L'Audiència ha jutjat un jove que s'enfronta a 8 anys i mig de presó per colpejar la parella i intentar agredir-la sexualment amb la pota d'una tauleta. Els fets van passar el maig de l'any passat a l'habitació d'un hotel de Lloret de Mar (Selva). El processat ha admès que va destrossar part de la cambra i va picar la seva xicota perquè va patir un atac de gelosia. Però ha dit que va ser ella qui el va atacar primer i ha negat –com sostenen les acusacions- que en cap moment intentés introduir-li la pota de la tauleta per l'anus. A més de la presó, fiscal i acusació particular demanen que no es pugui acostar a la víctima durant 12 anys i que li hagi de pagar 7.494 euros d'indemnització (dels quals, ja n'ha satisfet 2.500). La defensa sol·licita que se l'absolgui o que, alternativament, se'l condemni a sis mesos per lesions.

Summary: S'enfronta a 8 anys i mig de presó per picar i intentar agredir sexualment la xicota amb la pota d'una tauleta a Lloret


A la zona de l'Alt Pirineu actualment hi ha una població d'entre 35 i 40 exemplars d'óssos. Aquests habiten en una superfície de més de 5.000 quilòmetres quadrats de muntanyes dels Pirineus, fet que fa difícil els seus avistaments. L'empresa Piros Explorer, amb seu a Tavascan, organitza expedicions a la muntanya amb el principal objectiu de poder veure ossos. En les tres expedicions que ha realitzat aquest 2017 els clients han pogut observar fins a 5 óssos. L'èxit d'aquesta empresa rau en la preparació prèvia, segons explica el seu responsable Ieltxu Azkarate. L'èxit dels avistaments es deu, en gran part, a les moltes hores que passa el guia a la muntanya caminant per l'hàbitat de l'ós i escollint els llocs més idonis i amb més seguretat per l'observació de l'animal amb els clients. Equips de rastreig de l'empresa pugen dies abans a la muntanya per preparar l'expedició i, el dia de la sortida amb els client, els guien per les zones on se l'ha vist, segueixen el seu rastre per a preparar posteriorment els punts d'espera, munten el campament i des de la distància esperen la seua aparició. Durant la nit, són els equips de fototrampeig els que vigilen. El guia passa pràcticament més dies a la muntanya fent rastreig de les zones més freqüentades per l'ós que dies fa expedicions, d'aquí que es conegui pam a pam les muntanyes de la zona de Tavascan, dins el Parc Natural de l'Alt Pirineu, i pugui portar als clients als millors observatoris d'ós. Azkarate, explica que els rastres que deixa l'ós al seu pas, representen per a la seua cerca la millor de les ajudes, ja que indiquen si la zona és calenta en aquell moment i afegeix que quan trobem una petjada o un excrement, calculem el temps transcorregut i intentem esbrinar els seus pròxims moviments. El mètode de treball és el següent: una vegada localitzada la zona, munten el campament en altura, perquè l'olor de les persones no sigui captada en el fons de les valls ni en els vessants on podria aparèixer l'animal. La zona escollida és on els clients tindran més bona visió de l'indret per on sortirà l'animal i amb més seguretat. Amb l'ajuda de prismàtics i telescopis la gent es podrà situar a una gran distància de l'animal i no interferir en la seva rutina i a la vegada controlar una zona més gran de territori. Azkarate deixa clar que les sortides es fan per conèixer l'hàbitat de l'ós màxim respecte cap a l'animal. Aquestes sortides no les pot realitzar qualsevol guia i per fer-les es necessita uns permisos especials que exigeixen un comportament estricte de no molestar en cap cas als animals. Les expedicions de Piros Explores compta amb el suport i l'aprovació del Parc Natural de l'Alt Pirineu.

Summary: Èxit en els avistaments guiats d'óssos a Tavascan


L'Audiència Nacional proposa jutjar els exgerents i extresorers de CDC Daniel Osàcar, Andreu Viloca i Germá Gordó, a l'exresponsable jurídic del partit Francesc Xavier Sánchez Vera, així com altres 28 persones físiques i 16 jurídiques, per delictes d'organització criminal, frau a les administracions públiques, suborn, tràfic d'influències i blanqueig de capitals en el denominat 'cas 3%', l'estructura posada en marxa per finançar "il·legalment i de forma encoberta" la citada formació política. El magistrat dirigeix la causa, entre altres, contra diversos exalts càrrecs polítics i funcionaris d'administracions públiques de Catalunya la mateixa CDC, el PdeCat, les empreses Teyco, Urbaser, Fundació ACS, grup Soler Constructores o Copisa. La interlocutòria del jutge José de la Mata, de 304 pàgines, posa fi a una investigació que es va iniciar el 2015 en relació amb determinades actuacions irregulars de persones vinculades a l'Ajuntament de Torredembarra (Tarragonès) i que ha conclòs amb aquesta resolució en la qual el jutge descriu l'operativa desplegada pels investigats en almenys 31 adjudicacions d'obra pública sospitoses entre el 2008 i 2012 que van suposar el 7,7% del finançament global del partit. A més, arxiva la causa per a cinc persones físiques i una jurídica. Entre la trentena d'adjudicacions investigades destaquen el contracte de recollida d'escombraries d'Olot; el manteniment d'escoles de Barcelona; obres en centres educatius de Manresa, Vila-seca, El Vendrell, Sant Celoni, Sant Hipòlit de Voltregà i Sabadell; el projecte de l'estació de l'AVE a Girona; un CAP de Mataró i un a Prats de Lluçanès; un centre cívic a Sant Fruitós de Bages; el dic Est i l'ampliació dels accessos Sud del Port de Barcelona; la remodelació de l'avinguda Paral·lel, la plaça de les Glòries i trams de carril bici a Barcelona; la prolongació dels FGC a Sabadell; obres a la carretera C-55 a Manresa i altres; una carretera de la Diputació de Barcelona; el Campus Diagonal Besòs de Barcelona; un parc a Lloret de Mar; una piscina a Figueres; pisos socials a Sant Cugat del Vallès; l'ISPC a Mollet del Vallès; o l'hospital Sant Pau de Barcelona. Els tres esglaons de l'organització criminal De la Mata assenyala que alts càrrecs de CDC, de connivència amb responsables públics i funcionaris de diferents administracions i institucions públiques de Catalunya, i amb diferents empresaris, van posar en marxa una estructura per finançar a aquest partit polític "il·legalment i en forma encoberta".  En el més alt nivell de l'organització, el jutge inclou als responsables del partit Gordó, Osàcar i Viloca, que duien a terme un control i seguiment de les licitacions d'obra pública i serveis oferts per diferents administracions de l'àmbit territorial català, totes sota l'esfera de poder de CDC (ajuntaments, diputacions o organismes dependents de la mateixa Generalitat), i "influïen en els seus responsables per tal d'aconseguir que fossin adjudicades a les empreses connivents o associades a aquest pacte criminal". Ells, segons el jutge, portaven els comptes, materialitzaven el seguiment de deutes pendents, en les adjudicacions donades i, "per descomptat, rebien els pagaments". En un segon esglaó, el magistrat situa les autoritats d'aquestes administracions que, d'acord amb els responsables de CDC i seguint les seves indicacions, van alterar efectivament concursos públics amb la finalitat de "dirigir-los" cap a les companyies dels empresaris connivents. Aquí se situen persones com Josep Antoni Rosell, director general d'Infraestructures de la Generalitat del 2011 al 2016; Joan Lluís Quer, president d'Infraestructures.cat del 2011 al 2015; Sixte Cambra, president del Port de Barcelona del 2011 al 2018 i exsenador de CiU; o Antoni Vives, extinent d'alcaldia de Barcelona. Al tercer esglaó, l'instructor inclou el grup dels empresaris que, sistemàticament, es van concertar amb alts càrrecs de CDC per fer pagaments encoberts al partit, sota l'aparença de donacions, a través de les fundacions vinculades a CDC, CatDem i Fundació Forum Barcelona. Aquí se situen empresaris com Sergio Lerma, Josep Manel Bassols, Félix Paquina, Jordi Sumarroca, Antonio García Bragado, Joan Maria Pujals, exconseller de Cultura en els governs de Pujol, entre altres. Entre les empreses processades hi ha Teyco, Urbaser, Fundación ACS, Grup Soler Constructora, COPISA, TEC Cuatro, Oproler, Pasquina, entre altres.  Tots els investigats eren necessaris per tancar el cercle de les activitats delictives i, segons argumenta de la Mata, van desenvolupar aquestes accions dirigides a un sol objectiu: "subvertir l'estat de dret i, mitjançant un intens abús de poder, fer servir la direcció de les administracions per obtenir un benefici i lucre il·lícit, personal i mercantil en el cas dels empresaris, i organitzacional en el cas concret dels dirigents del partit polític, aconseguint un "finançament il·legal" per al mateix, implicant un greu descrèdit a l'administració pública i un perjudici a l'erari públic". El mateix patró d'actuació al llarg de el temps El jutge detalla totes les adjudicacions i donacions investigades al llarg d'aquests anys, seguint una metodologia en què ha analitzat els documents intervinguts de licitacions i adjudicacions en el despatx de l'extresorer de CDC Andreu Viloca, ha identificat les empreses a les quals s'han adjudicat els contractes i ha examinat les reunions entre els tresorers amb els empresaris, així com les donacions d'aquestes empreses a Convergència. El magistrat destaca l'íntima relació temporal i causal entre els anuncis, les publicacions dels concursos, les reunions entre els actors descrits, l'adjudicació del contracte d'obra o servei investigat i les conseqüents donacions a les fundacions vinculades a CDC. De la Mata fa constar en el seu escrit que no sempre existia una exacta concatenació temporal entre els pagaments i les, almenys, 31 adjudicacions incloses en la interlocutòria, perquè les donacions no estan necessàriament vinculades a adjudicacions sinó a mantenir la bona relació amb el partit i "situar o mantenir a l'empresa en posició de creditor amb vista a futures adjudicacions". Una organització criminal estable i sostinguda en el temps liderada pels tres exgerents El titular de jutjat central d'instrucció número 5 situa Gordó, Osàcar i Viloca al capdavant d'una estructura estable, permanent i sostinguda en el temps, amb un patró de funcionament acuradament planificat i implementat pels responsables de l'àrea econòmica-financera de CDC, per finançar il·lícitament el partit mitjançant la "venda" d'influències en l'adjudicació de contractes públics. Amb posterioritat, Sánchez Vera es va integrar en l'organització criminal des de la seva incorporació a CDC com a responsable econòmic i jurídic. De la Mata subratlla que la transcendència d'aquesta organització en el desenvolupament de la vida de CDC era molt rellevant: els ingressos de CDC que van tenir origen en les seves fundacions vinculades van significar una font de finançament del partit que va suposar, en el període comprès entre els exercicis 2008 a 2012 (exercicis de què es disposa informació), una mitjana de l'11,5% del "finançament privat" del partit i d'un 7,7% en el finançament total (públic més privat). Es tracta, indica el jutge, "d'una operativa sostinguda en el temps, de caràcter sistèmic, que roman inalterable amb independència dels relleus que es puguin produir en les persones integrants de les estructures en el si de les quals s'executa. La millor evidència d'això és que els canvis en l'estructura del partit no van suposar en cap cas un cessament en la comissió dels fets objecte d'investigació, suposant únicament una modificació en la identitat de les persones que hi participaven". El jutge destaca la influència que exercien els responsables de finances del partit amb els funcionaris, una relació amb suficient pes o força per poder exigir-los dur a terme determinades actuacions, ja que tots ells eren conscients de les conseqüències que seguir o no les indicacions del tresorer o responsable de finances o gerent del partit podria tenir sobre les perspectives futures en la seva carrera professional o política. CDC i PDeCAT, persones jurídiques investigades El jutge en el seu escrit processa 16 persones jurídiques que, sistemàticament, diu, es van concertar amb alts càrrecs de CDC per alterar en perjudici d'interessos públics els processos de contractació pública, rebent adjudicacions de licitacions i concursos públics de les diferents administracions governades per CDC a canvi d'efectuar pagaments al partit. Aquestes donacions, indica el magistrat, s'intentaven difuminar, per una banda mitjançant el seu ingrés a través de diferents empreses pertanyents al mateix 'holding' i, d'altra banda, efectuant els ingressos a través de les diferents fundacions que té CDC per obtenir finançament, CatDem i Fundació Fòrum Barcelona. En relació amb CDC, el jutge detalla l'operativa desplegada per obtenir el finançament de manera irregular. Recorda que no disposava d'un mer protocol de control intern que garantís l'adequada intervenció i comptabilització de tots els actes, com ja ha advertit el Tribunal de Comptes en els seus informes per les irregularitats dels pagaments realitzats al partit a través de donacions. El jutge destaca que l'operativa s'ha mantingut en el temps, fins i tot després dels fets investigats en el 'cas Palau', per la qual cosa es pot concloure que els càrrecs amb responsabilitat en el partit "no haurien emprès cap iniciativa per impedir una activitat delictiva que es manté, almenys, durant onze anys". En relació amb el PDeCAT, va ser al juliol de 2016, apunta el jutge, quan es pren la decisió en el si de CDC de cessar en la seva activitat per fundar aquest nou partit, malgrat la qual cosa hi ha una aparent identitat, assenyala el magistrat, entre les dues formacions. Això permet, indiciàriament, afirmar que la creació del PDeCAT, lluny de correspondre amb el naixement d'un nou partit, "es correspon amb la mera transformació o canvi d'aparença d'una mateixa realitat amb la finalitat de desconnectar-se de les responsabilitats en què pogués haver incorregut la formació política precedent, CDC". Pas a procediment abreujat de la peça Infraestructures de la Generalitat El magistrat acorda també el pas a procediment abreujat de la peça Infraestructures de la Generalitat, vinculada al 'cas 3%' respecte de 18 persones físiques per delictes d'organització criminal o associació il·lícita, frau a les administracions públiques, tràfic d'influències i malversació de fons públics. Entre els processats destaquen Joan Lluís Quer, president d'Infraestructures.cat del 2011 al 2015, i Josep Antoni Rosell, director general d'Infraestructures de la Generalitat del 2011 al 2016 i exdirectiu del canal Segarra-Garrigues. Rosell, a més era militant de CDC. Aquesta peça, procedent del jutjat número 1 del Vendrell, ha investigat l'adjudicació per part d'Infraestructures de determinats contractes, principalment enginyeries, a canvi del pagament de comissions entre 2008 i 2015 en una desena d'adjudicacions irregulars. En concret, explica el jutge en una interlocutòria de 146 pàgines, certes empreses d'enginyeria, a l'entorn de l'Associació d'Empreses d'Enginyeria i Consultoria Independents de Catalunya (Asinca), van configurar entre els anys 2008 i 2015 un càrtel col·lusori al qual van denominar 'Núria Bofill', per pactar els preus que utilitzarien en les seves aplicacions als concursos públics licitats per certes administracions i empreses públiques. Els integrants d'aquest pacte col·lusori, continua, van pactar durant anys les normes o directrius a seguir quan optessin a licitacions de certes administracions, amb l'objectiu d'evitar la lliure competència i així obtenir un contracte més beneficiós que aquell que haurien obtingut en condicions d'igualtat, o sigui, si cada mercantil hagués preparat la seva oferta de forma totalment independent. Aquest pacte anul·lava, per tant, la competència dels no integrants, i es va anar estenent a diversos organismes públics, observant com en un origen només afectava a GISA i a REGSA, i va acabar estenent-se a GISA (Obra Civil, Edificació, Medi Ambient), ACA, ATLL, REGSA, Ajuntament de Barcelona, CAT, Tabasa, IFERCat, o el Servei Territorial de Carreteres i Ferrocarrils de la Generalitat. Aquest càrtel col·lusori 'Núria Bofill' ha pretès i aconseguit repartir-se i fixar els preus, de manera indirecta, explica el jutge, en les licitacions públiques de certs organismes públics de Catalunya, mitjançant l'establiment o concert de preus idèntics o molt similars amb l'objectiu d'anul·lar la competència dels no integrants del pacte. El concert dut a terme per aquestes mercantils per pactar el preu de les licitacions hauria comportat l'alteració de les quanties desemborsades per l'administració pública pels projectes d'obra pública oferts en els quals aquestes empreses es presentaven, amb el consegüent perjudici per a les arques públiques. Es tracta, afegeix De la Mata, d'una estructura estable, permanent i sostinguda en el temps, amb un patró de funcionament acuradament planificat i implementat per les persones indicades, per dirigir l'adjudicació de contractes públics en benefici d'una sèrie d'empreses de la seva confiança, amb les que havien arribat a un pacte col·lusori per defraudar l'administració pública. En els dos casos, el magistrat de l'Audiència Nacional dóna un termini de 30 dies a la Fiscalia i a les parts acusadores (CUP i Ajuntament de Barcelona en el 'cas 3%') perquè presentin els seus escrits d'acusació o el sobreseïment de la causa.

Summary: El jutge del 'cas 3%' proposa jutjar Gordó, Osàcar, Viloca, CDC, PDeCAT i diversos excàrrecs del Govern i empresaris


El president de la Generalitat, Quim Torra, assistirà al Consell Nacional extraordinari (CN) que el Partit Demòcrata (PDeCAT) celebrarà avui divendres a la tarda. Així ho han confirmat a l'ACN fonts de la formació, que han afegit que s'espera que Torra pugui adreçar-se als quadres del PDeCAT en el marc del CN. La reunió servirà per aprovar el reglament de l'assemblea dels dies 20, 21 i 22 de juliol, on es debatrà l'elecció de càrrecs a la direcció, i es fixarà el rumb ideològic del partit. D'altra banda, fonts del PDeCAT també han confirmat a l'ACN que l'alcalde de Gironella i president de la vegueria de la Catalunya Central, David Font, s'encarregarà de l'organització de l'assemblea del juliol. El PDeCAT definirà aquest divendres com serà aquesta assemblea ordinària de finals de juliol, quantes ponències hi haurà, per a què serviran i com s'ompliran de contingut. D'aquesta manera, s'aprovarà el reglament i l'esquelet de l'assemblea, és a dir, la part més organitzativa. La direcció del Partit Demòcrata ja va enviar dimarts la proposta del reglament a tots els consellers nacionals de la formació, on es proposa debatre sobre l'elecció dels nous càrrecs a l'executiva, a banda del debat ideològic. El període per aportar-hi esmenes acaba aquest mateix divendres. De moment, i tal com va avançar l''ARA' dimarts, l'esborrany del reglament deixa oberta la possibilitat de rellevar lideratges a l'assemblea del juliol -el que defensen els crítics de Pascal-, així com tan sols eixamplar l'executiva -el que pretén l'actual direcció. De fet, el més probable és que en les properes setmanes una ponència organitzativa defineixi les funcions internes del PDeCAT. Fonts de la direcció han apuntat que l'objectiu del CN extraordinari és parlar "amb tothom", dins la lògica d'incorporar i sumar en comptes de substituir, l'estratègia que ja va marcar la coordinadora general, Marta Pascal, en el CN ordinari de dissabte passat. L'actual executiva insisteix en donar cabuda a més gent dins la direcció i obrir el partit a més sensibilitats. Així mateix, s'espera que qualsevol adaptació de l'estructura actual del PDeCAT es debati al juliol mateix, i no aquest divendres. Càrrecs nous Des del PDeCAT expliquen que la direcció té la intenció de crear un comitè redactor que elabori un document amb una organització nova de la formació. Aquesta proposta s'abordarà al juliol. Si se n'aproven les modificacions l'assemblea haurà de votar les persones que ocupin els nous càrrecs a la direcció. A més, l'esborrany del reglament fa constar que la Mesa de l'assemblea del juliol serà l'encarregada de definir com s'escullen aquests nous càrrecs, així com de fixar el termini per a presentar-hi candidatures. A banda de possibles càrrecs nous, el PDeCAT té pendent escollir una nova presidència, que de moment sosté Neus Munté des de la dimissió d'Artur Mas. Munté és alhora candidata del Partit Demòcrata a les eleccions municipals de Barcelona del 2019. S'espera que es triï una nova figura per acompanyar Munté en una presidència bicefàlia.

Summary: Torra anirà al Consell Nacional del PDeCAT d'aquest divendres on s'aprovarà el reglament del conclave del juliol


La Comissió Europea proposa aquest dimecres ampliar més enllà del 2018 el pla Juncker, previst inicialment per un període de tres anys. Quan es compleix el primer aniversari de la posada en marxa del Fons Europeu d’Inversions Estratègiques (EFSI), l’empresa catalana Grífols i l’alacantina Baleària són dues de les més beneficiades. L’EFSI finança Grífols amb 100 milions d’euros, per mobilitzar-ne fins a 240,9 en inversions, i preveu mobilitzar fins a 350 milions per a Baleària. Fins ara, el pla Juncker ha ofert finançament a sis projectes a l’Estat, per un valor de 505 milions d’euros, que mobilitzaran fins a 2.000 milions d’euros per crear 5.150 llocs de feina.   El projecte de Grífols, signat l’octubre de l’any passat, preveu la recerca en activitats en el marc de les teràpies, diagnòstics i solucions mèdiques derivades del plasma per a hospitals. El finançament provinent de l’EFSI, de 100 milions d’euros, cobrirà totes les fases de la recerca, tant clínic com preclínic, i es farà a la seu de la companyia a Barcelona. La recerca ajudarà a millorar el tractament de condicions com l’Alzheimer, o en les operacions de tipus cardiovascular. En total, la inversió prevista a mobilitzar és de 240,9 milions d’euros.  El projecte per Baleària preveu la modernització de la flota de la companyia mitjançant l’adquisició de nous vaixells d’alimentació combinada de benzina i gas natural líquid, i que substituiran altres vaixells menys eficients a nivell mediambiental. El finançament que el pla Juncker preveu mobilitzar per a la companyia de transports és de 350 milions d’euros.  A més, el pla Juncker també està tramitant altres projectes de l’Estat espanyol com la construcció d’accessos als ports, un per a l’energia renovable d’Abengoa, un altre per la distribució de gas de Redexis i un per oferir diners a l’Institut de Crèdit Oficial (ICO) per a projectes d’infraestructures.   A banda d’aquests projectes concrets, el pla Juncker també preveu acords per oferir garanties a intermediaris financers que presten, després, diners a petites i mitjanes empreses. A Catalunya, el fons Inveready Venture Finance ha rebut una quantitat de 6.600.000 euros. Al conjunt de l’Estat, hi ha vuit acords similars, per mobilitzar 4.400 milions d’euros i ajudar més de 17.000 pimes.  L’objectiu del ‘pla Juncker’ es mobilitzar en tres anys fins a 315.000 milions d’euros en inversions a la Unió Europea, a través, sobretot, del Banc Europeu d’Inversions, que injecta capital en projectes que, d’altra manera, potser no rebrien finançament perquè es consideren arriscats. Fins ara, s’han aprovat 64 projectes en 26 països, amb una inversió directa europea de 9.300 milions d’euros que es preveu que es converteixin en 100.000 milions.

Summary: La Comissió Europea proposa ampliar el pla Juncker més enllà del 2018


El PDeCAT seguirà donant suport al Govern però "amb condicions". El portaveu del partit, Marc Solsona, així ho ha explicat en declaracions a TV3 aquest divendres al matí, l'endemà que el president de l'executiu, Quim Torra, destituís les ja exconselleres Àngels Chacón -l'última amb carnet del PDeCAT-, Mariàngela Vilallonga i Miquel Buch. Solsona ha afegit que el partit estudiarà ara si els seus quatre diputats al Parlament i els quatre que manté al Congrés continuen o no al grup de JxCat. El portaveu del PDeCAT també assumeix que no hi haurà eleccions a curt termini, després de la decisió "errònia" de Torra. Solsona també ha asseverat que el partit compta amb l'expresident Artur Mas: "Jugarà el paper que vulgui jugar". Els 8 diputats i diputades del PDeCAT al Parlament i al Congrés es reuniran els propers dies amb el president del partit, David Bonvehí, per analitzar la seva actuació futura. "Veurem si és compatible", ha afegit Solsona, en referència a la permanència als grups de JxCat, i a l'expulsió de Torra dels tres consellers -especialment de Chacón. El PDeCAT manté que la decisió del president de la Generalitat sobre l'exconsellera d'Empresa es deu a la seva condició de militant del PDeCAT, i no a cap altra raó. Sobre Mas, Solsona ha reiterat que és "un dels referents i pares polítics" del PDeCAT, i que "jugarà el paper que vulgui jugar". "El PDeCAT compta amb ell", ha afegit Solsona, que ha insistit que el partit explorarà les diferents possibilitats perquè els "actius" de la formació tinguin la "màxima expressió" al projecte nacionalista.

Summary: El PDeCAT donarà suport al Govern "amb condicions" i estudiarà si els diputats continuen al grup de JxCat al Parlament


La 40a edició de la Càtedra Emili Pujol de Cervera que s'havia de celebrar aquest estiu s'anul·la a causa de la pandèmia de la covid-19 i es trasllada a l'estiu de 2021. Els organitzadors lamenten que la ciutat no pugui esdevenir un any més "el centre musical del país". "La música no podrà tornar a omplir els carrers i trobarem molt a faltar la cultura i la vitalitat de les activitats de la Càtedra", han dit, com ara el Festival i Curs Internacional, el Vila- Closa i la Fira de Lutiers, considerada la més important del sud d'Europa i punt de trobada dels mestres artesans. L'any passat van participar en el Curs de Música gairebé 200 alumnes de Catalunya, la resta de l'Estat, i també del Canadà, els Estats Units, el Japó o Itàlia. Segons ha explicat la organització, han estat més de 12.000 alumnes i gairebé 600 professors , molts d'ells internacionals, que cada estiu, des de fa 40 anys, han fet possible que  Cervera fos un referent dins del món de la música i de l'educació amb més de 500 concerts en diversos formats: simfònics, de música de cambra, de proximitat, d'alumnes, de grans solistes, que han omplert els patis i el paranimf de la Universitat, i molts altres indrets de la Cervera medieval. Destaquen que "s'hi ha treballat de valent, i els resultats d'aquesta bona feina han  dotat al territori d'una proposta pedagògica i cultural única". És per això que des de l'equip que forma la Càtedra se'ls fa "difícil" acceptar que "no és possible" organitzar ara aquest projecte i lamenten "la pèrdua del gran impacte cultural, econòmic i social" que també suposa per Cervera. Tot i això, volen posar l'èmfasi en l'esperança de recuperar ben aviat la normalitat en la vida cultural del país i, concretament, de cara a l'any vinent, la continuïtat de la trajectòria de la Càtedra.  En aquest sentit, volen destacar "la gran capacitat que Cervera, com a ciutat, ha tingut durant tots aquests anys per liderar aquesta Càtedra Internacional". És per tot això que han volgut expressar el seu agraïment a tots els que al llarg d'aquests anys ho han fet possible i l'esperança en retrobar-se amb tothom en la celebració del 40è aniversari de la Càtedra a l'estiu del 2021.

Summary: S'anul·la pel coronavirus la 40a edició de la Càtedra Emili Pujol de Cervera i es trasllada al 2021


El portaveu d’ERC a l’Ajuntament de Begur (Baix Empordà) ha denunciat aquest dimarts que el nou equip de govern hagi retirat la pancarta que demanava la llibertat dels presos independentistes. Segons ha retret el portaveu de la formació republicana, Joan Loureiro, “la pancarta es va penjar pel suport popular a la llibertat dels presos”. A més, Loureiro ha recordat que “l’alcaldessa forma part d’un partit que té presos” i no entén que “hagi acceptat girar l’esquena als seus companys”. Dissabte Maite Selva (Sempre-JxCat) es va convertir en l’alcaldessa de Begur. Ha arribat a l’alcaldia gràcies als seus tres vots i al suport de Tots x Begur Esclanyà i + Begur i Esclanyà, amb dos regidors a cada formació. Les eleccions municipals a Begur les va guanyar ERC però va quedar empatat en nombre de regidors amb JxCat (tres en cada formació). Això va permetre que Maite Selva pogués formar un acord de govern amb els dos edils de Tots x Begur Esclanyà i els dos de + Begur i Esclanyà. Amb aquest acord s’arribava als set dels onze regidors del consistori i ha enviat a Loureiro a l’oposició amb l’únic representant del PSC.

Summary: ERC denuncia que l’Ajuntament de Begur ha retirat la pancarta demanant la llibertat dels presos


‘Qu’est-ce que la sculpture moderne?’, ‘Tramuntana’ i ‘Nivis’. Aquests són els noms de les tres exposicions temporals que Antoni Marquès, Vaccaro i Cyril Torres mostren en tres espais diferents del Museu d’Escultura Contemporània Can Mario de Palafrugell, al Baix Empordà. Les tres mostres es podran veure fins el proper 22 de maig i, a diferència d’altres anys, no tenen un lligam comú sinó que aposten per donar a conèixer les característiques i el discurs de cada un dels artistes. Entre elles destaca la mostra d’Antoni Marquès que compta amb peces mai vistes i algunes de les obres més recents que ha creat aquest artista, nascut a Sabadell. “Busca el sentit metafòric del que és creació i, al mateix temps, ens mostra allò que no volem veure. És una crítica, un joc per descobrir què és l’escultura”, ha resumit la comissària de l’exposició i directora d’art de la Fundació Vila Casas, Glòria Bosch.  A diferència d’altres vegades, les tres mostres que ocupen les sales temporals del Museu d’Escultura Contemporània Can Mario de Palafrugell no tenen un nexe en comú. Tal i com ha detallat la comissària de dues d’elles i directora d’art de la Fundació Vila Casas, Glòria Bosch, aquest cop han apostat per focalitzar-se en tres artistes claus i donar a conèixer en profunditat el seu discurs.  D’una banda, la sala gran s’ha destinat a l’artista de Sabadell, Antoni Marquès que va néixer el 1956 i que des de fa temps és un autor que ocupa un espai destacat dins de la col·lecció permanent del museu. La mostra porta per títol ‘Qu’est-ce que la sculpture moderne?’, traduït al català, què és l’escultura moderna?. Un títol que remet a la mostra organitzada pel museu Georges Pompidou de París el 1986. Una exposició, el llibret de la qual es troba situat en una tauleta d’una de les peces de la sèrie ‘Excrements’ a Can Mario de Palafrugell, una de les obres centrals d'aquesta exposició de la Fundació Vila Casas.  La mostra està centrada en els darrers tres anys de treball de Marquès tot i que també compta amb peces d’anys anteriors. “En aquest cas hem volgut traslladar la mirada de l’artista de qüestionar-se sempre què és l’escultura i sobretot de trobar el sentit metafòric sobre el món de la creació i, al mateix temps, l'autor ens mostra tot allò que no volem veure”, ha explicat Bosch, que s’ha encarregat d’organitzar la mostra. Una de les peces més destacades és ‘Empalats’, una crítica a l’actuació que han mantingut els governs europeus davant la immigració. “Sempre està buscant la crítica, a vegades amb ironia, d’altre amb cinisme però amb sentit de l’humor i jugant”, ha detallat Bosch.  En aquest sentit, la directora d’art de la Fundació Vila Casas, ha subratllat la capacitat de Marquès de treballar amb tota mena d’objectes com llaunes de pintura o plàstic, entre molts d’altres materials. “Treballa deu  hores al seu taller i és capaç de transformar tota mena d’objectes que va veient i trobant pel carrer”, ha afegit. Una tècnica que fins i tot s’aplica a ell mateix ja que reutilitza les seves pròpies obres, les reconverteix i en crea de noves. Un exemple d’això és una de les obres, sense número, que es pot veure a la mostra i que és una obra inèdita, que mai havia sortit a la llum, i que lliga directament amb el títol de l’exposició.  “És una carcassa que ha reutilitzat d’una peça antiga i la transforma amb pots vuits de pintura i materials amb els quals treballa habitualment. A més, tot està embolicat amb cel·lofana”, ha destacat Bosch. Una obra que reflexiona sobre la fragilitat i la creació, com també en el cas de la sèrie ‘Excrements’. Una sèrie de peces que l’artista va començar crear arran de veure un cuc gegant al seu taller. Una altra de les obres més destacades i recents de l’artista és la que es pot veure al final de la sala, davant del projector on es reprodueix una entrevista que van fer-li a Antoni Marquès. “Veus una peca amb formes estranyes i a dins hi ha un mirall, d’aquesta manera intenta que la gent trobi el seu propi significat”, detalla Bosch. Seguint amb el seu estil, Marquès no dóna cap pista; les idees són múltiples i els significats variats.  En definitiva, la mostra àcida i irònica que compta amb peces inèdites d’aquest autor original, intenta jugar amb l’espectador perquè reflexioni sobre el món de l’escultura des de diverses vessants.  La poètica de Vaccaro Un estil molt diferent és el que es pot veure a la sala contigua. En aquest espai s’exposen unes sis obres de Ricard Vaccaro, l’artista avantguardista format a Barcelona i que va néixer el 1946. La mostra també ha estat comissariada per Glòria Bosch i, en aquest cas, s’aposta per una aproximació més poètica al món de l’art. “L’he titulat ‘Tramuntana’, com una de les peces, perquè al crear-la em vaig adonar que es basava en aquest vent, en la idea del moviment, de l’aire que passa i que és constant”, ha assenyalat Bosch.  Una mostra clara, diàfana, composada de manera que els visitants pugin recórrer la sala a poc a poc, amb tranquil·litat. “Vaccaro té molta relació amb poetes, crítics i historiadors i això es reflecteix en el seu discurs. Són peces més poètiques i literàries”, ha comentat la comissària tot detallant que fins i tot una d’elles, titulada República, reflexiona sobre la situació política de Catalunya. Tot, però, des del vessant poètic, la pintura i l’escultura.  Nens ‘inquietants’ Per últim, a la Sala Empordà, l’artista, gestor cultural i director del Festival Flors i Violes, Cyril Torres, que viu a l’Empordà aposta per una mostra en blanc i negre que reflexiona sobre la lectura i la puresa infantil. La seva proposta converteix l’espectador en un ‘voyeur’, un testimoni de la trobada íntima però també inquietant d’infants llegint llibres.  Per crear-la, en primer lloc, Torres va estudiar la sala. “Des del principi volia buidar en comptes d’omplir l’espai. És important entendre les possibilitats d’una sala i per això vaig pintar de negre totes les parets i vaig posar la moqueta del mateix color”, ha detallat. Posteriorment, utilitzant objectes i estris com un pal de fregar o roba, va anar teixint els seus nivis, els infants que llegeixen. La paraula nivi procedeix del llatí, que significa neu, en al·legoria a la puresa. “Són nens bonic però tenen un punt d’inquietant, estan llegint llibres. Avui en dia, tothom que llegeix un llibre físic és sospitós. A més vaig afegir càmeres de seguretat, avui en dia a ningú li estranya veure càmeres”, detalla l’autor. Segons Torres, estem “permanentment enfocats” i això xoca amb la idea dels infants que llegeixen concentrats els seus llibres.  Més enllà de missatges, l’artista tenia clar el que volia aconseguir amb aquesta mostra: generar emocions. “Des del principi, al ser negra ja no saps ni si entrar, és contradictòria i permet que cadascú es faci les seves pròpies emocions i lectures”, ha conclòs.  Les tres mostres s’inauguraran demà, dissabte 23 de gener, a dos quarts de vuit del vespre en un acte oficial que comptarà amb l’alcalde de Palafrugell, Juli Fernández, el president de la Fundació Vila Casas, Antoni Vila, i la directora d’art i comissària de dues de les tres mostres, Glòria Bosch, a més dels artistes creadors de les exposicions.

Summary: Antoni Marquès, Vaccaro i Cyril Torres, protagonistes de les noves exposicions del Museu Can Mario de Palafrugell


Centenars de fans de Rosalía s'apleguen des de fa hores davant les portes del Palau Sant Jordi a l'espera del primer concert dels dos que l'artista ofereix a Barcelona aquest cap de setmana. Els primers han arribat a les tres de la matinada i esperen poder estar "el més a prop possible" per veure la cantant a pocs metres, per no perdre's res de l'espectacle emmarcat en la gira de 'El mal querer' i fins i tot per poder examinar "les ungles" de Rosalía. Per a molts serà la primera vegada que gaudeixen de l'espectacle de l'artista de Sant Esteve Sesrovires i esperen de la nit un concert "molt bèstia", tenint en compte que actua "a casa seva" i en un recinte gran, amb més de 15.000 espectadors. Els fans que fan cua, tots joves, aprofiten les hores d'espera per a jugar a cartes, acabar-se de maquillar a l'estil Rosalía –amb brillants i 'highlighter'- i també per a estudiar per als exàmens de la universitat, que alguns tenen la setmana vinent.

Summary: Màxima expectació a les portes del Palau Sant Jordi per veure "l'espectacular" Rosalía


El ministre adverteix que la "sagnia" de tràfic desviat fora dels ports espanyols pot acabar generant un problema de manca de feina per als estibadors ACN Barcelona.-El ministre de Foment, Íñigo de la Serna, ha reclamat als sindicats d'estibadors que desconvoquin les vagues convocades contra la liberalització del sector per poder tancar un acord amb la patronal "en un clima de normalitat i tranquil·litat". En una visita aquest dimarts a la represa de les obres de la Sagrera, De la Serna ha afirmat que "esperem que arribin a un acord i, si pot ser avui, millor". El ministre ha afirmat que el més "important" és que "s'acabi ja la sagnia de moviments cap a ports de fora d'Espanya, ja que això acabarà generant un problema seriós d'ocupació en aquests ports, que ja no tindran aquest flux de contenidors que ara mateix tenen". Segons De la Serna, el govern espanyol té constància de tràfics marítims de mercaderies que "s'estan desviant per no tornar mai" i que això provocarà que "els llocs de treball necessaris per a càrrega i descàrrega ja no es recuperaran". El ministre ha assegurat que "en la mesura que es perllonga la vaga, el dany es va fent irreversible i s'estén a més ports", tot i que el més afectat fins ara ha estat Algesires. El titular de Foment ha recordat que el govern espanyol està tramitant el reial decret llei que inclourà "un important paquet d'ajudes" per conservar els llocs de treball al sector de l'estiba i que ara "la responsabilitat d'arribar a un acord depèn al 100%" de la negociació col·lectiva entre sindicats i patronal, "tal com passa en qualsevol sector productiu". També ha demanat als sindicats que centrin la negociació en el manteniment dels llocs de treball i no en el sistema de contractació, que ja està liberalitzat. Per part del govern espanyol, el ministre ha assenyalat que s'ha de vetllar pel compliment dels serveis mínims, que s'estan fent "sense incidents i amb normalitat". En aquest sentit, De la Serna ha assegurat que té constància que al Port de Barcelona hi va haver un "seguiment parcial" de la darrera jornada de vaga de dilluns, "a diferència de la resta de ports d'Espanya". Segons el responsable de Foment, a Barcelona "algunes empreses van treballar amb absoluta normalitat i això és positiu".

Summary: De la Serna demana que els sindicats de l'estiba desconvoquin les vagues per poder negociar "en un clima de normalitat"


Creu Roja Girona oferirà aquest març un curs de formació centrat en planxisteria industrials i mecanització enfocat al sector metal·lúrgic. Es tracta d'una indústria que a les comarques gironines està en augment i necessita personal especialitzat. De fet, fa un any el sector ja anunciava que estaven preparats per rebre 500 treballadors formats i ara han afirmat que en necessitarien 650. El gerent de l'Associació Metall Girona, Ferran Sellabona, ha detallat que el sector s'està fent "un espai en el marc metal·lúrgic espanyol" i per això necessiten "més perfils" com ara el de planxistes. De fet, l'any passat Creu Roja ja va oferir un curs especialitzat i un 54% de les persones que va participar-hi va aconseguir feina. L'entitat Creu Roja a les comarques gironines impulsa un nou curs formatiu centrat en l'especialització dins de la indústria metal·lúrgica. Es tracta de la formació de planxisteria industrial i mecanització. L'any passat es va fer un curs per a soldadors davant de la necessitat d'aquest tipus de perfils en el sector. Ara, Creu Roja ha optat per apostar per un perfil diferent. El curs arrencarà el 3 de març i ofereix 25 places i compta amb una durada de 100 hores i 50 més que podran fer en pràctiques a l'empresa. Les primeres 50 hores seran teòriques i donaran les bases de soldadures, lectures de planells, tipus de materials que es treballen en les metal·lúrgies i també es formarà sobre els riscos laborals del sector.  En una segona part del curs més pràctica, es dedicaran 50 hores a iniciar-se en les tasques de planxisteria i de mecanització. Aquestes classes es faran en les instal·lacions de Comastech a Blanes (Selva), on tenen diversos tallers amb el material necessari per a formar-se en aquest àmbit. A partir d'aquí, els estudiants d'aquests cursos ja podran demanar fer pràctiques en una empresa i quan estiguin, buscar un contracte laboral. L'any passat, de les 24 persones que van iniciar el curs formatiu, un 58% va acabar fent pràctiques en una empresa i el 54% dels estudiants van aconseguir un contracte laboral. Això es deu al fet que la indústria metal·lúrgica a les comarques gironines està creixent, però necessita incorporar treballadors especialitzats a les fàbriques.  El gerent de l'Associació del Metall a Girona, Ferran Sellabona, anunciava l'any passat que el sector necessitava uns 500 treballadors a la demarcació. Sellabona ha afirmat que aquest 2020, si les empreses trobessin "650 persones especialitzades, demà tindrien feina". De fet, el gerent ha assegurat que hi ha moltes indústries a la demarcació que "no agafen projectes perquè no els poden assolir". Això es deu al fet que el sector del metall gironí s'està fent "un espai en el marc espanyol" i per això necessiten "més perfils" per seguir creixent en producció. Falta d'informació del sector La formació que ofereix Creu Roja s'ha organitzat conjuntament amb l'Associació del Metall i el programa Incorpora de la fundació de la Caixa amb la col·laboració de Comastech. El director de Comastech, Ramon Franch, ha destacat que hi ha una "falta d'informació" de la feina que es fa a les indústries metal·lúrgiques. "La gent pensa en una fàbrica on es fan feines brutes" però aquest sector ha evolucionat i ara està enfocat en la "mecatrònica i la robòtica", sectors amb "un nivell molt alt". Per això hi ha una demanda tan elevada de treballadors, però "poca motivació" de la gent per treballar-hi. A més, Franch ha destacat que les feines que s'hi ofereixen són de "molta qualitat" i permeten una estabilitat molt alta dins de l'empresa. Tot i així, Sellabona ha matisat que una persona que surti d'aquests cursos no podrà comparar-se amb "un treballador amb deu anys d'experiència", però sí que els permetrà tenir unes bases de coneixement i a partir d'aquí seguir formant-se dins de l'empresa. Incrementar les dones en el sector Per altra banda, el curs formatiu també vol fomentar la "presència de la dona" en el sector metal·lúrgic, tal com ha explicat la referent amb empreses de la Creu Roja Girona, Verónica Fernández. De fet, Franch ha afirmat que moltes dones són "més eficients" en les empreses metal·lúrgiques ja que són "més curoses i precises". Per això, Fernández creu que cal fer "molta pedagogia" i elaborar cartells i vídeos amb dones, per tal que vegin que no és un sector "masculinitzat".

Summary: Creu Roja formarà planxistes per a la indústria metal·lúrgica gironina, un sector en auge


La sentència del Tribunal Constitucional (TC) contra la indemnització milionària del Castor no ha frenat la publicació anual al Butlletí Oficial de l'Estat (BOE) dels cànons i peatges que el fallit magatzem de gas costarà als consumidors durant el 2018. Tot i que l'alt tribunal qualifica d'inconstitucional el recàrrec que des de fa tres anys venen assumint els consumidors, el govern espanyol preveu seguir cobrant-lo de cara l'any vinent per sufragar el fracassat projecte. En total, els consumidors del gas hauran de pagar a través de la factura 96.382.954 euros. D'aquests, 80.664.725 euros es pagaran "als titulars amb dret de cobrament amb càrrec al sistema gasista" de la indemnització del Castor, i 15.718.229 euros seran pel manteniment que Enagás Transporte fa de la plataforma marina i les instal·lacions terrestres, tancades i hibernades.

Summary: El govern espanyol fixa en 96,38MEUR el cost del Castor per al 2018 tot i la sentència contrària del TC


Un menor de d'edat que conduïa un patinet elèctric ha resultat ferit crític després de xocar amb un cotxe a Reus. Segons els Bombers, l'accident ha estat a les 16.58 hores a l'avinguda Castellvell de la ciutat. El jove, de 14 anys, ha estat traslladat pel SEM a l'Hospital Universitari Sant Joan de Reus. Dues dotacions dels Bombers han assistit els sanitaris per immobilitzar i traslladar el ferit a l'ambulància.

Summary: Un jove de 14 anys que conduïa un patinet elèctric en estat crític després de xocar amb un cotxe a Reus


TV3 estrena aquest dijous la 'tvmovie' 'Laia', una adaptació homònima de la novel·la de Salvador Espriu dirigida per Lluís Danés (Arenys de Mar, 1972) i amb guió de Lluís Arcarazo i Maria Jaén. Rodada íntegrament a la platja Arenys de Mar, actualitza la història d'una dona que viu al poble imaginari de Sinera, una localitat de pescadors habitada per personatges extrems abocats, irremeiablement, a les adversitats del destí enmig d'una societat tancada, religiosa i masclista. En una entrevista amb l'ACN, Danés ha definit la protagonista de la novel·la, interpretada per Miranda Gas, com una dona "massa gran per un món tan petit com el que es planteja a Sinera". Així mateix, ha descrit la seva primera cinta com una versió "personal i complementària" de l'obra, amb elements "poètics" i amb recursos escènics propis del món del teatre.  La 'tvmovie', una coproducció de TV3 i Brutal Media amb el suport del Departament de Cultura de la Generalitat i la col·laboració de l’Ajuntament d’Arenys de Mar, s’ha rodat íntegrament a la platja del municipi, on s’ha instal·lat una àgora que representa Sinera, un espai en què els protagonistes no poden sortir i on tothom sap què fa el veí.    Lluís Danés, però, deixa clar que no és un 'remake' del film de 1972 dirigit per Vicente Lluch i interpretat per Núria Espert, sinó una nova adaptació de la novel·la de Salvador Espriu. "És una visió molt personal, complementària i desxifradora de la història, que humanitza la protagonista i arriba a la seva vessant més íntima", ha precisat, alhora que explica que la Laia literària és un personatge "críptic".  Sinera narra un món controlat per la religió i la superstició, amb personatges "negres i corcats" que  fan de barrera perquè ningú "se surti de la norma". La Laia, en canvi, és una dona "contemporània", amb anhels d'expansió i que intentarà sortir, segons Danés, d'aquesta plaça de braus.   "Amor infinit" cap a Espriu  El director de la cinta ha professat en declaracions a l'ACN "amor infinit" cap a Espriu. Així, destaca la proximitat geogràfica de l'univers del poeta i dramaturg, que en la literatura s'acosta a paisatges que Danés reconeix i que utilitza un llenguatge molt proper al cinematogràfic.    Els actors protagonistes són Miranda Gas (Laia), Ivan Benet (Quelot), Roger Casamajor (Esteve), Miquel Fernández (Anton), Joan Crosas (Fenoses), Clàudia Benito (Anneta) i Anna Casas (Paulina). També hi apareixen Montserrat Carulla (Fragata), Jacob Torres (Quim), Boris Ruiz (Endalet), Pep Sais (sagristà Ventura), Pep Cruz (mossèn Gaspar), Anna Güell (Caterina), Itziar Castro (Coixa Fita), Tilda Espluga (Narcisa Mus) i Vicky Peña (mare Laia).

Summary: Lluís Danés: "La Laia és una dona massa gran per un món tan petit com el que es planteja a Sinera"


El major dels Mossos d’Esquadra, Josep Lluís Trapero, ha criticat aquest dimecres els agents més joves del cos per, en general, la seva "falta de compromís" amb el cos i la "queixa constant". Segons Trapero, els agents de l'anomenada generació 'mil·lenial', nascuts entre el 1980 i mitjans dels 90 i que suposen el 16% dels efectius, tenen "baixa tolerància a la frustració" i "poca paciència", i "valoren més les relacions personals que els resultats de l'organització". Així, també ha advertit que la flexibilitat horària i la conciliació amb la vida familiar és difícil en una organització que treballa les 24 hores del dia els 365 dies de l'any. Tot i això, ha admès que aquesta generació està preparada per liderar el cos i s'ha compromès a ajudar en el traspàs d'aquest lideratge. Un 16% dels agents, en total de 2.727, pertanyen a la generació Y. D’aquests, 2.046 són homes i 681, dones. La immensa majoria són agents, 128 són caporals i nou són sergents. Per categories laborals, 237 pertanyen al grup A, però quasi la meitat són del grup C. La majoria dels comandaments actuals són de la generació X, nascuts a les dècades dels 60 i 70, la que volia “independència”, mentre que la generació Y “té pocs incentius per independitzar-se” perquè ha viscut en un relatiu benestar econòmic i social. Segons Trapero, les diferències entre la seva generació i la Y és que la seva tenia moltes més ganes d'emancipació personal, d'ambició professional dins de l'organització. En canvi, la Y, penúltima de les existents actualment, prioritza els seus drets laborals, i depèn massa, segons ell, dels seus caps i "d'estímuls externs". "Els falta motivació, capacitat d'iniciativa, es queixen per tot, mai estan contents", ha explicat. "Mai hem tingut tant material com ara, i se segueixen queixant", ha afegit. A més, considera que aquesta última generació és menys pacient i té “poca capacitat interna per processar la crítica i acceptar el fracàs”. A això s’afegeix una concepció diferent del treball, que ha passat “de necessitat a obligació”. De fet, també els ha retret "manca de lleialtat i compromís amb l'organització", i ha posat d'exemple l'alta mobilitat laboral i l'absentisme. A més, afegeix que aquesta generació "valora més les relacions personals que els resultats de l'organització", i ha opinat que difícilment la societat podria permetre's un cos policial amb la flexibilitat horària i la conciliació familiar que reclamen els sindicats. D’altra banda, ha afirmat que els mil·lenials comparteixen un seguit de valors, com l’ambició individual o el fet d’estar permanentment informats, els quals s’han d’aconseguir “harmonitzar” amb els principis de les generacions anteriors. Així, ha lamentat que molt sovint l'ús intensiu del telèfon mòbil i les xarxes socials pugui arribar a perjudicar la tasca policial, per exemple en operatius de vigilància i seguiment o per la transmissió instantània d'informació policial, que pot posar en risc una investigació i que ha considerat que es confon amb la transparència. Preparació i comunicació per traspassar el lideratge Per resoldre aquest “conflicte generacional”, ha conclòs que la comunicació és l’eina per “transmetre doctrina” i “establir objectius” que permetin progressar a nivell individual i col·lectiu. Trapero afirmat que la comunicació és “l’element clau” per afrontar el relleu generacional dintre el cos i situar els 'mil·lenials' en càrrecs de més responsabilitat. “La comunicació és l’aliment de la generació Y”, ha dit en la seva ponència a la 7a Escola d’Estiu de l’Institut de Seguretat Pública i Ciutadana, que ha tingut lloc al World Trade Center de Barcelona. Sota l’enunciat ‘Generació mil·lenista, preparada per liderar?’, el major ha assenyalat que “les noves generacions demanen més lideratge i menys gestió”, volen "sentir-se escoltats", i per això les organitzacions han de ser “més permeables”. "Hem de saber escoltar i explicar", ha afegit. Trapero ha afegit també que els actuals comandaments han de treballar per traspassar als Mossos de la Generació Y la seva "vivència i llegat i deixar-los organitzacions permeables, que s'impregnin per les noves sensibilitats socials, receptives a l'arribada de nou talent i que no s'ancorin a una manera eterna de fer les coses”. En resposta al títol de la ponència, Trapero ha apuntat que els més joves “estan capacitats per governar” però que “cal ajudar-los” perquè “no es pot retardar el traspàs de poder” i ha recordat que seran els comandaments de la generació Y els que comandaran sobre els agents de la generació Z o .net, els nascuts a partir del 2000. En aquest sentit, ha reconegut que en els comandaments intermitjos els perfils joves són escassos, i que “desapareixen a partir de la categoria de sergents”, on només n’hi ha nou. Per garantir un bon relleu generacional, Trapero ha apostat per aconseguir la seva "cooperació" per un simple "càlcul egoista" dels propis agents, que vegin que les seves expectatives individuals poden servir a l'estructura orgànica. "L'expertesa és un valor a fomentar però també ho és reservar espais a la innovació, la frescor i la força de la joventut, i per això treballem”, ha manifestat. “Les organitzacions ens haurem de plantejar estructures més comunicatives i inclusives per prestar atenció a les legítimes ambicions dels treballadors. Mitjançant la comunicació els comandaments poden transmetre visió, direcció, valors, motivar, resoldre incerteses i pors, fer reconeixements, potenciar i establir objectius. Escoltem per aprendre i per convèncer”, ha dit.  El major, a més ha sentenciat: “Els mil·lenials tenen capacitat per liderar el cos, no només podran fer-ho sinó que estan sobradament capacitats per fer-ho”. De fet, ha admès que hi ha valors "eterns" compartits entre les dues generacions, com l'honestedat i la credibilitat. La 7a Escola d’Estiu de l’Institut de Seguretat Pública i Ciutadana, enguany titulada ‘El factor humà de la seguretat: generacions entrellaçades’, finalitzarà aquest dijous amb la seva tercera jornada que tancarà el conseller d’Interior, Jordi Jané.

Summary: El major dels Mossos critica els agents més joves per "falta de compromís" i la "queixa constant"


La majoria de càrrecs locals del PSC consultats per l'ACN no decidiran si col·laboren en l'1-O fins que es convoqui oficialment el referèndum i abans de prendre qualsevol decisió demanaran un informe al secretari municipal, tal com estableixen les directrius enviades des del carrer Nicaragua. Però no hi ha unitat a tot el territori i hi ha excepcions. Els socialistes de Girona, Terrassa, Blanes i L'Escala no posaran bastons a les rodes a l'1-O mentre que dues alcaldesses del PSC de comarques centrals, Vallbona d'Anoia i Castellbell i el Vilar, s'han mostrat disposades a cedir espais per les urnes. Per la seva banda, l'alcalde del municipi aranès de Les, d'Unitat d'Aran (filial del PSC), Emili Medan, dona suport explícit al referèndum cedint els locals que faci falta. A l'altra cara de la moneda hi ha els socialistes de Lleida i Olot que han deixat clar que no hi col·laboraran. La direcció del PSC va enviar als seus càrrecs locals els arguments per no participar ni donar col·laboració institucional al referèndum. "Si el Govern demana la col·laboració dels ajuntaments, exigirem que ho faci de forma oficial i per escrit degudament signat pel responsable que correspongui i abans de prendre qualsevol decisió al respecte, demanarem un informe escrit i signat pel secretari de la corporació", diu el document distribuït. A la ciutat de Barcelona, fonts municipals han recordat que encara no han rebut cap instrucció concreta sobre quin paper hauria de tenir l'Ajuntament en el referèndum de l'1 d'octubre. L'alcaldessa, Ada Colau, està molt pendent també de les converses entre el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, i els comuns, que fixaran la seva posició el 8 de juliol. El procés va quedar al marge de l'acord de govern entre Colau (BComú) i Jaume Collboni (PSC) i al ple municipal voten diferent en aquesta qüestió.  A l'àrea metropolitana de Barcelona es dona la circumstància que algunes capitals de comarca i ciutats amb un important pes territorial estan governades per coalicions de CiU i el PSC. A Vilanova i la Geltrú, Sant Cugat del Vallès o Premià de Mar, la presidenta de l'AMI, Neus Lloveras; la de la Diputació de Barcelona, Mercè Conesa; i el president de l'ACM, Miquel Buch, compten amb el suport dels socialistes per governar els seus municipis. Uns acords que, en el seu dia, van deixar al marge del pacte municipal les qüestions nacionals.   Com passa en la majoria de municipis, però, els respectius grups municipals del PSC mantenen la línia fixada pel partit i avisen que la cessió d'espais municipals com a col·legis electorals ha d'estar avalada per un informe jurídic del secretari municipal.   Una situació a la inversa és la que es dona als ajuntaments de Mataró i Terrassa, on els alcaldes són socialistes –David Bote i Jordi Ballart, respectivament– i el soci minoritari són els regidors de l'antiga Convergència. En el cas de Mataró, però, el paper del grup municipal de CiU és clau per a la governabilitat de la ciutat, molt fragmentada políticament. Bote ha admès que el referèndum serà una qüestió difícil d'abordar i que no es pronunciarà sobre si l'Ajuntament col·laborarà amb l'1-O fins que es convoqui. El paper de l'Ajuntament en el referèndum pot marcar un abans i un després a la capital del Maresme, on la relació entre els socis ja és prou tensa per la pròpia dinàmica local.  A Terrassa, en canvi, Jordi Ballart ja ha explicat en diverses ocasions que ell no serà qui posi obstacles perquè la gent pugui votar: "No sóc ningú per prohibir el dret a vot", va piular dies enrere, tot i que no ha especificat si està disposat a cedir espais municipals. L'alcaldessa de l'Hospitalet de Llobregat i número dos del PSC, Núria Marín, ja fa temps que va manifestar que no col·laborarà en un referèndum il·legal. I l'alcaldessa de Santa Coloma de Gramenet, Núria Parlon, ja ha encarregat un informe al secretari municipal sobre el referèndum que conclou que l'ajuntament i els seus funcionaris "no poden incomplir la legalitat vigent". Parlon té previst demanar un altre informe al secretari municipal si el Tribunal Constitucional (TC) suspèn el referèndum de l'1-O. En canvi, a Badalona, l'alcaldessa Dolors Sabaté (BComú), que governa amb ERC i ICV, ha manifestat recentment, en una entrevista a Catalunya Ràdio, que està a l'expectativa de la fórmula que es proposi i que en funció d'això decidirà.  El PSC a Girona no posarà bastons a les rodes La primera tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Girona, la socialista Sílvia Paneque, ha assegurat que no posaran "bastons a les rodes" quan el consistori col·labori en l'organització del referèndum. "Tenim molt clar que la primera obediència la devem als ciutadans i des d'una minoria dins l'equip de govern no podem imposar la nostra visió", ha manifestat Paneque. Per la seva banda, l'alcaldessa, Marta Madrenas (CiU), ja ha deixat clar que es posaran a la disposició del Parlament i del president per ajudar "en el que calgui". Una posició que també defensen els alcaldes socialistes de l'Escala (Alt Empordà), Víctor Puga, i Blanes (Selva), Miquel Lupiáñez. "Per resoldre la situació d'atzucac actual cal recórrer a les urnes", ha dit Puga, que defensa però que cedirà espais municipals sempre que el referèndum es faci "amb garanties". L'alcalde de Blanes també afirma que no posarà "cap entrebanc" perquè la gent pugui votar. "Com a alcalde no promouré accions per evitar que la gent voti, però tampoc afavoriré que es cometi una il·legalitat", ha afirmat.   Per la seva banda, l'alcalde socialista de Torroella de Fluvià (Alt Empordà), Pere Moradell, insisteix que faran allò que calgui sempre que sigui "una cosa seriosa". "Si s'ha de tornar a fer comèdia o una costellada, no cal que facin res", ha valorat. A Olot, el PSC governa en coalició amb CiU, que té l'alcaldia. Els socialistes no participaran en l'organització del referèndum i entenen que "no ha de suposar un conflicte" amb els seus socis de govern. Tarragona, a l'expectativa El principal feu del PSC al Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre és la ciutat de Tarragona on Josep Fèlix Ballesteros ostenta l'alcaldia. Ho fa de la mà d'un regidor de l'extingida Unió i també del PP, fet que reforça la idea que l'Ajuntament no col·laborarà amb l'organització del referèndum. Preguntat sobre la seva posició, Ballesteros ha assegurat que el referèndum encara no s'ha convocat i que no es plantejarà què fer fins que hi hagi "papers" i no especulacions. L'alcalde ha reconegut que, en el seu moment, caldrà demanar els informes tècnics i jurídics pertinents als secretaris però "no perquè el partit ho digui sinó perquè qualsevol alcalde ha de fer això al minut zero".  L'alcalde del PSC del Vendrell, Martí Carnicer, encara no ha pres cap decisió respecte el referèndum. Mentre que el batlle socialista de la Canonja, Roc Muñoz, que també és el primer secretari de la Federació del PSC al Camp de Tarragona, assegura que s'actuarà de forma col·legiada.    A les Terres de l'Ebre, l'alcalde socialista més destacat és l'exdiputada, Núria Ventura, al capdavant de l'Ajuntament d'Ulldecona (Montsià) on governa en solitari i minoria. Ventura, que ja va ser juntament amb Marina Geli una de les diputades crítiques que van trencar la disciplina de vot per votar a favor de la consulta del 2014, assegura que encara no han tractat la seva posició respecte l'1-O. Per la seva part, des de la Federació del PSC a l'Ebre, el seu primer secretari, Manel de la Vega, ha afirmat que tots els alcaldes saben que si s'han d'utilitzar recursos municipals és necessària una ordre per escrit i un informe de la secretària municipal. "Estem molt tranquils perquè creiem que serà un altre 9N", ha assegurat. Vallbona d'Anoia i Castellbell i el Vilar, disposats a cedir espais Hi ha dos consistoris de les comarques centrals, el de Vallbona d'Anoia (Anoia) i el de Castellbell i el Vilar (Bages), que no s'oposaran a la celebració del referèndum. En el primer cas, l'alcaldessa del PSC Maribel Ferrer, que governa juntament amb CiU i un grup independent, ha explicat que no es pot oposar al referèndum perquè "dins del govern guanyen els que hi estan a favor". En aquest sentit ha dit que, si fos necessari, cedirien locals municipals per fer les votacions. De la seva banda, l'alcaldessa socialista de Castellbell i el Vilar, Montse Badia, ha explicat que, en cas que el Govern demani un local de propietat municipal per celebrar el referèndum  "seguiríem el mateix procediment que fem qualsevol altra entitat que ens demana un espai i no hi posaríem cap inconvenient, però ens ho han demanar prèviament".  A Osona, tant el batlle de Masies de Voltregà i secretari dels socialistes a la comarca, Sergi Vilamala, com la regidora socialista de Manlleu, Marta Moreta, que està a l'equip de govern juntament amb ERC i MES, esperaran que es convoqui oficialment el referèndum per demanar els informes als secretaris municipals. Des del Bages, el primer secretari del PSC al territori i alcalde de Castellgalí, Cristòfol Gimeno, ha deixat clar que des del partit no donaran suport "a tot allò que no sigui legal" i ha explicat que "no es pot posar contra les cordes segons quina gent".  A l'Anoia, el primer secretari dels socialistes i alcalde d'Òdena, Francisco Guisado, assegura que les directrius del partit "són clares" i ha deixat clar que "no es pot tornar a repetir un 9-N, sinó que ha de ser un referèndum pactat i legal".    Lleida ciutat tanca les portes al referèndum i el municipi de Les cedirà locals A Lleida ciutat el PSC va tancar aquest dimarts durant el Ple d'estat de la ciutat la possibilitat de col·laborar amb el referèndum del proper 1 d'octubre.  Ho va fer rebutjant una proposta de resolució de la Crida-CUP que demanava la ''participació activa'' de la Paeria amb la celebració del referèndum així com la cessió d'espais municipals per portar-lo a terme. Àngel Ros en va tenir prou amb els vots de C's i el PPC per tancar la porta a aquesta col·laboració i va remarcar que ''no és l'alcalde qui deixa votar o no sinó la llei''. Un cas totalment oposat al de la capital del Segrià és el municipi de Les, a la Val d'Aran, on el ple ha aprovat cedir espais municipals per a l'1-O. Una proposta aprovada per unanimitat de l'alcalde Emili Medán, d'Unitat d'Aran (UA), el partit filial al PSC a la Val. Al Ple no va poder votar el regidor d'UA, exsíndic i actual membre de l'executiva del PSOE de Pedro Sánchez, Paco Boya, que va assegurar que si hagués pogut hauria votat contra la proposta i que discrepa del seu alcalde i company de partit. D'altra banda, a Tàrrega, l'1-O ha fet estralls a l'acord de govern municipal que tenia el PDeCAT de Rosa Maria Perelló amb el PSC. Tot just tres dies després de l'anunci de la data i la pregunta es va produir la ruptura amb els dos regidors socialistes i els demòcrates han passat a governar en minoria. Ho han justificat principalment per les discrepàncies amb el procés d'independència però també per qüestions que afecten la gestió de les regidories que ostentaven. L'altra capital de comarca de Ponent on hi ha el PSC al govern municipal és Balaguer, on mana el republicà Jordi Ignasi Vidal. De moment, Vidal no veu perillar l'estabilitat del seu govern per la convocatòria del referèndum i assegura que té via lliure dels socialistes. En les pròximes setmanes, els ajuntaments hauran de concretar si col·laboren en l'1-O. De fet, el PP ja ha anunciat que presentarà mocions als municipis on tenen representació per rebutjar el referèndum de l'1 d'octubre.

Summary: El referèndum divideix els càrrecs locals del PSC


Carles Puigdemont ha dit aquest dilluns en un acte a Hamburg organitzat pel partit de l'esquerra verda alemanya Die Linke que ell i el seu equip treballen per poder ser a la constitució del Parlament europeu el 2 de juliol al costat de Toni Comin i d'Oriol Junqueras. "No desvetllarem res però sí que sabem com hem d'actuar en cada circumstància", ha afirmat l'expresident de la Generalitat."El 2 de juliol serem molts que anirem a Estrasburg. I volem anar-hi amb Oriol Junqueras, amb Toni Comin i amb mi mateix. I treballem per això". Sobre l'exigència de la JEC de jurar la constitució per agafar l'acta d'eurodiputat a Madrid, Puigdemont ha alertat que l'Estat espanyol no li pot "impedir" actuar "com a representant dels ciutadans europeus". El líder de JxCat ha criticat que "el PSOE conjuga un llenguatge diferent, però les seves polítiques de moment són les mateixes que les del PP". "La recepta Sánchez de moment s'assembla molt a la recepta Rajoy", ha lamentat durant una conferència a Hamburg amb la diputada de Die Linke Zaklin Nastic. Tot i això ha recordat que Sánchez encara ha d'explicar quin és el seu projecte per a Espanya i quin per a Catalunya, i que quan ho faci es veurà si la recepta és la mateixa o si "finalment" hi ha "un primer ministre espanyol amb coratge" per "iniciar i liderar" un procés de diàleg. Pel que fa al suport necessari per fer la independència, Puigdemont ha assegurat que acceptaria una "majoria qualificada" en un referèndum pactat amb l'Estat, però només una simple si no hi hagués un acord. Llavors, ha dit, "la regla d'or és que qui guanya és qui té un vot més".

Summary: Puigdemont diu que treballen perquè ell, Comin i Junqueras puguin ser a la constitució del Parlament europeu


Els alumnes de sisè de primària de l'escola mossèn Joan Batlle del barri de Ca la Guidó, a Blanes (Selva), han participat aquest curs en la tria del nom d'una nova espècie d'anèl·lid. Aquest nou tipus de cuc marí l'ha descobert un investigador del Centre d'Estudis Avançats de Blanes (CEAB), João Gil. Per escollir el nom, cada alumne va pensar-ne un i, posteriorment, la classe va votar-ne dos. Una de les alumnes, Lucía Lamela, va proposar el nom de Demogorgory perquè "hi ha una sèrie, 'Stranger Things', on hi ha un animal que s'assembla molt" al nou anèl·lid. Aquest nom va agradar a la resta de companys i va ser un dels més votats. L'altre va ser el de JoanBatllevoraci en homenatge al nom de l'escola i a la voracitat del cuc. Ara, el científic que va descobrir la nova espècie escollirà quin dels dos noms tria finalment.

Summary: Els alumnes de l'escola Joan Batlle de Blanes posen nom a una nova espècie de cuc marí


Red Eléctrica ja té damunt la taula totes les autoritzacions per desmantellar els trams de línia que s'han compactat amb les torres de la MAT al seu pas per les comarques gironines. Aquest dilluns, la Generalitat ha atorgat el permís que faltava. En total, són 18 quilòmetres d'una estesa de 220 kV entre Bescanó i Sant Julià de Ramis. El desmuntatge d'aquest tram, que té un pressupost superior als 22 milions d'euros (MEUR) no començarà fins, com a mínim, d'aquí a un any. I és que abans de tirar endavant l'obra, Red Eléctrica haurà d'aixecar la subestació de 'La Farga', una de les que s'associen als 400 kV i que encara està pendent de fer-se. A la demarcació, el desmantellament de línies començarà al tram de la MAT que s'estén entre Vic i Bescanó; aquí, desapareixeran una trentena de quilòmetres de dues esteses de 220 i 110 kV. Al tram gironí, Red Eléctrica (REE) ha de desmantellar quatre línies que passaran compactades amb les torres de la MAT. D'aquestes, dues es troben compreses al tram Vic-Bescanó (que va entrar en servei al 2011). I les altres dues restants, al Bescanó-Santa Llogaia. La companyia preveu començar en breu els treballs per desmuntar les dues primeres esteses. De fet, com concreten fonts de REE, aquesta obra ja s'ha adjudicat. Els treballs entre Vic i Bescanó afectaran una línia de 220 kV i una altra de 110. De la primera, se'n desmuntaran una vintena de quilòmetres i se'n tiraran a terra 60 torres. I de la segona, n'han de desaparèixer una dotzena de quilòmetres i una trentena de suports, que passen per les Guilleries.  L'obra per desmantellar aquests trams comença ara perquè, com ja va anunciar Red Eléctrica, no es faria res fins que no hagués entrat en servei el tram de la interconnexió (on la MAT passa soterrada).  Pel què fa a les altres dues línies restants, una de 220 kV i una altra de 132, caldrà esperar com a mínim un any abans no se'n comenci el desmuntatge. I és que abans de tirar a terra la part d'aquestes esteses que s'integrarà al traçat del Bescanó-Santa Llogaia cal construir dues noves subestacions.   Una primera, la que fa REE a Sant Julià de Ramis, s'ha batejat com 'La Farga'. Penja directament de la línia de 400 kV, però la construcció s'ha endarrerit per problemes burocràtics. La segona subestació, que permetrà desmantellar la línia de 132 kV, és la que aixeca Endesa al parc elèctric de Santa Llogaia (on també hi ha les subestacions de la MAT, la del TAV i l'estació conversora). 18 quilòmetres i més de 22 MEUR Un cop les dues subestacions entrin en servei, REE començarà a desmantellar aquestes altres línies. De totes maneres, i amb previsió de tenir tots els tràmits burocràtics tancats, la companyia ja havia demanat a la Generalitat els permisos pertinents. Fins ara, només li'n faltava un (ja tenia el que fa referència a l'estesa de 132 kV, però no a la de 220). Però a partir d'avui, aquesta autorització pendent ja és un fet. Segons publica el DOGC, la Generalitat ha atorgat a Red Eléctrica el permís per desmantellar el tram de 220 kV que, en un futur, passarà per les torres de la MAT entre Bescanó i Sant Julià de Ramis. En total, són 18,82 quilòmetres de línia que s'estenen al llarg de sis termes municipals (Bescanó, Canet d'Adri, Sant Gregori, Palol de Revardit, Cornellà del Terri i Sant Julià de Ramis).  En total, es desmantellaran 51 torres de la línia de 220 kV en aquest tram. El pressupost dels treballs és de 22,68 MEUR. Segons recull l'autorització del Departament d'Empresa -d'on depèn Energia- el termini per executar aquests treballs és de dos anys. És a dir, que a la primavera del 2018 el desmantellament ja serà un fet.  Segons indiquen des d'Energia, el desmantellament de línies associades a la MAT forma part dels acords a què es va arribar amb Red Eléctrica per autoritzar la línia de 400 kV. Al final del procés, precisen, només entre Sentmenat-Vic-Bescanó s'hauran desmantellat més quilòmetres d'antigues esteses (92,8) que no pas s'han aixecat ara (89,3).

Summary: Red Eléctrica ja té totes les autoritzacions per desmantellar les línies que s'han compactat amb les torres de la MAT


L'atur va baixar en 4.800 persones a Catalunya i la taxa de desocupats es va situar en l'11,64% durant el primer trimestre d'aquest any, segons les dades l'Enquesta de Població Activa publicades aquest dijous per l'Institut Nacional d'Estadística (INE). En total, Catalunya va tancar els tres primers mesos del 2019 amb 446.600 persones sense feina, xifra que representa un descens de l'1,06% respecte el trimestre anterior i un 2,64% menys que el mateix període del 2018. Pel que fa al conjunt de l'Estat, la xifra d'aturats es va situar en les 3.354.200 persones i la taxa va quedar fixada en un 14,70%. En termes absoluts, va suposar un increment de 49.900 aturats respecte el quart trimestre de l'any passat, un 1,51% més, mentre que respecte els mateixos tres mesos de l'any passat va caure un 11,64% (-441.900). A Catalunya hi ha 223.500 homes aturats, el que situa la taxa d'atur masculina en un 11,12%. Pel que fa a les dones, hi ha 223.100 catalanes a les llistes de l'atur, una taxa del 12,21%. Les dinàmiques varien, però, segons franges d'edat. Les dones més joves registren un menor atur que els seus companys nois. Mentre que l'atur entre els nois menors de 25 anys és del 30,96%, entre les noies és del 29,82%, xifra que s'eixampla més entre els 20-24 anys, quan l'atur pels nois és del 27,18%, mentre que per les noies és del 25,07%. Entre els 25 i els 54 anys hi ha més atur entre les dones (10,52%) que entre els homes (9,11%), creixent més a partir dels 55, quan l'atur és d'un 11,44% entre les dones i d'un 10,97% entre els homes.  Temps a l'atur Segons les dades de l'INE, el gruix dels aturats catalans, un 26,1%, ho són de llarga durada, ja que porten més de dos anys sense feina, una xifra que es dispara fins al 28% en el cas dels homes i se situa en el 23,9% en el cas de les dones. Un 16,5% porten entre 1 i 2 anys a l'atur, un 16,3% entre 3 i 6 mesos, un 14,5% entre 1 i 3 mesos i un 14,3% entre mig any i 12 mesos.  Estudis Pel que fa al nivell d'estudis de les persones que, a Catalunya, estan a l'atur, la majoria (38,9%) tenen la primera etapa d'educació primària i secundària, és a dir, l'educació obligatòria. Els segueixen les persones amb estudis superiors, que representen un 23,7% dels aturats, per davant dels que tenen la segona etapa de secundària, com el Batxillerat (14,1%), els que només van acabar la primària (11,3%), els que compten amb estudis de formació professional (9%) i els que no tenen la primària (2,2%) o són analfabets (0,8%).  Per edats, els joves de menys de 25 anys són els que registren més atur, amb un 30,4%. La xifra es dispara si es divideixen més els grups, arribant fins a gairebé al 50% pels adolescents entre 16 i 19 anys. Entre els 20 i 24 anys l'atur és del 26,15%, mentre que baixa al 9,79% entre els 25 i els 54 anys. L'atur dels majors de 55 anys és de l'11,9%.  Ocupació Pel que fa el nombre d'ocupats a Catalunya, es va mantenir pràcticament i només va caure en 2.000 persones respecte el trimestre anterior, fins als 3,391 milions. De fet, percentualment la variació és del 0,0%.  En canvi, en comparació amb els primers tres mesos del 2018, l'ocupació va créixer en 87.700 persones, un 2,66% més.  D'altra banda, al conjunt de l'Estat, l'ocupació va caure en 93.400 persones, el què suposa un descens del 0,48% en termes intertrimestrals. Respecte al primer trimestre de l'any passat, va créixer un 3,16%, fins a les 596.900 persones. La taxa d'ocupació a Catalunya, per tant, es va situar durant el primer trimestre en el 54,24%, una xifra que baixa significativament entre els grups d'edat més grans i més joves, sent del 30,72% entre els menors de 25 anys i del 24,63% entre els majors de 55.  Pel que fa als sexes, els homes tenen una major ocupació en totes les franges d'edat excepte entre les més joves, en què les noies els superen. Així, la taxa d'ocupació entre les noies menors de 25 anys és del 31,04% respecte al 30,41% dels homes. La dinàmica s'inverteix a partir dels 25 anys i és especialment pronunciada en les dones de 55 anys i més, que tenen una ocupació del 20,79% respecte al 29,22% dels homes de la mateixa edat.

Summary: L'atur baixa en 4.800 persones a Catalunya durant el primer trimestre i se situa en l'11,64%


L'Ajuntament de Lleida durà a terme entre aquest dimarts i dimecres la substitució de les plaques amb els noms dels darrers quatre carrers que quedaven a la ciutat dedicats a persones que van tenir alguna vinculació amb el franquisme. A partir d'ara adopten el nom de quatre dones referents en la cultura i les arts, el feminisme i la lluita antifranquista. En concret, se substitueixen els noms dels carrers Alcalde Montaña, Alcalde Sangenís, Carmelo Fenech i Nadal Gaya pels de Virginia Woolf, Neus Català, Dolors Sistac i Elena Pàmies, respectivament. L'alcalde Miquel Pueyo ha remarcat el compromís del govern d'ERC, JxCat i Comú per "normalitzar" el nomenclàtor d'acord a la Llei de la Memòria Històrica i donar-li una major presència femenina. L'alcalde de Lleida ha lamentat que "en els darrers quaranta anys a Lleida hi ha hagut una tolerància o una relació paradoxal entre una part de l'esquerra teòrica i una part de la crosta de la ciutat". Miquel Pueyo ha recordat el compromís assolit en el pacte de govern entre les tres formacions que integren el govern municipal per "completar la normalització del nomenclàtor" i, a la vegada, "donar-hi una major visibilitat a la presència femenina".  La regidora d'Educació, Cooperació, Drets Civils i Feminismes, Sandra Castro, ha explicat que del total de 1.215 noms inclosos en el nomenclàtor de Lleida, només 83 carrers, places o espais de la ciutat estan dedicats a dones, mentre la resta tenen noms d'homes, geogràfics, dates commemoratives, entre altres. En aquest sentit, ha remarcat que Lleida "encara està molt lluny d'aconseguir un equilibri entre els noms dedicats a figures històriques masculines i les femenines" i, per això, ha expressat el compromís del govern municipal de seguir treballant "perquè Lleida sigui també un municipi feminista pel que fa al nomenclàtor". El primer tinent d'alcalde Toni Postius ha dit que un dels acords inclosos en el pacte de govern era "fer justícia"  retirar tots els noms de carrers dedicats al franquisme i ha remarcat que la substitució de les plaques s'havia d'haver fet ja fa uns mesos però es va posposar per la covid-19. "Que estiguem fent això al 2020 denota una anomalia del que estava passant a la ciutat i el que ha passat en els darrers quaranta anys", ha sentenciat.  El tercer tinent d'alcalde Sergi Talmonte s'ha mostrat "emocionat" de tirar endavant aquest canvi i ha criticat "les reticències absolutament inexplicables per part del govern socialista en l'anterior mandat" per dur a terme la substitució d'aquests darrers quatre noms. També ha ressaltat la importància de poder reconèixer gent tant important a la història i, sobretot dones, tant importants" com les que donen noms a aquests quatre carrers.   Virginia Woolf, Neus Català, Dolors Sistac i Elena Pàmies L'alcalde Pueyo va signar el 30 de gener el decret amb el qual Virginia Woolf, Neus Català, Dolors Sistac i Elena Pàmies adoptaven el nom de quatre carrers que, fins aleshores, estaven dedicats a persones vinculades amb l'aixecament o que van ostentar càrrecs públics en la dictadura franquista. Ara, els noms d'aquestes quatre figures femenines ja són visibles als carrers en qüestió. L'escriptora anglesa i referent feminista Virginia Woolf dona nom carrer que estavd dedicat a l'Alcalde Montaña (Pardinyes); la lluitadora antifeixista Neus Català, al carren Alcalde Sangenís (Pardinyes); la mestra i escriptora Dolors Sistac, al carrer Carmelo Fenech (Ciutat Jardí), i la pianista, pedagoga i fundadora de l'Escola Municipal de Música de Lleida, Elena Pámies, al carrer Nadal Gaya. Per fer efectius els canvis d'aquests quatre carrers, la Paeria va tenir en compte les opinions de diversos historiadors i les de la Plataforma Lleida Lliure de Franquisme. En aquest sentit, es va optar per no retirar el nom del carrer Lluís Besa, ja que no consta que participés en la l'aixecament, després d'haver-ho analitzat amb historiadors i parlat amb els seus descendents. D'altra banda, Toni Postius també ha recordat que, entre la setmana passada i aquesta, la Paeria està acabant la retirada de les plaques amb el jou i les fletxes falangistes d'edificis construïts per l'antic Ministeri de l'Habitatge franquista. Així mateix, Pueyo ha dit que se segueix treballant per a la retirada de tots els vestigis de simbologia franquista de la ciutat i ha detallat que s'està estudiant la viabilitat de retirar, donat el seu volum i pes, l'escut franquista instal·lat a l'antic edifici de capitania d'infanteria de Gardeny. En canvi, es mantindrà la placa situada al cementiri perquè en aquest espai "hi ha tota la part de memorial", ha indicat Sandra Castro.

Summary: Els darrers quatre carrers que quedaven a Lleida dedicats a personatges franquistes ja llueixen els noms de dones


Unes 3.500 persones, segons la Guàrdia Urbana, s’han concentrat aquest dissabte a les cinc de la tarda per reclamar justícia per la mort d’una gossa arran dels trets d’un agent de la Guàrdia Urbana. Durant la concentració, convocada per l’entitat Sos Animals Maresme i a la qual s’hi ha sumat el PACMA, s’ha fet un minut de silenci i els assistents han reclamat que “es depurin responsabilitats”. “No permetrem que les explicacions confuses i corporatives de la Guàrdia Urbana i de l’Ajuntament de Barcelona tapin l’escàndol comès”, ha assegurat a través de les xarxes socials el Partit Animalista. Segons el PACMA, "Ada Colau ha convertit Barcelona en un infern pels animals" pels "coloms exterminats, senglars sacrificats, els tres tombs i restriccions als ciutadans que conviuen amb gossos".

Summary: Unes 3.500 persones es manifesten a Barcelona per reclamar justícia per la mort d’una gossa pels trets d’un guàrdia urbà


Desenes de persones musulmanes s'han concentrat aquest migdia a la font de Canaletes, a l'inici de les Rambles, per rebutjar explícitament el terrorisme i desvincular-lo de la seva religió, en una manifestació organitzada pel Centre Cultural Islàmic Català arran dels atemptats a Barcelona i Cambrils del passat dijous i divendres a la matinada. Sota lemes com "L'Islam és pau", "Sóc musulmà, no sóc terrorista" o "Tots som Barcelona", les persones concentrades han condemnat la violència dels actes i han subratllat el seu posicionament a favor de la pau, la convivència i contra l'estigmatització del col·lectiu. La consigna "No tinc por", cantada per la multitud ahir durant el minut de silenci a la plaça de Catalunya, també ha estat una de les corejades durant la manifestació, que s'ha anat desplaçant Rambles avall, passant pel punt central d'homenatge a les víctimes i enmig d'una gran emoció dels presents, tant musulmans com no.

Summary: Desenes de persones musulmanes rebutgen el terrorisme en una concentració a les Rambles


La Guàrdia Civil de Sant Carles de la Ràpita, al Montsià, ha intervingut 8,125 quilos de tabac de picadura que es trobaven en una empresa de paqueteria i que s'havia adquirit a través d'un portal d'anuncis d'internet. En una intervenció per la prevenció de contraban de tabac, es van detectar en un magatzem d'una petita empresa de paqueteria diversos paquets que, per l'olor que desprenien, podien contenir tabac d'origen desconegut. Els enviaments anaven dirigits a tres persones d'Amposta, Alcanar i l'Ampolla i la Guàrdia Civil va fer gestions per localitzar els receptors reals, ja que normalment els destinataris que apareixen al paquet són ficticis. Un cop citats al centre de distribució, es va procedir a obrir els paquets, i es va descobrir a l'interior diverses bosses de plàstic que contenien tabac de picadura sense precintes intracomunitaris ni documentació. Un cop comprovat, es va formular una acta denúncia

Summary: Intercepten al Montsià més de vuit quilos de tabac de picadura comprat per internet


El portaveu parlamentari de Ciutadans, Carlos Carrizosa, ha donat per fet aquest dijous que el Govern ha "assumit" que la conselleria pilotada per Raül Romeva és d'Acció Exterior i no d'Afers Exteriors i ha reclamat que se cenyeixi a desenvolupar les competències ja reconegudes en l'Estatut. "La seva missió no és fer política exterior. Facin el que diu l'Estatut sense vulnerar les competències de l'Estat i no posin en perill l'autogovern de Catalunya", ha implorat. En una atenció als mitjans de comunicació, ha assenyalat que les negociacions entre Pedro Sánchez i Albert Rivera per a la investidura espanyola estan "avançades" i que podrien concretar-se a principis de la setmana que ve. C's veu bé que Romeva continuï al capdavant de la conselleria "fent acció exterior", és a dir, defensant els interessos de Catalunya arreu del món, promocionant l'economia catalana i el turisme i captant inversions estrangeres. "Això és el que diu l'Estatut: que la seva missió no és ser conseller d'Afers Exteriors ni fer política exterior", ha insistit.  A tenor de les declaracions del president de la Generalitat, Carles Puigdemont, el portaveu parlamentari de Ciutadans té clar que el Govern assumeix que la conselleria suspesa pel TC és d'Acció Exterior. "No sé si li canviaran targetes de visita a Romeva però allà on calgui, jurídicament, el departament es diu d'Acció Exterior", ha assenyalat.  Pactes amb el PSOE per la investidura Preguntat per l'estat de les negociacions amb el PSOE a nivell estatal per facilitar la investidura de Pedro Sánchez ha destacat que "s'ha fet molta feina però encara no hi ha tancat cap acord. "S'haurà d'esperar, diuen que a primers de la propera setmana podríem tenir algun avenç més", ha indicat.

Summary: C's dóna per fet que el Govern ha "assumit" que la conselleria de Romeva és d'Acció Exterior i no d'Afers Exteriors


L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, creu que a l'Estat no li han de caure els anells per demanar ajuda i ha suggerit que, a banda de fer compres de material de protecció, el govern espanyol hauria de demanar ajuda a països com la Xina o Corea, on han tingut "èxit per derrotar la pandèmia". En una entrevista a Ràdio 4, ha concretat que s'ha de demanar l'arribada de professionals sanitaris. "S'hi estan deixant la pell, porten molts dies amb esgotament i queden molts dies per endavant. Hem de cuidar als qui ens cuiden", ha argumentat. A més, ha afegit que quan passi el pic a Espanya, els professionals sanitaris de l'Estat podran ajudar altres països. Colau també ha subratllat que els professionals sanitaris d'aquests països poden aportar l'experiència que han viscut amb la covid-19 i, per tant, aportar eficàcia. L'alcaldessa assegura que les administracions s'estan preparant per al pitjor escenari i que porten molts dies treballant per anticipar-se al pic de la malaltia.  Pel que fa a la polèmica sobre la compra centralitzada de material de protecció, l'alcaldessa ha considerat que en un context d'emergència el "més intel·ligent" és que tothom pugui comprar. I ha destacat que malgrat el paper del govern espanyol en aquesta qüestió, les comunitats autònomes continuen comprant

Summary: Colau creu que l'Estat hauria de demanar ajuda a la Xina o Corea perquè arribin professionals sanitaris


La Guàrdia Urbana de Lleida va detenir aquest dilluns un noi de 18 anys com a presumpte autor d'un delicte d'amenaces, d'atemptat als agents, de danys i de lesions lleus. Agents del cos i dels Mossos d'Esquadra es van desplaçar cap a dos quarts de vuit del vespre a la plaça del Treball després de rebre diversos avisos que un jove estava amenaçant amb actitud agressiva i amb un ganivet de grans dimensions a la mà vianants i gent asseguda en terrasses de bars de la zona. El noi, que anava sense samarreta, va acabar entrant a un edifici deshabitat del carrer Alfred Perenya i va accedir a la teulada de l'immoble des de la qual va començar a llençar pedres i altres objectes al carrer. Tot i l'actitud nerviosa i agressiva que mostrava i les empentes que va donar als agents, aquests finalment el van poder reduir i detenir. El jove, originari del Marroc, va ser traslladat, en un primer moment, a l'Hospital Arnau de Vilanova de Lleida i, posteriorment, a l'Hospital de Sant Maria, on va quedar ingressat.

Summary: Detingut per amenaçar amb un ganivet diversos vianants i llençar pedres des de la teulada d'un edifici a Lleida


Josep i Maria -embarassada de Jesús- demanen un lloc on dormir a Prat de la Riba o l'escena del naixement ambientada a la plaça del bonic poble de Rupit són només dos dels pessebres que aquests dies es poden veure per diferents racons de Castellterçol (Moianès). Amb motiu de la Nit del Pessebre, un centenar de persones han recorregut durant més de dues hores els carrers i places de Castellterçol parant davant de botigues i altres punts d'interès per entendre i conèixer millor la tradició pessebraire tan arrelada al poble. De fet, enguany l'Agrupació de Pessebristes ha arribat als 75 anys i ho ha volgut celebrar impregnant de pessebres tot el poble. La seva presidenta, Agustina Carbonés, ha destacat a l'ACN l'esforç i la dedicació que suposa cada escena. "Calcular les hores que s'inverteixen no convé",  explica entre rialles. Definitivament, per ella el millor de tot plegat és la gent i la pinya que fan mentre preparen els pessebres.    La Nit del pessebre se celebra a 25 ciutats de tot Catalunya. A Castellterçol fa 75 anys que el pessebrisme es viu com una tradició que involucra a moltes persones del poble. Amb motiu de l'efemèride, la seva presidenta, Agustina Carbonés, ha explicat que s'ha volgut convidar a tothom a recórrer tot el municipi per veure els pessebres i diorames que s'han instal·lat a carnisseries, perruqueries o pastisseries, però també a l'església o a la plaça de l'Ajuntament.  Durant la ruta pel poble s'ha ofert una explicació que després s'ha sotmès a examen amb una activitat anomenada Kahoot. Posteriorment, i pels més joves, els pessebristes han organitzat un 'room escape'. Des de la Federació Catalana de Pessebristes, expliquen que l'objectiu de la Nit del Pessebre és oferir una nova mirada al pessebrisme i donar a conèixer la tradició a un públic més ampli. De fet, un dels problemes pels pessebristes és el relleu generacional. En el cas de Castellterçol, Carbonés ha explicat que entre els pessebristes de l'agrupació dominen aquells que estan "a la banda alta", però el rang d'edats va des dels 19, el més jove, als 89 el més gran.  Amb tot, Carbonés ha explicat que no desisteixen en la voluntat d'estendre la passió pels pessebre i per això també opten per fer cursos per la gent del poble. Per exemple, des de fa uns anys fan tallers de figures. Segons Carbonés, és molt interessant saber fer les pròpies figures, "perquè això dona molta més creativitat a cada pessebrista". N'hi ha però, com la Maria Teresa Miró, que tot i haver fet el curs, no li acaba d'agradar com li queden i opta per un estil totalment diferent. Precisament, qui imparteix el curs de figures és el mestre Joan Vives. Una de les particularitats dels pessebres de Castellterçol és que Vives escull un personatge del poble que reprodueix com una figura més del seu pessebre. Cada any s'aixeca molta expectació per saber qui serà el nou inquilí.  Agustina Carbonés i Maria Teresa Miró coincideixen en què el millor de tot plegat és l'ambient que es respira a l'agrupació. "La majoria comencem el mes de setembre a fer els pessebres i allà al taller ens ajudem entre tots. El que sap pintar et diu si això quedarà millor o allò altre, i qui té més idea de perspectiva ajuda al que en té menys", ha explicat la presidenta.  Malgrat un pessebre no deixa de ser una escena religiosa, es valora molt que l'escenari sigui "el típic poble de pessebre, de pedra, pissarra i caminets", ha explicat Agustina Carbonés. "Això vol dir que sigui un poble que ens agradi, o portar a escena un racó preferit de Castellterçol, cadascú des del seu punt de vista", ha afegit.  Diverses poblacions de Catalunya també s'han omplert d'activitats al voltant dels pessebres durant la Nit del Pessebre. Per exemple, a Badalona s'han fet recitals improvisats de nadales i havaneres; a Sabadell un concert de jazz; gralles i timbals a Vilamajor; música, nadales i versos a Tarragona, i el concurs familiar 'El muntatge del pessebre organitzat per l'Agrupació de Pessebristes d'Olot i la Garrotxa.

Summary: Castellterçol mostra amb orgull 75 anys de pessebrisme i convida a visitar una exposició de pessebres per tot el poble


La socialista afirma que "s'involucra" actius en el debat sobre un possible acord amb Podemos però recorda que és Sánchez qui en té l'última paraula  ACN Barcelona.-La diputada al Congrés i número 2 a la llista de Pedro Sánchez, Meritxell Batet, no descarta que el rei Felip VI proposi als socialistes formar govern tot i que no ho veu "irremeiablement" així. Si arribés l'encàrrec "explícit", ha afegit en una entrevista aquest diumenge a RAC1, el PSOE no declinarà "la responsabilitat" ni "jugarà amb les institucions". De fet, el gest que va fer aquest divendres el candidat del PP, Mariano Rajoy, no és per Batet "la manera més saludable d'encetar una legislatura tan cabdal". "Nosaltres assumirem aquesta responsabilitat", ha insistit, sempre que no aconsegueixi suport necessari qui té "el mandat constitucional" de fer-ho. Sobre un possible acord amb Podemos, després d'una proposta "sui generis", Batet ha recordat que és Sánchez qui té l'última paraula malgrat que "s'involucri" en el debat figures com Felipe González.

Summary: Batet assegura que el PSOE no declinarà "la responsabilitat" si el Rei els encarrega formar govern


La vicepresidenta del govern valencià i coportaveu de Compromís, Mónica Oltra, ha aconsellat aquest dilluns al secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, que miri cap a l’experiència de l’acord de govern al País Valencià (on governen PSOE i Compromís, amb suport parlamentari de Podem). En una entrevista a la cadena COPE, Mónica Oltra ha remarcat que Sánchez “parla d’un govern a la portuguesa, li diria que ho té molt més a prop que és el govern a la valenciana”. En aquest sentit, ha recordat que els signants del Pacte del Botànic varen fixar primer cinc eixos de polítiques comunes prioritàries i després varen acordar el govern. “Li diria a Pedro Sánchez que aprengués d’aquestes experiències que té més properes, que sigui valent i escolti els ciutadans i sobretot els més vulnerables, que estan necessitant aquestes polítiques”, ha assenyalat.  Preguntada sobre la proposta de govern de Pablo Iglesias al PSOE, la coportaveu de Compromís ha assenyalat que el líder de Podem es va veure obligat a “parlar del què i del qui a la vegada” perquè l’audiència amb el Rei Felip VI obligava a posicionar-se. Oltra ha afegit que “cadascú tenim un estil, jo primer vaig insistir en tancar quines polítiques s’havien de fer”. Amb tot, ha indicat que “no sempre es fa el que es vol sinó el que es pot”, en relació amb la manera amb què Iglesias va plantejar l’acord de govern.   Al llarg de l’entrevista, Mónica Oltra ha estat preguntada pel ministeri de plurinacionalitat. Al respecte, la vicepresidenta valenciana ha assenyalat que “l’arquitectura territorial necessita canvis”. En aquest sentit ha assenyalat que s’ha de configurar un estat “on els territoris hi vulguin ser per voluntat pròpia i negar-se a veure-ho no ens fa bé”.  Així mateix, ha remarcat que el País Valencià necessita un sistema de finançament just i una regulació del deute històric, ha incidit en el fet que pateix “una anomalia democràtica” perquè es troba 14 punts per sota de la mitjana del PIB i “som una comunitat pagadora”.

Summary: Mónica Oltra aposta perquè Pedro Sánchez miri cap a un pacte de govern “a la valenciana”