre d'interns a Catalunya  a data 7 del setembre d'aquest 2016 és de 8.678 (7.430 penats i 1.248 preventius), una xifra que ha experimentat una constant davallada des de mitjans del 2010, que era de 10.601. L'any 2015 van sortir de la presó 5.601 persones de les quals només una quarta part van finalitzar la condemna des de la llibertat condicional. Només un 20% (19'6%) dels penats es troben classificats en tercer grau. L'índex de reincidència es manté sobre el 30%, però baixa gairebé al 15% en el cas de les persones que passen per processos de transició a la comunitat, és a dir, que compleixen una part de la condemna en tercer grau o en llibertat vigilada, mentre que en l'alliberament des de primer o segon grau la reincidència està al voltant del 40%. Actualment, un total de 6.584 persones compleixen a Catalunya una condemna de mesures penals alternatives, ja sigui teràpia, formació o treballs en benefici de la comunitat en entitats socials o en administracions, com ajuntaments, consells comarcals o diputacions. La taxa de població encarcerada de Catalunya es troba entorn a 116 persones per cada 100.000 habitants, mentre que és de 134 a l'Estat Espanyol. A nivell europeu trobem molta disparitat: des de les 55 de Suècia, 61 de Dinamarca o les 69 d'Holanda, a xifres superiors com la de Gal·les, entorn a les 150.    Pel president de la Taula del Tercer Sector, Oriol Illa, "acaba essent molt més barat invertir en la reinserció social dels expresos, que no en recursos de punició i privació de llibertat". I, a més, afegeix, "això acaba revertint d'un forma molt més efectiva en la millora de la convivència, de la seguretat ciutadana i, en definitiva, de les capacitats inclusives de la nostra societat". Per la seva banda, el conseller de Justícia, Carles Mundó, ha destacat que la implicació de les entitats socials "és fonamental per aconseguir l'èxit en la transició de la presó cap a la comunitat". El titular de Justícia considera que el Govern i les organitzacions del tercer sector han d'afrontar el repte conjunt de donar continuïtat a les polítiques de rehabilitació a fora de la presó. Es tracta, segons ha dit, d'"evitar que un excarcerat torni a cometre un delicte i que enviï en orris l'oportunitat de refer la seva vida".

Summary: El Tercer Sector i el Departament de Justícia promouen la reinserció laboral dels expresos per mitjà d'entitats socials