L'arquebisbe de Tarragona, Joan Planellas, demana "una revisió profunda" sobre la situació de la gent gran i crida a recuperar "el cicle de solidaritat entre els nostres avis, pares i fills, i no deixar-los simplement mal aparcats en un voral dels nostres geriàtrics". En la carta dominical d'aquesta setmana, Planellas constata que la covid-19 ha tret a la llum el "patiment" de molts avis en residències que, critica, "han nascut com un simple negoci" en alguns casos. L'arquebisbe també apunta que la pandèmia ha fet que alguns d'ells morissin "literalment abandonats". "Altres han mort sols en un llit d'hospital, sense l'escalf de cap familiar, acaronats tan sols per una màquina i, en el millor dels casos, per algun sanitari", ha afegit. Planellas ha insistit que no té "ànim de generalitzar" ni de "menystenir l'altruisme d'institucions i de determinades fundacions -algunes d’elles religioses-", però ha afirmat que cal constatar que "força residències han nascut com un simple negoci". "Fins i tot els mitjans han publicat que n'hi ha que pertanyen a fons anomenats voltor, que cotitzen a la borsa i estalvien tot el que poden en les cures", ha assenyalat. L'arquebisbe ha assegurat també que, en alguns casos, la realitat desmunta les argumentacions que defensen que les residències eren "uns espais ideals on la gent gran hi anava perquè preferia tenir la vida solucionada, el menjar a punt i el llit arreglat". "A l'hora de la veritat, la nostra societat opulenta i del benestar, lligada al mateix temps a una baixada de la natalitat, a una cultura urbana i a l'emancipació de les generacions joves, ha anat trencant el cicle natural de la solidaritat generacional. Aquest trencament ha comportat en ocasions confinar en geriàtrics la nostra gent gran, després d'haver-los espremut", ha alertat. "Hi ha persones dependents que, generalment, després de grans renúncies i sofriments, l'única alternativa viable és ingressar-los en una residència. Però, per altra banda, també hi ha molts avis, amb bona mobilitat de cos i de cap, que hi són portats perquè es considera la millor solució, la millor que la família s'inventa simplement per aconseguir un grau més gran d'una mal anomenada 'llibertat'", recull la carta dominical.

Summary: L'arquebisbe de Tarragona lamenta que alguns avis han mort "literalment abandonats" durant la pandèmia


L'alcaldessa diu que és "important" celebrar la Diada de forma "reflexiva i autocrítica" i "respectant els sentiments de tothom" ACN Barcelona.-L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha fet una crida aquest dilluns a "no deixar passar mai el virus del racisme i la xenofòbia" que associa migrants amb delinqüència i inseguretat. "Són els nostres veïns i veïnes i els necessitem per ser la ciutat que volem, i si cedim als discursos de la por i l'odi estarem perduts", ha reflexionat en el marc d'un acte amb motiu de la Diada. "És important celebrar-la de forma reflexiva i autocrítica preguntant-nos cada dia què més podem fer per ser la ciutat compromesa amb els drets i les llibertats que realment aspirem ser", s'ha limitat a dir sobre l'Onze de Setembre. També ha convidat la ciutadania a fer-ho "respectant els sentiments de tothom" perquè "la Diada, efectivament, és de tothom". Així, Colau ha instat a no celebrar la jornada de dimecres "de forma autocomplaent" sinó agraint el que Catalunya i Barcelona són "gràcies a la diversitat". De fet, la intervenció de Colau en l'acte - una conferència a càrrec del politòleg Rainer Huhle- s'ha centrat majoritàriament a parlar de l'acollida i els migrants. En aquest context ha denunciat que "Europa s'ha convertit en una fortalesa de tanques i policies frontereres" i que el mur més "infame" avui és el que s'aixeca al Mar Mediterrani. "Des dels 90 els estats membre de la UE i l'espai Schengen han aixecat gairebé 1000 quilòmetres de mur per frenar la migració de persones desplaçades", ha lamentat, recordant que és l'equivalent a sis murs de Berlín. "Avui Europa no es la terra d'acollida que molts dels ciutadans europeus voldríem, tampoc és el referent que moltes voldríem en la defensa i la protecció dels drets humans", ha afegit. En aquest sentit, ha criticat que es consideri les persones migrants i refugiats com "una amenaça" per a la seguretat, un "gravíssim error" que s'està pagant, segons Colau, amb milers de morts evitables. Per altra banda, l'alcaldessa ha agraït la tasca d'organitzacions com Proactiva Open Arms, Sea Watch o Metges Sense Fronteres, "que defensen el dret a la vida al mar malgrat els amenacin amb multes i detencions".

Summary: Colau fa una crida a "no deixar passar mai el virus del racisme i la xenofòbia" que associa migrants amb delinqüència


El Col·legi de Gestors Administradors de Catalunya valora "molt negativament" el decret aprovat aquest divendres en què es fixa el 3 d'abril com a data màxima per comunicar correctament totes les dades dels empleats afectats per les empreses que han presentat un ERTO. Segons asseguren, en la tramitació dels ERTO, són les gestories les que han de presentar al Servei Públic d'Ocupació de l'Estat un Excel amb totes les dades dels treballadors. "Unes dades de les quals no disposem a les gestories i que, a mes, necessiten d'un consentiment explícit per part dels empleats ja que són de caràcter sensible", han assegurat des del Col·legi a través d'un comunicat. Això, sumat al gran volum d'ERTO presentats, fa "inviable" complir amb aquesta data.  Els treballadors que s'han vist afectats per un ERTO no podran cobrar la prestació de desocupació durant el mes d'abril, ja que el SEPE ha mantingut la norma de tancar les peticions el dia 25 del mes anterior (és a dir, ara ho ha fet el 25 de març). "Amb més raó, si els treballadors no podran cobrar fins al 10 de maig, no entenem que el termini per presentar les dades acabi el 3 d’abril i no el 25, com és habitual" opinen des del Col·legi. Més del 70% dels clients dels Gestors Administratius han presentat un ERTO. Segons el Col•legi, de molts d'ells, encara no es té la confirmació expressa de que ha estat aprovat perquè no ens ho han comunicat.

Summary: Les gestories veuen "impossible" tramitar l'atur de tots els treballadors afectats per ERTO abans del 3 d'abril


Decathlon i Lidl s'han unit en els últims dies a gegants econòmics com Amazon i Mercadona en anunciar que ubicaran els seus centres de distribució a Barcelona, tancant un 2018 de rècord pel mercat immobiliari logístic català. Ara bé, els experts alerten que el potencial logístic de l'àrea metropolitana ha tocat sostre i que Barcelona tindrà problemes per donar resposta a les peticions de grans operacions logístiques en el futur. I és que a la capital només hi ha un 1,5% de solars disponibles. Consultores immobiliàries i actors econòmics adverteixen que Catalunya podria perdre l'oportunitat de consolidar-se com un centre de distribució al sud d'Europa si no s'habilita més sòl d'ús logístic: "Amb el potencial no n'hi ha prou", alerten des de la Cambra de Comerç de Barcelona. La Zona d'Activitat Logística (ZAL) del Port de Barcelona no tindrà més espai disponible el 2020 després dels anuncis de Lidl i de Decathlon d'instal·lar-hi centres de distribució de 61.000 metres quadrats i 96.000 metres quadrats, respectivament. Aquestes operacions confirmen el bon moment que viu de la logística a Catalunya, després d'un 2018 de contractació rècord, amb 665.000 metres quadrats, un 44% més que l'any anterior. De resultes del dinamisme del sector, la primera corona de Barcelona està completament plena, amb només un 1,5% d'espai disponible, segons la consultora immobiliària Savills Aguirre Newman. La seva directora de logística, Glòria Valverde, explica a l'ACN que la projecció de Barcelona fa que grans operadors contemplin establir-se també la segona i tercera corona. I una de les raons que motiva el creixement exponencial del sector és la consolidació d'un model logístic que està pensat per poder distribuir el més ràpid possible, vinculat a l'auge del comerç electrònic. Per això, els operadors necessiten ara situar-se en centres de grans dimensions propers als nuclis urbans, amb bones comunicacions i infraestructures, tres característiques que la capital catalana compleix. Res disponible Els nous patrons del mercat logístic han motivat que les parcel·les que es comercialitzin siguin cada cop més grans, entre 50.000 i 100.000 metres quadrats, com les naus d'Amazon a Barberà del Vallès o de Mercadona a la Zona Franca i a Ripollet. Però segons el director d'estudis d'infraestructures de la Cambra de Comerç de Barcelona, Cristian Bardagí, d'ara endavant la ciutat tindrà problemes per donar resposta a aquestes peticions "en un temps raonable". "Amb el potencial no n'hi ha prou. Cal tenir disponibilitat de sòl en temps i forma de la manera que el mercat espera", explica Bardagí, que afirma que a la zona de Barcelona "no hi ha res construït disponible". Cada vegada més, apunten els experts, les grans empreses han d'optar per projectes "claus en mà" o "fets a mida", com el de Lidl, que s'han de construir, però que impliquen un temps d'espera. En aquest sentit, el director del departament d'industrial-logística de la consultora immobiliària Forcadell, Gerard Plana, alerta que és probable que baixi el volum de contractació en el futur. Segons Plana, qui vulgui contractar una plataforma logística de grans dimensions a Barcelona haurà de plantejar-se un projecte a dos, tres o quatre anys vista, cosa que, si és un operador internacional, pot fer que decaigui l'interès en la capital catalana. "El boom de contractació és tan alt i l'escassetat de metres quadrats és tanta que se'ns fa difícil idear la ubicació de noves operacions logístiques grans en els propers temps", ha explicat Plana. Alternatives Davant d'aquest escenari els experts divergeixen sobre els passos a seguir per mantenir el creixement del sector logístic. Per la directora de logística de Savills, una solució pot ser la consolidació de la tercera corona, fins a un màxim de 100 quilòmetres de la capital. Segons Valverde, en un mercat cada vegada més global "les distàncies es fan més curtes" i el que "avui és tercera corona, encara que costa de consolidar en alguns projectes, ben aviat estarà perfectament consolidada". En aquesta zona, entrarien, ja, espais logístics propers a Tarragona, Girona o Manresa. Però la distància que hauran de recórrer els operadors per accedir a l'aeroport o al port des d'aquests punts fa que altres experts no contemplin aquesta opció fins més endavant. És el cas del director de logística de Forcadell i del director d'estudis d'infraestructures de la Cambra de Comerç, que veuen "poc probable" que grans empreses s'ubiquin en zones més allunyades de la primera corona. "Els grans operadors no es miraran la tercera corona fins que no estiguin segurs que no hi ha enlloc d'Europa equiparable a Barcelona amb espai a la primera corona", ha afirmat Bardagí. L'alternativa de Plana passa per l'enderroc de naus velles: "Hem de pensar a destruir naus que ja existeixen per fer-ne de noves i canviar el model industrial", ha assegurat. "Si volem ser un centre logístic pel sud d'Europa hem de tenir les infraestructures, no només el port i l'aeroport sinó les naus, els carrers, l'existència de parcs logístics que puguin servir a la logística sud-europea", defensa Plana. La Cambra de Comerç apunta que el reciclatge de naus en entorns densos és una "opció" però no és la seva aposta. "És un procés lent, costós, s'han de posar d'acord moltes parts petites", argumenta el seu director d'estudis d'infraestructures. Així, Bardagí proposa habilitar més sòl d'ús logístic a l'àrea metropolitana, posant com a exemple la promoció d'Aena d'un pla immobiliari que inclourà 300.000 metres quadrats de sòl de vocació logística. Suport de les administracions A més, els experts reclamen als ajuntaments que canviïn la "percepció" envers el sector de la logística i no ho vegin com una "molèstia" causada pel moviment de camions i poca creació de llocs de treball. Segons el director del departament industrial i logística de la consultora Forcadell, Gerard Plana, aquest posicionament contrasta amb la bona acollida que té la instal·lació de nous grans magatzems entre les administracions estatal i autonòmica. "S'ha de fer pedagogia en els ajuntaments perquè interpretin que la logística no vol dir grans volums de mercaderies i poca gent treballant sinó que el model ha canviat i és global", afirma Gerard Plana, que destaca l'elevat nombre de treballadors que pot generar un magatzem vinculat al comerç electrònic. Segons el directiu, els ajuntaments preferirien la instal·lació de fàbriques, com empreses químiques o de medicaments, però aquest és un model que "no hi és ara mateix" perquè la demanda es focalitza cap a la logística. Per Valverde, de Savills Aguirre Newman, hi ha polígons on les coses "es poden fer millor" per dotar-los de serveis i "connexions a les principals vies de transport". En aquest sentit, apunta, també, que el model logístic ha canviat i que ara és un sector en expansió, que permet la creació de llocs de feina, ja que no es tracta d'obrir grans magatzems on el material es guarda molt temps, sinó que cada dia hi ha comandes i moviment perquè el client ja no són els grups majoristes, sinó els particulars que compren per Internet. "La logística moderna està pensada per poder distribuir al més ràpidament possible, perquè les empreses d'e-commerce es comprometen a fer entregues en 24 hores, i això, per a la cadena de subministrament, és molt difícil", apunta Plana, que destaca que calen espais "molt àgils" i molts més treballadors que abans.

Summary: El mercat immobiliari logístic toca sostre a Barcelona


La Taula de Salut Mental impulsada per l'Ajuntament de Barcelona ha acordat aquest dijous donar recursos i formació a metges i professors per abordar possibles conseqüències psicològiques dels atemptats del 17 d'agost, tant de pacients com d'estudiants, respectivament. La comissionada de Salut, Gemma Tarafa, ha apuntat que els centres d'atenció primària i les escoles poden ser una "bona porta d'entrada" per aquelles persones que no han tingut una relació directa amb els atacs terroristes però que poden sentir angoixa, por, no dormir bé o menjar menys. "Els professionals han d'estar capacitats si s'encén alguna senyal d'alarma", ha apuntat Tarafa. Ortiz ha explicat que el Consorci d'Educació i l'Institut Municipal d'Educació de Barcelona ja treballen en recursos pedagògics que els mestres puguin utilitzar en les seves classes. La Taula farà un seguiment com a mínim durant un any, amb reunions cada dos o tres mesos. Quan ja han passat un parell de setmanes dels atemptats del 17-A, l'Ajuntament de Barcelona treballa ja en les conseqüències psicològiques que es poden visualitzar en els propers mesos, tant en els col·lectius vulnerables com també entre aquells veïns de la ciutat que no han tingut una relació directa amb l'atemptat però que poden sentir por o angoixa. Després de la primera resposta d'emergència del CUESB, el consistori treballa ja per donar recursos i formar els professionals dels centres d'atenció primària i de les escoles, ja que aquests poden ser dos bons canals d'entrada per aquells problemes psicològics que es manifestin en relació als atacs terroristes. Cal reforçar, ser proactius i anticipar-nos al que pot passar. Això no s'acaba en un mes o dos, hem d'estar atents durant entre sis i dotze mesos", ha apuntat Laia Ortiz després de la reunió de la Taula de Salut Mental. En matèria d'educació, s'estan preparant ja materials pedagògics per als professors, i també es reforçaran els equips d'assessorament i la seva coordinació amb els centres. Es donarà també formació als metges, perquè puguin detectar aquells símptomes que podrien derivar en estrès posttraumàtic.  L'objectiu de l'Ajuntament és comunicar més i millor a la ciutadania aquells mecanismes i serveis psicològics que poden utilitzar per canalitzar el sentiment de por. També es treballarà en les atencions grupals, com per exemple en el cas d'entitats del Raval.

Summary: L'Ajuntament de Barcelona donarà recursos a metges i professors per abordar les conseqüències psicològiques del 17-A


Les àrees verdes residencials poden protegir contra la mortalitat prematura per totes les causes, segons una revisió sistemàtica i una metanàlisi realitzades per l'Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal) en col·laboració amb la Universitat de Colorado i l'Organització Mundial de la Salut (OMS), publicades a la revista 'The Lancet Planetary Health'. L’anàlisi, que va incloure nou estudis longitudinals a set països i més de vuit milions de persones, proporciona evidència científica robusta sobre l'impacte que té l’increment de les àrees verdes a les ciutats sobre la mortalitat prematura. Es tracta de l'estudi més gran fet fins ara, i fins i tot concreta una estimació de l'efecte protector del verd: una reducció del 4% en la mortalitat per cada increment de 0,1 en l'índex de vegetació a 500 metres o menys de la residència. Molts estudis suggereixen que les àrees verdes a les ciutats tenen efectes positius sobre la salut que inclouen menys estrès, millor salut mental i menys risc de patir malalties cardiovasculars, síndrome metabòlica i mort prematura, entre d’altres. Tot i això, molts d'aquests estudis es fixen només en un moment específic en el temps i utilitzen diferents maneres de mesurar l'exposició a àrees verdes. L'equip investigador va decidir resumir tota la recerca existent i centrar-se en estudis longitudinals, és a dir, que segueixen un grup de persones durant diversos anys. Es va utilitzar una manera senzilla de mesurar l'exposició a àrees verdes basada en imatges de satèl·lit –el NDVI o índex normalitzat de diferència en vegetació–, considerant la mortalitat com a desenllaç. Sota aquestes premisses, es van identificar nou estudis al món amb més de vuit milions de persones en total, a set països diferents (el Canadà, els Estats Units, Espanya, Itàlia, Austràlia, Suïssa i la Xina). La metanàlisi dels estudis confirma que un increment en les àrees verdes al voltant de l’habitatge s'associa de manera significativa amb una reducció en la mortalitat prematura. L'equip investigador està aplicant els resultats d’aquesta metanàlisi per estimar el nombre de morts prematures que es podrien evitar a ciutats de tot el món si s’aconseguís augmentar la infraestructura verda.

Summary: Els espais verds a les ciutats poden evitar morts prematures, segons l’estudi més gran fet fins ara


Ports de la Generalitat ha acabat les obres de reforç de la part interior i exterior del dic de recer de l'Escala (Alt Empordà). L'actuació donarà més seguretat a les persones que treballen a la zona, a les activitats que s'hi fan i a les embarcacions amarrades. L'objectiu és que els onatges dels temporals de llevant sobrepassin el dic i afectin l'activitat portuària. A més, s'ha creat un nou vial d'accés i s'ha obert un passeig enlairat per als vianants que transcorre en paral·lel al vial. Les obres han tingut un cost d'1.070.000 euros i han durat deu mesos.  L'actuació ha reforçat el mur de l'espatller al llarg del dic de recer i del talús de l'escullera. A més, l'extrem del dic s'ha enfortit amb la reposició de blocs d'escullera, que s'han col·locat al llarg d'un tram de 200 metres.  Les obres han permès, a més, reordenar la superfície interior adossada al dic i s'ha fet un nou vial d'accés al port per al trànsit rodat en les dues direccions. La mesura s'ha pres per millorar la mobilitat dels vehicles i els vianants. D'altra banda, s'ha construit un nou passeig enlairat d'una longitud de 320 metres, que discorre en paral·lel al nou vial. Per accedir-hi, s'ha fet una rampa adaptada per a persones amb mobilitat reduïda i escales.  La reordenació de l'espai, a més, ha permès reubicar i reordenar l'activitat de l'escar, que abans quedava dividida en dues parts i separades pel vial del poc.  A més, les naus que hi havia en aquest espai s'han millorar per acollir les oficines de l'escar, el taller de manteniment, els vestuaris, entre d'altres. Amb aquesta adequació l'escar de l'Escala podrà donar servei de manteniment, reparació i hivernada a les 1.500 embarcacions del port escalenc i les de fora.

Summary: Ports acaba les obres de reforç del dic de recer de l'Escala


L'exhumació de l'anomenada 'Tomba del soldat desconegut' a Cassà de la Selva (Gironès), situada al marge del camí de Cal Porrer, ha confirmat la presència de restes òssies d'un individu que hauria lluitat al bàndol republicà durant la Guerra Civil. Els treballs, que s'emmarquen en el Pla de fosses que impulsa la Generalitat, van començar aquesta setmana i encara no han finalitzat. De moment han aparegut les restes d'un crani trencat en mal estat i fragments d'una cama i un peu. Destaca també un retall de teixit d'una solapa amb una estrella vermella de l'uniforme d'un soldat republicà. Unes troballes que coincideixen amb la memòria oral que parla d'un brigadista internacional que hauria mort durant la retirada el 3 de febrer del 1939 però que fins ara no s'ha pogut demostrar. El lloc s'ha preservat durant 80 anys. El 2014, dues famílies estrangeres van adreçar-se a l'Ajuntament per esbrinar si el seu avantpassat, que havia mort al municipi en aquella època, podia ser el 'soldat desconegut'.

Summary: Troben restes òssies d'un individu a la 'tomba del soldat desconegut' de Cassà durant una exhumació de la fossa


El portaveu adjunt de JxSí, Roger Torrent, ha manifestat el seu respecte per “l’autonomia de gestió” dels mitjans de comunicació públics davant les crítiques de C’s i PPC pel fet que Catalunya Ràdio va preguntar a l’audiència si impediria físicament el judici contra l’expresident Artur Mas, l’exvicepresidenta Joana Ortega i l’exconsellera Irene Rigau per la consulta del 9-N. “Els mitjans públics de Catalunya tenen autonomia de funcionament, per decidir els seus continguts i per plantejar el que vulguin preguntar a l’audiència”, ha defensat. A més, ha instat els grups parlamentaris a dirigir-se als organismes públics on es debaten sobre aquestes qüestions citat el Consell Audiovisual de Catalunya (CAC) i al comissió de control de la CCMA del Parlament.

Summary: JxSí defensa “l’autonomia de gestió” de Catalunya Ràdio davant les crítiques de C’s i PPC per la pregunta sobre el 9-N


L'institut espanyol d'estadística ha confirmat aquest dijous que l'economia va créixer un 0,8% entre juliol i setembre a Espanya, tal com ja va avançar a l'octubre.  Així, l'increment ha estat una dècima menor que en el trimestre anterior. El creixement ha estat impulsat principalment per les inversions (que han crescut un 1,3%) i també per la despesa de les institucions (augmenta un 1%) i de les llars (+0,7%). Per sectors, els que més creixen són l'agricultura (1,2) i la construcció (1,1%). En canvi, tant les exportacions com les importacions es mantenen planes respecte al trimestre anterior. En relació amb el tercer trimestre de l'any passat, el PIB a Espanya ha crescut un 3,1%, segons ha confirmat l'INE.

Summary: Les inversions i la despesa de les llars i les institucions fan créixer el PIB un 0,8% a Espanya en el tercer trimestre


La fiscalia demana penes d'entre 8 i 41 anys de presó per als tres processats pels atacs terroristes a la rambla de Barcelona i a Cambrils del 17 d'agost del 2017, segons publica 'El País'. En concret, per a Mohamed Houli, únic supervivent de l'explosió d'Alcanar, el fiscal demana una pena de presó de 41 anys. Per a Driss Oukabir, germà d'un dels terroristes morts, en demana 36 i per a Said Ben Iazza en sol·licita 8 per col·laborador. Cap dels tres va participar de manera directa en els atemptats, i l'Audiència Nacional ja confirmava a principis de juliol, en l'acord per obrir judici oral, que no se'ls jutjaria per assassinat. Els atemptats de Barcelona i Cambrils van deixar 16 morts i més de 140 ferits. En la interlocutòria que acordava l'obertura del judici oral, la sala penal confirmava la finalització del sumari pels delictes que va incloure el jutge instructor en el seu escrit de processament: integració en organització terrorista, fabricació, tinença i dipòsit d'explosius, i delicte d'estralls en grau de temptativa. Tot això sense limitar que les acusacions puguin acusar-los d'estralls terroristes consumats i assassinats en temptativa o lesions de caràcter terrorista per l'acumulació d'explosius a Alcanar per preparar assassinats encara més massius. Segons publica 'El País', la Fiscalia considera que Houli formava part de la cèl·lula terrorista de joves de Ripoll articulada a l'entorn de l'imam Abdelbaki Es Satty, el presumpte cervell de la trama. A Iazza l'acusa de col·laboració amb organització terrorista, per deixar una furgoneta a un dels membres de la cèl·lula sabent que l'havia d'utilitzar per transportar-hi explosius. Finalment, per Oukabir demana 36 anys de presó per tres delictes. Considera que tots tres han d'indemnitzar els ferits per la segona explosió que hi va haver a la casa d'Alcanar durant el desenrunament, però no a les víctimes de la Rambla o Cambrils.

Summary: La fiscalia demana penes d'entre 8 i 41 anys de presó als processats pels atemptats de Barcelona i Cambrils


La comissió de documents de l’Assemblea Nacional de la CUP ha elaborat un document de 42 pàgines on analitza l’estratègia seguida fins ara i marca les línies que hauria de seguir en el futur immediat. Tot i que el text està ara en fase de discussió entre els col·lectius territorials, el document marca un clar ultimàtum al Govern del president Carles Puigdemont per mantenir el seu acord. “Si el 10 de gener de 2017 –quan farà un any de la investidura- Junts pel Sí no ha fet cap pas clar en el camí cap a la ruptura, la CUP hauria d'organitzar una conferència nacional per iniciar el procés de denúncia del frau dels 12 mesos de Govern i l'inici d'un canvi de paradigma”, alerten al text, tot reclamant que aquest pas digui “quelcom palpable que viri també en el discurs públic i polític de contenció”.  El text no defineix quin seria el nou escenari que es produiria si el Govern i JxSí no han complert aquesta exigència abans del gener, però deixa clar que si en aquella data pot ser el primer punt d’inflexió en l’acord d’estabilitat que el document també recorda a la militància que està vigent ara mateix.  L’informe de l’Assemblea de la CUP també es posa en l’extrem contrari i planteja que “si la situació ha avançat suficientment i la Declaració del 9-N segueix viva, caldrà començar a fer un seguiment encara més precís perquè el període de 18 mesos estarà arribant al final”. “Caldrà situar a cada mes, aspectes que s'han de tenir desenvolupats i fets per part del Govern, i alçar la veu sempre que aquest no compleixi amb els terminis”, asseguren. I és per això que plantegen “crear un observatori públic de seguiment dels últims sis mesos del Govern”. Al text –que ja està en mans dels col·lectius locals i territorials i, per tant, encara pot patir modificacions abans de ser ratificat per l’Assemblea Nacional- es marquen aquestes dues fites als 12 i als 18 mesos perquè consideren que “si al final del procés, Junts pel Sí no ha complert amb la Declaració del 9-N, ho sabrem ja un parell de mesos abans i caldrà formalitzar el final de l'acord i explicar tots els punts d'incompliment de manera pública i transparent”. És per aquest motiu, que la CUP adverteix que si el Govern i la formació parlamentària que el conforma no “compleixen amb les expectatives i els compromisos establerts en la Declaració del 9-N”, el partit anticapitalista marcarà “una nova estratègia política que s'haurà d'haver treballat entre el gener de 2017 i l'abril de 2017, i es faria pública aquell mes de maig”. “Una estratègia que haurà de renovar i millorar l’aprovada en aquesta ponència i assemblea”, s’afegeix.  En aquesta part del document amb els possibles escenaris del proper any, la CUP assegura també que “les línies vermelles per mantenir l'acord” amb JxSí i el Govern han de ser “la no vulneració fefaent dels nostres principis polítics en la nostra acció parlamentària”. “Així mateix, qualsevol pas enrere en l'àmbit de la construcció de la República catalana ha de significar el final immediat de l'acord signat a principis de gener, especialment quan aquest es produeixi després de l'estiu quan hagin passat els sis mesos d'adaptació”, es diu també al text. El document parla també de la possible “lentitud del desenvolupament de l'acord de desconnexió de la Declaració del 9-N”. En cas que aquest es produeixi, la CUP assegura que “es buscarà una fórmula gràfica, comunicativa per denunciar-ho”. “La CUP ha d'actuar sempre com un tensor públic del pacte que mentre garanteixi l'estabilitat acordada pugui també obligar el Govern a avançar o, en el cas que no ho faci, il·lustrar-ne les seves contradiccions”, afirmen els anticapitalistes per mostrar-se, així, com els garants de tots els terminis marcats al pacte amb JxSí. De la mateixa manera, també es diu que en aquells moments “que el Govern o el Parlament impulsin elements clars d'avenç en l'eix nacional i, fins i tot en l'eix social, la CUP haurà de ser-hi de forma explícita i donant suport públic a aquestes decisions”. “La vessant constructiva i de reforçar els moviments òptims també és important per poder exercir les dues fórmules, la constructiva i la crítica”, asseguren per concloure aquesta part del document. El text, ara en discussió interna, ha estat elaborat per la comissió de documents de l'Assemblea Nacional que ha recollit el darrer mes i mig les “inquietuds de les assemblees territorials”. La comissió està formada per militants de les assemblees territorials i aquest document és la base per a la ponència que, d’aquí a un mes, s’ha de concretar per a la ponència final que es debatrà i votarà a l'Assemblea Nacional del 22 de maig. Aquest mes es celebraran assemblees interterritorials per treballar i esmenar la proposta inicial.

Summary: La CUP pressiona Puigdemont amb un ultimàtum perquè faci “un pas clar a la ruptura” quan faci un any de la investidura


La Paeria de Balaguer confia que la Unitat Militar d'Emergències (UME) de l'Exèrcit desinfecti entre aquest dimarts i dimecres la residència Comtes d'Urgell, on hi ha un brot de coronavirus que afecta 19 usuaris i dos treballadors del centre i que té cinc persones més aïllades per prevenció, a les quals se'ls hi farà també el test que detecta la covid-19. L'alcalde de la capital de la Noguera, Jordi Ignasi Vidal, ha indicat que fins aquest dilluns hi havia 57 casos confirmats, nombre que ascendeix, segons les dades del Departament de Salut, a 89 al conjunt de l'Àrea Bàsica de Salut de Balaguer. De fet, aquesta xifra situa la zona com la segona de la demarcació de Lleida amb més positius, només per darrere de la capital. Vidal ha assegurat que quan es van tenir els primers indicis del brot, es van activar els protocols corresponents i que, amb caràcter previ, ja s'havia començat a a desinfectar l'exterior de l'equipament, amb l'objectiu de minimitzar els riscos de contagi. També ha destacat que la residència està rebent el suport mèdic del CAP de la ciutat i que des del consistori se'ls han facilitat bates. Val a dir que a banda dels dos empleats afectats, també n'hi ha d'altres que estan confinats a casa seva per precaució, després de presentar símptomes de tos o constipat, tot i haver donat negatiu a la prova.

Summary: Balaguer confia que la UME desinfecti aquest dimarts o dimecres la residència on hi ha un brot amb 21 casos de covid-19


L'Institut Català de Finances (ICF) va concedir crèdits l'any passat a 1.195 empreses, un 17% menys que el 2016. Tot i això, l'import de les operacions concedides va augmentar fins als 643,8 milions d'euros, un 13% més. El 96% de les empreses finançades segueixen sent pimes o emprenedors, però  cada cop hi ha menys petites empreses que acudeixen a l'entitat pública  perquè, a diferència dels anys de la crisi, ara els és més fàcil trobar finançament a través de la banca comercial. "Si el troben, ja no busquen alternatives", ha explicat el conseller delegat de l'ICF, Josep-Ramon Sanromà, en roda de premsa. En canvi, el volum dels préstecs concedits ha pujat perquè "s'ha focalitzat l'activitat a coses que han d'ajudar a transformar la indústria del país, com la indústria 4.0 o la innovació", ha afegit el conseller delegat.   Entre els productes destinats a aquests sectors clau de l'economia catalana, destaquen la línia de préstecs ICF Eurocrèdit, cofinançada amb Fons Feder, per impulsar la innovació de les pimes catalanes (22 operacions per valor de 10 milions d'euros durant el 2017); els préstecs ICF Indústria 4.0, destinats a empreses industrials enfocades a transformar-se i innovar (23 operacions valorades en 52 milions d'euros); i la línia ICF Crèdit, per finançar inversió i circulant pel conjunt d'empreses i entitats ( 244 milions en 121 operacions). En total, l'ICF va signar 1.916 operacions de préstec o aval, de manera que hi ha empreses que tenen diversos productes contractats amb l'entitat pública. Segons l'ICF, el finançament a empreses va contribuir a crear o mantenir 73.662 llocs de treball.  Per àrees geogràfiques, Barcelona i la seva àrea d'influència va concentrar la major part del volum de la inversió (530,2 milions d'euros amb 1.320 operacions). Segueix Girona, amb 44,6 milions d'euros i 139 operacions; la Catalunya Central (22,5 milions d'euros i 165 operacions),; Tarragona (14,9 milions i 99 operacions); Lleida (12,3 milions i 113 operacions); Terres de l'Ebre (4,9 milions i 19 operacions) i l'Alt Pirineu i l'Aran (1,2 milions d'euros i 16 operacions). A l'exterior es van fer 45 operacions valorades en 13,2 milions d'euros. 22,4 milions en capital risc D'altra banda, l'ICF va comprometre 22,4 milions d'euros en fons de capital risc que inverteixen en empreses catalanes de nova creació o pimes en creixement, un 10% més que l'exercici anterior. Actualment, l'entitat pública de finançament participa en 31 instruments de capital risc, en què hi ha compromès un volum global de 157 milions d'euros que han contribuït a mobilitzar 1.400 milions d'euros d'altres inversors.  L'entitat també gestiona dos fons propis: Capital Expansió i Capital MAB. Durant el 2017, ha invertit mitjançant aquests fons en quatre empreses per un import de 3,6 milions d'euros.  A més, l'entitat també disposa d'una línia de conversió amb inversors privats per a empreses de nova creació, mitjançats préstecs participatius. El 2017, a través d'aquesta línia, l'entitat va finançar 16 'start-ups' per un import global de 2,5 milions d'euros.  L'ICF ha concedit finançament a diverses companyies de l'ecosistema digital com Wallapop, Deliberry, Housfy, Glovo, Scytl o Lleida.net. També a diverses empreses de les ciències de la salut com Oryzon o Ab-biotics, entre altres.  "Cap petició d'amortització" causada per la rebaixa de la nota del deute Les principals agències de qualificació creditícia van rebaixar la nota del deute de la Generalitat a finals de l'any passat per la situació política, però això no ha afectat el dia a dia de l'ICF. Segons Sanromà, no hi ha hagut "cap petició d'amortització anticipada de deute", malgrat que les companyies  ho podrien fer si volguessin d'acord amb el contracte que van signar en el seu dia amb l'entitat pública. "Quan l'inversor es mira la nostra situació patrimonial queda molt tranquil", ha assegurat Sanromà. Tot i això sí que hi ha hagut trucades, ha reconegut, per preguntar sobre "informacions puntuals".  D'altra banda, Sanromà ha explicat que el 155 els ha afectat "poc". "Només en que ens hem de coordinar un cop a la setmana en una conferència de setmana". En el seu cas, el contacte és amb el president de l'Institut de Crèdit Oficial (ICO). Beneficis rècord de 15 milions d'euros L'ICF va tancar el 2017 amb uns beneficis nets de 15,1 milions d'euros, que es destinaran íntegrament a reserves. Els resultats són els millors de la història de l'entitat i es deuen al fet que "s'ha alliberat alguna provisió que no era necessària", ha dit Sanromà.  Pel conseller delegat, els beneficis de l'ICF haurien d'estar entre els 8 i els 12 milions d'euros. Sanromà ha afegit que l'entitat està sanejada. De fet, la ràtio de cobertura del 2017 va ser del 97,7% i en aquest primer trimestre del 2018 ha arribat a ser del 100%. L'any passat es va registrar un coeficient de solvència del 38,8% i una ràtio de mora del 9,5%.

Summary: L'ICF finança un 17% menys d'empreses el 2017 però l'import dels préstecs concedits augmenta un 13%


La residència d'avis d'Amposta disposarà, més de tres anys després de la seva inauguració, d'una cuina pròpia als baixos del mateix edifici. Projectada inicialment per l'anterior govern municipal com un equipament externalitzat dins de la residència, amb voluntat d'obtenir rendibilitat oferint serveis de càtering també a privats, l'Ajuntament ha hagut de modificar finalment el projecte perquè es tractava d'un ús no permès per la normativa segons van corroborar diversos informes tècnics. Finalment, la nova cuina, que costarà uns 550.000 euros -400.000 menys que el pressupost anterior-, podrà preparar menús per a unes 350 persones –ampliables a 600- i donar servei a d'altres equipaments, sempre que siguin públics. El consistori, que fa un any va remunicipalitzar el servei que encara es presta des de l'antiga residència d'avis, preveu que les noves instal·lacions es puguin posar en marxa quan acabin les obres en un mes i mig. "Complirem els requeriments complirem que el Departament de Treball i Afers Socials ens fa, de tenir la instal·lació acabada, perquè ara estem a precari, i oferirem un servei més de proximitat als usuaris de la residència", ha celebrat l'alcalde d'Amposta, Adam Tomàs, després de presentar aquest dimecres al matí el projecte en l'espai reservat del mateix equipament. El plantejament, ha remarcat, "parteix de zero", amb una cuina "més moderna, amb màquines més innovadores i eficients". Això és traduirà, ha precisat l'enginyer responsable, Manel Conesa, en unes instal·lacions que deixen enrere els tradicionals fogons de gas per implantar màquines multifunció elèctriques, més eficients energèticament i que poden fer tots els tipus de menjar de forma estandarditzada. És a dir, "menjars per a diabètics o sense sal es faran sempre de la mateixa manera", mantenint el gust i les propietats, a més de preservar l'escalfor dels aliments de forma automatitzada. En funció dels processos de preparació, de les màquines que s'instal·laran podrà elaborar el menjar per a un centenar de persones. L'altra, per a 600. Conesa, però, calcula que la xifra prudent que podran abastar és la de 350 menjars. Amb la instal·lació d'una màquina addicional, es podria gairebé duplicar. La idea, segons ha abundat l'alcalde, és que aquesta cuina pugui donar també servei a equipaments públics com la Residència d'Esportistes, l'Hospital Comarcal o a persones grans que viuen soles. En cap cas, ha precisat, podrà servir com a activitat per generar beneficis a partir de l'externalització i la prestació de serveis a privats. En aquest sentit, Tomàs ha recordat que "bona part de la viabilitat de la residència", tal i com la va dissenyar l'anterior govern de CiU, "se sustentava en els càterings que podia fer l'empresa privada que gestionés la cuina". Els informes de Secretaria i Intervenció municipals van rebutjar aquest plantejament i van obligar a remodelar el projecte. El consistori, a més, va acabar rescindint fa un any el contracte a l'empresa Sodexo, per valor de 2,5 milions anuals, que es "renovava il·legalment" i ha remunicipalitzat el servei, on hi treballen dotze persones. Finalment, els recursos previstos que no s'obtindran per la via de l'explotació privada, ha precisat Tomàs, provindran en bona mesura del finançament de les prop de 80 noves places de residència públiques que la Generalitat va aprovar fa un any i que han permès que l'equipament pugui acollir en aquests moments 210 usuaris.

Summary: La residència d'avis d'Amposta tindrà cuina més de tres anys després de la seva inauguració


l president del Govern, Carles Puigdemont, ha assegurat que la proposta que l'estat espanyol pregona que vol fer a Catalunya és "com l'esperit sant; tothom en parla però ningú l'ha vist". "I cregui'm, ens agradaria que hi hagués una negociació en el format que fos", ha puntualitzat el president reiterant que no hi ha hagut negociacions "ni privades ni oficials" amb el govern de Rajoy. Puigdemont ha recordat que l'agenda de reivindicacions catalanes té 46 punts, la majoria dels quals "s'haurien d'haver complert fa anys". "Si el que volen oferir és això, és que no han entès res", ha afegit. El president de la Generalitat, que aquest diumenge és de visita a Occitània, ha instat l'Estat a "tirar endavant una negociació" perquè, fins al moment, l'única proposta que hi ha sobre la taula és la d'un estat independent davant la voluntat d'Espanya de mantenir "un status quo que no funciona". Puigdemont ha assegurat que darrera l'anomenada 'operació diàleg' que l'estat espanyol afirma que ha engegat amb Catalunya hi ha "molta retòrica i fins i tot molta propaganda" però cap gest concret. "Recordo que nosaltres la mà estesa a dialogar la tenim sempre", ha reiterat el president del Govern. Per això, insta el govern de Mariano Rajoy a concretar quina és la proposta que volen fer a Catalunya i asseure's a negociar. Després de les declaracions del delegat del govern espanyol a Catalunya, Enric Millo, assegurant que els dos governs estan "dialogant" amb trobades que no sempre es produeixen "a la llum pública", Puigdemont ha exposat que si encara no s'ha reunit amb Mariano Rajoy "no és per un problema d'agenda" del president de Catalunya. "No hi ha cap negociació, ni privada ni oficial, i cregui'm que ens agradaria que n'hi hagués en el format que fos", ha ressaltat.  En aquest sentit, el president ha afirmat que no coneix el detall de la suposada proposta que l'Estat vol fer a Catalunya. "És com l'esperit sant, tothom en parla però ningú l'ha vist", ha ironitzat. Segons Puigdemont, fins al moment només hi ha una proposta sobre la taula: la de Catalunya per construir un estat independent. "És l'única que hi ha perquè a l'altra banda aposten per mantenir un status quo que no funciona", ha exposat.  Carles Puigdemont ha recordat que, com a punt de partida, ha fixat 46 punts de negociació per debatre i dialogar. Un d'aquests punts és el de la convocatòria del referèndum, una proposta que l'estat espanyol no vol abordar. "Els 46 punts formen part d'una agenda de reivindicacions ja negociades, si el que pensen oferir a Catalunya és la satisfacció de coses que s'haurien d'haver complert fa anys, és que no han entès res", ha criticat el president. El president ha reiterat que l'estat espanyol està "en temps de descompte" i ha lamentat que intenti "atrapar el temps fent anuncis buits". "Si tenen alguna cosa a posar sobre la taula, que és el que crec que haurien de fer perquè és el que venim reclamant, estarem encantats de negociar i dialogar ara mateix", ha conclòs Puigdemont assegurant que és Espanya qui té "una gran responsabilitat" per desencallar la situació. Neutralitat La delegació catalana, encapçalada pel president Carles Puigdemont, s'ha reunit aquest diumenge amb la delegació occitana, amb la presidenta Carole Delga al capdavant, a Narbona. Delga ha refermat la voluntat d'estrènyer llaços amb Catalunya però ha evitat pronunciar-se sobre el procés d'independència. "Des del govern francès no ens fiquem en qüestions polítiques espanyoles", ha exposat la presidenta que ha insistit en la necessitat de "respectar la neutralitat". De la mateixa manera, Puigdemont també s'ha mantingut neutral a l'hora de valorar que la nova regió s'anomeni Occitània i hagi descartat qualsevol referència al País Català. "Hem de respectar les decisions, això no vol dir que siguem indiferents però volem ser neutrals i respectuosos", ha opinat.

Summary: Puigdemont: "La proposta de l'estat espanyol és com l'esperit sant; tothom en parla però ningú l'ha vist"


El Parlament tornarà a portar al Congrés dels Diputats la proposta per despenalitzar l'eutanàsia; una iniciativa que la cambra catalana va aprovar el 2017 però que va quedar frenada en la tramitació a Madrid. Així ho ha acordat la Taula de partits i entitats per regular l'eutanàsia i el suïcidi assistit, que ha reunit aquest divendres al Parlament representants de tots els grups polítics menys del PPC i de l'associació Dret a Morir Dignament Catalunya. La presidenta de l'entitat, Isabel Alonso Dávila, veu ara les "condicions ideals" perquè el dret a morir de manera digna sigui "una realitat molt aviat", pel suport públic que hi han donat la majoria de partits, sobretot després que l'eutanàsia entrés en l'agenda política pel cas de María José Carrasco i Ángel Hernández. Els grups també preveuen començar a treballar en la regulació de l'eutanàsia a Catalunya amb l'objectiu de tenir-la avançada per si finalment s'acaba modificant el Codi Penal.

Summary: El Parlament tornarà a portar al Congrés la proposta per despenalitzar l'eutanàsia


La fiscalia va portar fa uns mesos dues denúncies contra piulades de Twitter catalanòfobes per l'avió de Germanwings estavellat fa un any als jutjats de Barcelona i Cerdanyola del Vallès. Davant les crítiques d'inacció per part de l'associació Drets, el ministeri públic ha respost aquest dimecres assegurant que sí que s'han avançat les investigacions, i que almenys dos dels casos es va decidir portar-los als jutjats el passat mes de desembre. Totes les denúncies, presentades per Drets i l'Ajuntament de Barcelona, segons la fiscalia, han estat investigades pels Mossos d'Esquadra i algunes d'elles han estat traslladades a fiscalies d'altres comunitats autònomes, perquè els autors de les piulades eren residents a fora de Catalunya. En un comunicat, la fiscalia assegura que la investigació, que inicialment havia de durar sis mesos, es va prorrogar al setembre. Al desembre van concloure les investigacions i dues de les denúncies van ser remeses als jutjats degans de Cerdanyola i Barcelona. Drets ha criticat aquest dimecres que la fiscalia encara no s'ha pronunciat sobre les denúncies contra 38 usuaris de Twitter que fa un any es van burlar de les víctimes catalanes de l'avió de Germanwings. L'associació va denunciar 55 piulades de 38 usuaris per un delicte d'odi, discriminació i violència contra un col·lectiu per raó d'origen. Per a Drets, la suposada inacció judicial "és un exemple més de la connivència de l’estat amb el maltractament sistemàtic que pateix la ciutadania catalana". Entre els tuits denunciats destaquen els que deien que els catalans no són espanyols o no són persones, que s'alegraven perquè molts dels passatgers morts fossin "catalufos" o separatistes, i que n'haurien d'haver mort més.

Summary: La fiscalia porta als jutjats dues denúncies contra tuits catalanòfobs per l'avió de Germanwings


L'Agrupació d'Associacions de Setmana Santa de Tarragona ha decidit suspendre fins el proper 27 de març totes les activitats i actes previstos, seguint les indicacions del Departament de Salut i de l'Ajuntament de Tarragona per tal de prevenir el coronavirus. Les tretze entitats que conformen l'agrupació han acordat per unanimitat prendre aquestes mesures. En total es veuran afectats una vintena d'actes, entre mostres culturals, inauguracions d'exposicions, conferències, presentacions d'opuscles i els Tres Tombs, a més dels assajos dels portants i bandes. D'aquí dues setmanes es reuniran de nou per valorar la situació i, si cal, fer nous ajornaments que aleshores ja podrien afectar processons.

Summary: La Setmana Santa de Tarragona atura l'activitat fins el 27 de març per prevenir el coronavirus


El Departament d'Interior, a través dels Mossos d'Esquadra, han posat en marxa aquest dilluns una campanya per promoure la denúncia en casos relacionats amb conductes discriminatòries. L'objectiu de la campanya, que porta per lema 'T'escoltem', és explicar quines conductes poden ser discriminatòries i aconseguir que es denunciïn tots els casos relacionats amb aquestes conductes per tal que la policia, en coordinació amb el Servei de delictes d'Odi i Discriminació de la Fiscalia Provincial de Barcelona, pugui identificar i detenir els autors implicats en aquests fets. El 2015 es van denunciar 292 casos, 9 menys que els registrats l'any anterior. Aquesta campanya té per objectiu explicar quines conductes poden ser discriminatòries i contribuir a augmentar la confiança de la ciutadania amb els Mossos d'Esquadra. Per aquest motiu, s'ha elaborat un vídeo corporatiu, que a partir d'avui es difondrà a través de les xarxes socials twitter.com/mossoscat, facebook.com/mossoscat i youtube.com/mossoscatalunya, on participen diferents agents del cos de Mossos d'Esquadra amb la participació del comissari en cap, Josep Lluís Trapero.    Les Oficines de Relacions amb la Comunitat (ORC) i els Grups de Proximitat de tot Catalunya executen els plans de prevenció per lluitar contra conductes discriminatòries en diferents àmbits com ara el racisme, l'aporofòbia i l'homofòbia, entre d'altres. Aquestes accions formen part del treball transversal realitzat de forma conjunta pel Cos de Mossos d'Esquadra amb altres organitzacions amb l'objectiu de contribuir a la plena integració dels grups en risc d'exclusió social i per a la prevenció dels delictes d'odi i discriminació, com són el servei de delictes d'Odi i Discriminació de la Fiscalia Provincial de Barcelona, els departaments de Benestar Social i Família i Ensenyament.   L'any passat es van denunciar 292 casos relacionats amb conductes d'odi i discriminació, 9 casos menys que els registrats l'any anterior. En relació als fets denunciats, destaquen l'àmbit ètnic i racial seguit de l'orientació política i l'homofòbia. La distribució a Catalunya de les dades globals durant l'any 2015 va ser a Barcelona 232 fets, Tarragona 35, Girona 13 i Lleida 12.    Àmbit de prevenció   Conjuntament amb el Departament d'Ensenyament, l'any passat es van realitzar 134 xerrades del taller sobre els delictes d'odi i discriminació amb un total de 3.840 assistents. Aquest taller està adreçat als estudiants de secundària de tots els centres educatius de Catalunya. En aquesta activitat formativa, es defineixen totes les conductes delictives d'odi i discriminació, posteriorment, a partir d'un diàleg dirigit, i amb el suport de dos vídeos i un cas pràctic, es tracten més profundament les conductes homòfobes, les racistes i les d'aporofòbia. En aquest sentit, els Mossos continuen realitzant la presentació per prevenir les conductes discriminatòries que ja es venia fent des de fa uns anys. Durant l'any 2015 es van realitzar 221 xerrades a un total de 6.559 persones.   Amb l'objectiu de millorar els mecanismes d'informació, prevenció i detecció dels delictes d'odi i discriminació es va crear el correu electrònic mossos.delicte.odi@gencat.cat que permet fer consultes i sol·licitar assessorament a una unitat especialitzada dels Mossos. Aquesta eina permet garantir una resposta individualitzada i personalitzada amb l'interlocutor. L'any passat aquesta bústia de correu va gestionar 56 correus de consulta i denúncia.

Summary: Els Mossos posen en marxa una campanya per fomentar la denúncia en les conductes d'odi i discriminació


El líder de la formació taronja demana a Rajoy que no posi pals a les rodes i admet que està en "costats oposats" amb Podem ACN Barcelona.-El president de C's, Albert Rivera, considera que "el més viable dins la dificultat" és l'acord signat entre PSOE i C's de cara la investidura "amb l'abstenció del partit que té la majoria al Senat i que és necessari per la reforma constitucional". De fet, en declaracions a TV3, el líder de la formació taronja ha advertit que si el PP posa "bastons a les rodes" no hi haurà legislatura. "Rajoy té la capacitat de decidir si a Espanya es posa en marxa o s'encalla", si vol "bloquejar" la legislatura. Per això, ha demanat tant als populars com als de Pablo Iglesias que "si no volen posar-s'hi, com a mínim no posin traves". A un dia perquè arrenqui el debat d'investidura, Rivera també ha insistit que el contingut de l'acord amb el PSOE no comparteix tesis amb Podem, ni en polítiques socials ni en model econòmic ni en la reforma constitucional o el referèndum: "Estem en costats oposats", ha reblat

Summary: Rivera veu l'acord PSOE-C's amb l'abstenció del PP com la fórmula "més viable dins la dificultat"


L'Agrupació de Penyes i Comissions Taurines de les Terres de l'Ebre ha anunciat, a través d'un comunicat, aquest dimarts, que es prendran "les mesures legals necessàries" perquè no quedin impunes "tots els atacs indiscriminats cap a la festa dels bous, els danys a la intimitat de les persones, les denúncies falses interposades i els insults greus cap a la gent del territori". L'organització ha condemnat les agressions que van patir dues activistes d'AnimaNaturalis al Mas de Barberans (Montsià) i "tot tipus de violència", "tant per part dels protaurins com dels antitaurins". L'Agrupació de Penyes de l'Ebre ha demanat la implicació dels representants polítics del territori i l'ús de "les seves eines legals" que evitin aquestes situacions conflictives que s'han repetit en els primers actes taurins de la temporada. Per a l'Agrupació de Penyes i Comissions Taurines de les Terres de l'Ebre la implicació dels alcaldes i els representants polítics del territori ha de ser la clau per "guanyar legalment" la lluita en defensa ·"de la festa, la cultura i la tradició" dels correbous "sense necessitat de recórrer a la violència". L'organisme fa una crida a la unitat del territori per defensar la festa amb bous i han exigit "poder continuar amb unes festes completament legals sense sentir-se constantment agredits pel sector animalista".

Summary: Les penyes taurines de l'Ebre anuncien mesures contra "els atacs indiscriminats" dels animalistes a la festa amb bous


La Xina ha decidit reimposar restriccions a Pequín per un rebrot de covid-19 al mercat de Xinfadi, segons informa la premsa internacional. Una decisió que s'ha pres arran de la detecció de desenes de nous casos a la capital en els últims dies. La ciutat no havia registrat noves infeccions locals des de feia dos mesos. Les autoritats xineses han ordenat el tancament del mercat, un dels més grans de l'Àsia, que s'ha identificat com a centre del nou clúster de casos. El rebrot a Pequín ja s'ha propagat a altres províncies de la Xina que han notificat contagis vinculats al mercat.

Summary: La Xina reimposa restriccions a Pequín per un rebrot de covid-19 en un mercat


Els Mossos d’Esquadra, en col·laboració amb la Guàrdia Urbana de Reus, va detenir dimecres  quatre persones d’entre 25 i 42 anys com a presumptes autors d’un delicte contra la salut pública en la vessant de tràfic de drogues. Les detencions són el resultat d’una investigació que va iniciar-se a l’abril quan una patrulla de mossos va identificar una dona a Reus arran d’una baralla i va descobrir que duia més d’11.000 euros en efectiu. Per tot això, els agents van iniciar una investigació policial, ja que sospitaven que els diners podien provenir del tràfic de drogues. Arran d’aquests fets, van comprovar que hi havia quatre persones relacionades amb un clan familiar dedicat a la venda de substàncies estupefaents a la zona del barri de Sant Josep Obrer de Reus i que, davant la pressió policial, havien traslladat el punt de venda fora del barri en un domicili ocupat del carrer Abat Porta de Reus. El grup utilitzava aquest pis ocupat com a magatzem i venia la droga lluny de l’immoble.  Concretament, un dels detinguts exercia el rol de venedor i es traslladava en bicicleta per les immediacions del seu domicili per vendre la droga des de primera hora del matí fins a darrera de la tarda. Cada vegada que realitzava una transacció de droga es desplaçava fins al seu domicili per proveir-se de la droga i, així, en el cas de ser identificat per la policia, podia al·legar que la substància estupefaent era per a consum propi.  Amb tots els indicis, el jutjat de guàrdia de Reus va autoritzar l’entrada i perquisició al domicili de l’investigat on es van detenir dos homes i una dona i es van comissar 300 euros en efectiu, 30 i 19 embolcalls de cocaïna i heroïna, respectivament, llibretes amb anotacions de vendes i dades de clients, una navalla automàtica, dos mòbils, electrodomèstics i una bicicleta.  Durant la tarda es va realitzar una quarta detenció, la d’una dona, relacionada amb els tres arrestats. Els detinguts, amb nombrosos antecedents per salut pública, han passat aquest divendres a disposició del jutjat de guàrdia de Reus. En concret, els arrestats són homes, de 42 i 31 anys d’edat, de nacionalitat espanyola i francesa, respectivament, tots dos amb domicili a Reus i dues dones, de 40 i 25 anys d’edat, ambdues de nacionalitat espanyola, veïnes de Reus i Montbrió del Camp (Baix Camp). L’home de 42 anys havia estat denunciat prèviament com a responsable de diversos delictes d’usurpació d’immobles i per defraudacions de fluids en relació a les xarxes de subministrament de serveis bàsics de Reus. Alguns d’aquests pisos ocupats il·legalment van ser els blocs del carrer de Joan Coromines, 4 i 6, el juny i el juliol de 2017; els immobles del carrer de Mas de la Beatona, 15, el novembre de 2017; i del carrer de l’Abad Porta, 87, l’abril de 2018.

Summary: Desmantellen un magatzem de droga en un pis ocupat de Reus


La presidenta de l'Associació de Municipis per la Independència (AMI), Neus Lloveras, ha recomanat "tranquil·litat" als ajuntaments requerits judicialment pel haver donat suport a la moció del Parlament sobre la desconnexió, els ha animat a seguir aprovin aquestes mocions si així ho decideixen però també a facilitar la informació a l'Audiència Nacional. "Si demanen informació que els la donin", ha dit, tot i reconèixer que es tracta d'informació pública, perquè són les actes dels plens. En una entrevista al 324 Lloveras creu que no facilitar la documentació "no serveix de res". També s'ha referit a les estelades que onegen en edificis municipals, i que, de cara a les eleccions, la Junta Electoral considera partidistes. En aquest sentit, ha afirmat que la decisió de Berga de mantenir-la ha portat "problemes". "Desobeirem quan realment calgui, quan tots ho volem  i no quan el TC ho marqui".

Summary: L'AMI recomana als ajuntaments requerits per l'Audiència Nacional que entreguin les actes dels plens


Nikolaj Coster-Waldau, popular per interpretar a Jaime Lannister a 'Joc de trons', ha presentat aquest dijous al Festival de cinema de Sitges la pel·lícula que 'Suicide tourist' que ell protagonitza. "'Joc de trons' ha estat una feina més", ha assegurat l'actor. La roda de premsa ha girat al voltant del nou film que protagonitza i que està dirigit Jonas Alexander Arnby. Coster-Waldau ha assenyalat que la pel·lícula tracta sobre acceptar que no es té control sobre la vida i aquesta és la seva bellesa, fins i tot quan es produeix una situació "tràgica" com la que viu el protagonista del film. "El més important és que has de confiar en l'amor al final de tot", ha dit l'actor.  En Max, interpretat per Nikolaj Coster-Waldau, és un detectiu d'una agència d'assegurances que està investigant la desaparició de l'Arthur. En Max emprèn un viatge llarg i misteriós al clandestí Hotel Aurora, una institució secreta especialitzada en elaborar fantasies al voltant del suïcidi assistit. La seva investigació mostra una realitat inquietant i enmig de la seva pròpia crisi existencial, Max comença a qüestionar-se la seva pròpia percepció de la realitat.

Summary: Nikolaj Coster-Waldau: "'Joc de trons' ha estat una feina més"


Albert Rivera ha dimitit com a president de Cs, ha renunciat a l'acta de diputat al Congrés després de la gran pèrdua de vots del 10-N i ha anunciat que deixa la política i la vida pública. Ho ha comunicat aquest dilluns en una compareixença a la seu de la formació taronja a Madrid després de reunir d'urgència l'executiva nacional del partit. Rivera ha explicat que la militància triarà nou líder en un congrés extraordinari. Cs va perdre 47 escons a la cambra baixa espanyola a les eleccions generals de diumenge i en va obtenir només 10. Visiblement emocionat, Rivera ha dit que pren la decisió de fer un pas al costat "en coherència" amb el que és. "Ha arribat el moment de viure una nova etapa", ha afirmat l'exlíder de Cs.  "Mai he escatimat en responsabilitat", ha afirmat Rivera, que ha argumentat que "els mals resultats són del líder". "En coherència amb els meus valors amb el que he après i el que soc és moment de cedir el testimoni", ha afirmat Rivera. En el cas de la renúncia a prendre l'acta de diputat al Congrés, ha argumentat que cal un altre diputat que estigui "al 120%", tal com ha dit que estava ell abans i sobre el congrés extraordinari, Rivera ha afirmat que és moment que la militància "triï el futur i el rumb del projecte".  "He gaudit molt, he après molt i m'he sentit molt orgullós", ha dit Rivera del seu pas per la política, però ha remarcat que per molt que "la política ho ha estat tot" a la seva vida els últims anys "la vida és molt més que la política i ha arribat el moment de servir altra gent". "Vinc de la societat civil, tinc una professió, m'han ensenyat a treballar i és el que vull fer", ha dit. Rivera ha afirmat que, tot i això, "el més bonic" que haurà fet a la vida "és servir Espanya". "La vida segueix i jo vull seguir sent feliç", ha dit. Rivera ha desitjat "molta sort" als líders polítics que continuen liderant els seus partits després del 10-N i s'ha mostrat preocupat pel futur de l'Estat com a persona "moderada i liberal". L'exlíder de Cs ha afirmat que "el centre polític existeix" i ha insistit que el "mal resultat no canvia la seva opinió". Rivera ha fet una crida a "no permetre que aquest país torni a l'odi i al sectarisme". Rivera ha acabat la compareixença amb un "visca la llibertat". Edmundo Bal recupera l'escó La renúncia de Rivera fa que el número 4 de la llista per Madrid, l'advocat de l'Estat en excedència Edmundo Bal, recuperi l'escó de diputat el Congrés. Cs només ha obtingut tres diputats a Madrid.

Summary: Albert Rivera dimiteix com a president de Cs, renuncia a l'acta de diputat al Congrés i anuncia que deixa la política


El Parlament ha instat el Govern a establir una política de "tolerància zero" cap als càrtels. La moció, que ha estat presentada pel grup parlamentari de CatECP, parla sobre l'impacte dels càrtels en l'economia catalana i l'administració de la Generalitat. És a dir, els acords entre diverses empreses per fer monopoli i disminuir la competència mútua. La cambra catalana vol que s'exclogui de la contractació pública les empreses sancionades per l'autoritat de la competència. Un punt que s'ha aprovat amb tots els grups a favor menys la CUP que hi ha votat en contra. També s'ha aprovat crear un registre públic d'empreses que hagin formar part de càrtels dels quals l'administració s'hagi vist afectada. Un dels punts del text, que ha rebut el vot favorable de tots els grups parlamentaris menys el de la CUP, que s'hi ha abstingut, insta el Govern a excloure de les contractacions públiques les empreses que hagin "infringit el dret de la competència en qualsevol mena de contractació pública" i així hagi estat declarat per alguna autoritat de la competència. El Parlament també ha aprovat sol·licitar un informe jurídic de cada resolució sancionadora d'alguna autoritat competent relativa a càrtels o altres infraccions.  La cambra ha donat llum verda, amb les abstencions de Cs, PSC-Units i PPC, a crear un registre públic d'empreses que hagin format part de càrtels en què l'administració s'hagi vist afectada. Aquesta mesura té l'objectiu d'identificar els sectors amb més afectació i "posar en guàrdia a altres administracions públiques".

Summary: El Parlament insta el Govern a establir una política de "tolerància zero" amb els càrtels


Més de 70 entitats de Catalunya s'han unit per lluitar contra el maltractament a les persones grans, en un moviment presentat aquest divendres a Barcelona i que porta per lema 'El bon tracte ens fa grans'. Un dels principals reclams és agilitar els procediments judicials quan la víctima és una persona gran. "La persona maltractada necessita una solució avui i no d'aquí a quatre anys. La seva expectativa de vida minva quan es troba en una situació de risc", afirma Jordi Muñoz, advocat especialista en gent gran. També proposen canvis legislatius, com endurir les penes quan la víctima sigui una persona gran en situació de vulnerabilitat; que jutges i fiscals rebin formació específica i continuada i millorar els recursos i serveis per a les persones grans maltractades. El 15 de juny és el Dia mundial de la presa de consciència de l'abús i el maltractament a les persone grans. "Ens vam adonar que cada entitat anava pel seu cantó i que si ens uníem podríem tenir una mica més de força davant de la societat i l'opinió pública per influir en les administracions i aconseguir canvis normatius d'un problema, el maltractament a la gent gran, que o bé és desconegut o bé ens hi tapem els ulls", explica Juan Carlos Giménez-Salinas, advocat i president de la Fundació Provea, una de les impulsores del moviment juntament amb Firagran, Fundació Roure, FATEC, EIMA, Amics de la Gent Gran i la Fundació Pasqual Maragall. "Ni els partits polítics ni la societat som sensibles en aquest tema. Pensem que no serem grans. No és una prioritat", afegeix.  Aquest moviment demana un marc normatiu específic per poder abordar de forma "ràpida", "segura" i "amb uns millors resultats" el maltractament a la gent gran. Es necessita una intervenció i protecció immediata sobretot en dos tipus de situacions, quan una persona gran pateix un maltractament i quan ha perdut la seva capacitat de decidir. Quan aquestes persones no es poden fer càrrec d'elles mateixes, generalment per malalties neurodegeneratives, necessiten la figura d'un tutor o curador que les protegeixi. El procediment de modificació de la capacitat pot durar més d'un any, període en què aquella persona es troben en una situació d'extrema vulnerabilitat i més exposada al risc de qualsevol maltractament.   Per això demanen que, davant aquest tipus de violència específica cap a la gent gran, es puguin celebrar judicis ràpids. "Fa pocs dies vam tenir el judici d'una persona que havia patit un espoli fa vuit anys. Aquesta persona ja és morta. De què serveix tot això?", es pregunta Muñoz, que també destaca casos de persones que es troben a casa seva sense cap cura,  ni alimentació ni higiene: "No podem deixar aquella persona sola, sense protecció, emparant-nos que els jutjats estan col·lapsats".    El moviment també vol aconseguir canvis legislatius i formació específica perquè els jutges i fiscals siguin sensibles davant els maltractaments a la gent gran. A més, demanen millorar els recursos i serveis per atendre i acompanyar les persones grans maltractades, com formació específica per a professionals per detectar i intervenir en casos de maltractament; allotjaments específics i atenció telefònica. Reclamen optimitzar els serveis i els recursos actuals, com millorar la coordinació dels professionals amb protocols d'obligat compliment (Salut, Serveis Socials, Jutjats, Fiscalia, cossos de seguretat).  Aquest moviment també vol donar visibilitat als maltractaments a la gent gran, que n'hi ha de molts tipus, dels físics i psicològics als econòmics. Els impulsors alerten que fins i tot algun d'aquests maltractaments pot arribar a estar quasi normalitzat, especialment l'econòmic.

Summary: Més de 70 entitats de Catalunya s'uneixen per lluitar contra el maltractament a les persones grans


La coordinadora general del PDeCAT compareix al Suprem després de Marta Rovira ACN Madrid.-La coordinadora general del PDeCAT, Marta Pascal, ha començat a declarar davant del jutge del Tribunal Suprem Pablo Llarena. Pascal declara en la causa oberta per rebel·lió i sedició sobre la seva participació en les reunions de la cúpula independentista que haurien traçat el full de ruta sobiranista i cap al referèndum de l'1-O. La declaració de la dirigent del PDeCAT arriba després que ho hagi fet la secretària general d'ERC, Marta Rovira. Per a Rovira, el jutge Llarena ha decretat que surti amb llibertat però li ha imposat una fiança de 60.000 euros

Summary: Comença la declaració de Marta Pascal davant del jutge Llarena


La Diputació de Lleida ha iniciat aquest dimarts els treballs de demolició dels dos antics ponts sobre el Canal d'Urgell i sobre el Canal Auxiliar d'Urgell al terme municipal d'Artesa de Lleida (Segrià). Aquesta és la primera fase de les obres de construcció dels dos nous ponts i que han obligat a tallar la carretera LV-7021 d'Artesa de Lleida al Cogul. Els treballs de construcció de les dues infraestructures situades a la sortida del casc urbà d'Artesa de Lleida presenten una dificultat afegida, ja que són molt estretes i estan situades molt properes una de l'altra. Mentre durin les obres, els itineraris alternatius a la carretera LV-7021 que es troba tallada seran la L-702 i C-233 a Castelldans (Garrigues), la C-12 a Alfés i la L-700 a Alcanó.

Summary: Demoleixen dos ponts sobre el Canal d'Urgell a la carretera d'Artesa de Lleida al Cogul


Duran el primer mes de vigència del nou esquema tarifari del sistema integrat de transport públic a Barcelona s'han venut 266.000 unitats de la T-usual, un 67% més que la suma de vendes dels abonaments similars vigents fa un any, la T-mes i la t-trimestre. La venda de la T-jove també ha crescut i en 31 dies se n'han venut més de 53.000, un 75% més que en les mateixes dates del 2019. També han crescut  les vendes dels títols socials bonificats per a famílies nombroses i monoparentals i per a aturats, amb un 35% més de demanda.  En canvi, la T-casual, el títol unipersonal amb deu viatges, s'ha venut un 26% menys que la T-10 a principis del 2019.  Segons les dades de Transports Metropolitans de Barcleona (TMB) la T-dia, per la seva banda, el bitllet unipersonal amb viatges il·limitats per a 24 hores des de la primera validació, s'ha disparat el 105% fins a les 17.300 unitats. La T-grup, per la seva banda, ha estat un 30% menys sol·licitada.

Summary: Les vendes de la T-usual es disparen un 67% en comparació amb els abonaments similars de fa un any


Un ciclista va morir atropellat per un conductor begut aquest dimecres a la T-301 a Tortosa (Baix Ebre), segons ha informat el Servei Català de Trànsit (SCT). L'avís es va rebre a les 22.28 hores per un accident al punt quilomètric 2,5 de la citada carretera. Per causes que encara s'estan investigant, un turisme va atropellar frontalment un ciclista, provocant-li la mort. La víctima té 19 anys, nacionalitat marroquina i era veí de Tortosa. Els Mossos han detingut el conductor del turisme per dos delictes contra la seguretat del trànsit: d'una banda per homicidi per imprudència greu i de l'altra per conduir sota els efectes de l'alcohol. Amb aquesta són 49 les víctimes a les carreteres interurbanes des d'inicis d'any. Arran de la incidència, es van activar quatre patrulles dels Mossos, una dotació de Bombers de la Generalitat i tres ambulàncies del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), que també va activar el suport psicològic.

Summary: Mor un ciclista atropellat per un conductor begut a la T-301 a Tortosa


El delegat del govern espanyol a Catalunya, Enric Millo, ha descartat que Puigdemont pugui formar part del govern de la Generalitat en una hipotètic càrrec de conseller en cap, com han plantejat els darrers dies alguns dirigents independentistes. "Això és un broma?", ha respost preguntat per aquesta qüestió en una entrevista a 'El Suplement' de 'Catalunya Ràdio' d'aquest diumenge. "Si una persona no pot ser investida tampoc pot ser membre d'un govern perquè està amb un deute pendent davant de la justícia", ha subratllat. Segons Millo, el dret a presentar-se a unes eleccions està condicionat al deure a presentar-se davant la justícia. "Només es vol reconèixer una part les dues", ha afirmat. Sobre la possibilitat que Puigdemont sigui investit, Millo ha insistit que "no és possible perquè legalment no ho és, no compleix amb els requisits". El polític popular creu que Puigdemont hauria de "rendir comptes davant de la justícia" i en funció d'això sotmetre's a la investidura. Segons el delegat del govern, "no és veritat que el poble de Catalunya ha escollit un candidat", perquè els partits independentistes es van presentar per separat, i ara és el Parlament a qui pertoca escollir-lo. En aquest sentit, ha volgut recordar que en les eleccions del 2015 Artur Mas era el candidat que es va presentar però Puigdemont va ser investit president. Millo també s'ha referit a les declaracions del ministre de Justícia en relació a possibles inhabilitacions dels diputats cessats abans d'anar a judici. "No és una previsió, és una informació que està en la llei", ha dit Millo. "L'Estat no ataca, es defensa contra aquells que trenquen amb la legalitat democràtica", ha sentenciat. Dues reunions "privades" Enric Millo també ha revelat que durant el 2017 es va reunir en dues ocasions a porta tancada amb Carles Puigdemont. Segons el delegat, les dues trobades van ser abans de l'estiu i van tenir lloc al Palau de Pedralbes de Barcelona. Millo ha explicat que va plantejar diversos temes, com el model de finançament o el sistema d'infraestructures, tot i que no ha volgut fer servir el concepte "pacte fiscal". "Puigdemont deia que les propostes arribaven tard i no volia parlar de res", ha comentat.  D'altra banda, Millo ha negat que el govern espanyol advertís el Tribunal Constitucional sobre les "conseqüències negatives" de permetre la investidura de Puigdemont. Tot i això, considera que no és "impossible" que els representants dels poders es parlin. Per últim, el delegat estatal ha valorat l'aplicació de l'article 155 en xifres. Segons Millo, la mesura ha permès "desbloquejar 2.000 places de mestres, 455 de mossos, 1.100 milions d'euros pagats a municipis, 1.500 milions d'euros a proveïdors i 10 milions en despesa social".

Summary: Millo: "Si una persona no pot ser investida tampoc poc ser membre d'un govern"


El president de la Federació d’Associacions de Pares i Mares d’Alumnes de Catalunya (FaPaC), Àlex Castillo, ha demanat al Govern mesures “més contundents” contra l’escola Maristes Sants-Les Corts arrel dels múltiples casos d’abusos destapats. Castillo ha considerat que esperar a una possible condemna judicial per plantejar la retirada del concert al centre és “actuar a veure-les venir”. El president de la FaPaC ha insisit en la gravetat d’uns fets succeïts en un centre “pagat amb diners públics, que no va avisar dels abusos, obstaculitzant l’acció de la justícia i no informant el departament” i fins i tot ha plantejat la possibilitat “extrema” de tancar l’escola, com a mesura “més seriosa”. “Trobo horrorós que en ares de protegir un centre educatiu s’amagui un cas d’aquest tipus, s’obstaculitzi l’acció de la justícia i no s’informi el departament d’ensenyament. És una situació profundament equivocada i desagradable”. Així ha respost el president de la FaPaC, Àlex Castillo, preguntat pels protocols d’Ensenyament en casos d’abusos sexuals, que actualment són d'obligat compliment per a les escoles públiques però no per a les concertades. Sobre aquesta qüestió s’havia referit també aquest dijous la consellera d’Ensenyament, Meritxell Ruiz, qui ha apuntat que apunta que revisaran les normes per obligar les escoles concertades a informar-los si detecten possibles situacions d’abusos.  Des de la FaPaC han qualificat el cas de l’escola Maristes Sants-Montjuïc com el més greu d’abusos sexuals que recorden, i consideren que la resposta de la Generalitat ha estat massa tèbia. En aquest sentit, Castillo ha reclamat “accions més dures i més contundents” al departament d’Ensenyament davant “d’unes acusacions tan greus”. Pel president de l’entitat, “dir que si hi ha una condemna judicial del centre es retirarà el concert és com no dir res”, en el sentit que el procés judicial probablement acabarà quan l’actual Govern –“que hi és per 18 mesos”- ja no hi serà.  Castillo ha apuntat fins i tot com a possible mesura “arribar a l’extrem de tancar el centre i emprendre accions judicials. Actuar de manera més seriosa”, ha demanat davant d’un cas que ja implica a cinc professors de l’escola. A més, el representant de l’entitat ha apuntat que el caràcter religiós del centre no pot condicionar la resposta de l’administració. “Sembla ser que l’església catòlica pot fer el que vulgui i ningú pot di res. Però s’ha acabat el nacional catolicisme i aquí estem en un estat de dret. I això vol dir que els menors no es toquen”, ha sentenciat.

Summary: La FaPaC reclama al Govern “més contundència” amb l’escola Maristes Sants-Les Corts


El diputat de PDeCAT al Congrés Sergi Miquel ha qualificat de "mala notícia" que dos dels consellers destituïts pel govern espanyol en aplicació del 155 i els líders de les entitats es mantinguin a presó, ja que entén que no hi ha "res" que ho justifiqui. Miquel ha assegurat des de fora de la presó d'Estremera que el repte ara és garantir que els seus drets com a candidats siguin respectats "de la millor manera possible". Davant d'això, ha assegurat que caldrà fer una campanya "creativa" perquè les circumstàncies són "inèdites" i poc "convencionals" en les quals es desenvoluparà.

Summary: PDeCAT creu que no hi ha cap motiu que justifiqui la presó i que treballaran per garantir els seus drets com a candidats


El consell d'administració de Seat ha nomenat aquest dimecres al britànic Wayne Griffiths com a nou president de l'automobilística. Griffiths substitueix en el càrrec a Luca de Meo, que va marxar a Renault. El nou president de Seat mantindrà el càrrec que ja ocupava com a CEO i president de la marca CUPRA i, per ara, també seguirà com a vicepresident executiu comercial de l'empresa. Des de la sortida de De Meo, l'alemany Carsten Isensee tenia la presidència de l'empresa de forma interina. La decisió s'ha pres en una reunió encapçalada pel president del comitè executiu del grup Volkswagen, Herbert Diess, que ha descrit Griffiths com un dels "directius més qualificats del grup".  Griffiths va entrar a Seat el 2016 com a màxim responsable de vendes en un període en què la marca ha assolit nivells rècord de vendes, amb un augment de més del 40% fins al 2019. És un dels creadors de la marca CUPRA i de la nova aposta de Seat, el MÓ.

Summary: Wayne Griffiths, nou president de Seat


Una investidura del candidat de JxCat a la presidència de la Generalitat per delegació o a distància és una possibilitat molt poc viable, segons el criteri general dels lletrats del Parlament. Segons ha avançat La Vanguardia i ha confirmat l’ACN, aquest dimecres els lletrats de la cambra van fer una primera reunió al respecte. Tot i que no s’ha fixat un posicionament concret tancat ni per escrit, a la trobada va quedar clar que el criteri general dels serveis jurídics del Parlament és inclinar-se per exigir una sessió d’investidura amb la presència física davant el ple del candidat a president. A hores d’ara, però, els lletrats han explicat a l’ACN que descarten emetre un informe sobre aquesta qüestió d’ofici i a petició pròpia, i esperaran a redactar-lo i concretar la posició definitiva si algun grup parlamentari o la futura Mesa de la cambra els hi demana.  Els intents de JxCat per investir el seu cap de llista, Carles Puigdemont, sense que el presidenciable acudeixi al Parlament durant la sessió d’investidura sembla que no tindrien cabuda en el criteri general dels serveis jurídics. Les primeres deliberacions dels lletrats així ho apunten, i els experts s’inclinen per recomanar una investidura presencial, descartant la delegació de la intervenció per presentar el programa de govern i també una participació telemàtica o des de Brussel·les, on roman des d’octubre passat.  I és que els lletrats no acaben de trobar viable encaixar aquestes fórmules en el reglament del Parlament i en la Llei de la Presidència de la Generalitat, donat que a tots dos textos legals es diu que el candidat haurà de “presentar davant el ple el seu programa de govern i aconseguir la confiança” dels diputats. A més, la possibilitat d’apel·lar a l’article 83.1 del reglament que regula la delegació de la intervenció d’un diputat en els debats del Parlament no creuen que tingui, al menys d’entrada, una aplicació viable en el cas d’una investidura, donat que aquesta és una sessió que té la seva regulació específica en altres apartats i no contempla aquesta via.  Amb tot, el criteri dels lletrats no té encara una posició oficial fixada. I no la tindrà fins que algú no els hi demani emetre un informe o una nota al respecte. Així, si en algun moment arriba la petició, els lletrats es tornaran a reunir i tornaran a estudiar les possibilitats amb més detall per poder deixar plasmat en un document el seu criteri legal final.

Summary: Els lletrats del Parlament s’inclinen perquè la investidura sigui presencial però no emetran informe fins que se'ls demani


El compositor i pianista Albert Guinovart ha obert la programació que la ciutat de Girona ha preparat per aquest dijous coincidint amb el Dia de la Música. El barceloní ha ofert un tastet d'alguns dels temes recollits a 'Nocturne', el seu últim disc a piano amb el segell de la discogràfica Sony. Ell mateix ho ha definit com a una música "molt noctàmbula" i relaxada tot i que també inclou moments d'"alegria" i intensitat. El títol també fa referència a la peça musical el nocturn de forma lliure que va sorgir durant el romanticisme i que autors com el polonès Fryderyk Chopin van fer molt populars. De fet, Guinovart no amaga que "tota la seva vida professional és un homenatge a Chopin". L'acte s'ha fet amb el suport del Festival Castell de Peralada, a qui el compositor ha dedicat precisament dos temes dels dotze que recull el nou disc. Són composicions que ha fet al llarg dels últims deu anys de carrera.

Summary: Albert Guinovart obre el Dia de la Música a Girona amb un tastet del seu últim disc, 'Nocturne'


El president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, ha defensat aquest dimecres davant del Comitè de les Regions la necessitat de destinar una major dotació de fons de caràcter europeu per accelerar l'execució de la xarxa transeuropea de transports, on s'inclou el Corredor Mediterrani entre els eixos prioritaris. Puig ha comparegut a la comissió de Política de Cohesió Territorial i Pressupost de la UE, on ha presentat l'informe 'El futur del Mecanisme Connectar Europa', del qual és ponent, i que ha estat aprovat pràcticament per unanimitat. Durant la seva intervenció, ha reclamat una "autèntica xarxa europea de transports" que arribi un estàndard de qualitat "elevat", cosa que només pot aconseguir-se a partir de la cooperació entre les regions i estats que formen la Unió Europea. "Una xarxa amb colls d'ampolla i amb falta de connexions no és autènticament una xarxa", ha apuntat en relació amb la situació actual. El president valencià ha dit que pel que representa Europa per al País Valencià, "volem ser un dels impulsors més convençuts d'una nova integració" i ha afegit que per a una "més i millor Europa calen comunicacions per fer-nos més competitius i generar creixement econòmic i ocupació en totes les regions".   En aquest sentit, ha dit que la UE ha de destinar més fons a les xarxes transeuropees no només per aconseguir els objectius del mecanisme 'Connectar Europa' sinó per accelerar la seva construcció i promoure "polítiques d'inclusió i lliure circulació de persones i bens".  En la seva compareixença, Puig ha remarcat que el País Valencià té dipositades "moltes de les seves esperances de futur en les grans infraestructures europees", ja que aquest territori està travessat pel Corredor Mediterrani, una infraestructura "que té la seva fortalesa en l'associació amb els ports i nodes urbans del litoral" i que s'erigeix com un dels nou eixos definits per la Xarxa Europea de Transport. En aquest sentit, el president ha manifestat que des de la Generalitat s'assumeixen com a propis els tres pilars que la Unió Europea defineix per un Corredor transeuropeu: la integració modal, la interoperabilitat i el desenvolupament coordinat de la infraestructura.

Summary: Ximo Puig reclama més fons a la UE per accelerar el Corredor Mediterrani i la xarxa transeuropea de transports


El Jutjat d'Instrucció número 3 de Cornellà de Llobregat ha admès a tràmit la querella que va interposar el partit ultradretà Vox el passat 6 de juny contra els principals comandaments dels Mossos d'Esquadra per delictes de sedició, rebel·lió, desobediència i denegació d'auxili per la seva actuació l'1-O. Així, Vox podrà exercir com a acusació popular en la investigació que el jutge ja havia obert fa uns mesos. Els querellats són els comissaris Ferran López, Emili Quevedo i Joan Carles Molinero; l'intendent Antoni Verger; l'intendent cap de la Divisió Tècnica de Planificació de la Seguretat, Amadeu Domingo; la cap del servei d'Assessorament Jurídic dels Mossos, María Paz Martí, i l'agent Franciso Javier Gámez. Després de pagar una fiança de 1.000 euros, Vox exercirà com a acusació popular en la causa del jutjat de Cornellà, a l'espera que el Tribunal Suprem resolgui la petició del jutge perquè l'Audiència Nacional espanyola assumeixi les indagacions, on Vox també exerceix com a acusació popular contra el major del cos, Josep Lluís Trapero, l'exsecretari general d'Interior, Cèsar Puig, i l'exdirector general de la policia catalana, Pere Soler. En admetre a tràmit aquesta querella, el jutge, que ja tenia oberta una investigació sobre el paper de la cúpula de la policia catalana l'1-O, atorga als comandaments policials la condició d'investigats-querellats, perquè es puguin personar en la causa i sol·licitar diligències per a la seva defensa.   No obstant això, el jutge no acorda de moment cap diligència, ja que està a l'espera que el Tribunal Suprem resolgui la qüestió de competència que va plantejar perquè la investigació quedi en mans de la magistrada de l'Audiència Nacional Carmen Lamela. El jutge de Cornellà responsabilitza els comandaments dels Mossos d'haver elaborat el document que marcava les pautes d'actuació que havien de seguir els agents que hi havia a cada col·legi electoral l'1-O i que, segons ell, no van ser efectives i van permetre les votacions. El jutge havia demanat a l'Audiència Nacional que es fes càrrec de la investigació però la magistrada Carmen Lamela ho va rebutjar. Ara el Suprem decidirà.

Summary: Un jutge de Cornellà admet Vox com a acusació popular contra la cúpula dels Mossos per l'1-O


El PSC ha defensat que no perd autonomia en el nou acord amb el PSOE sinó que s’”enforteix” la relació entre ambdues formacions. En roda de premsa, el secretari d’organització del PSC, Salvador Illa, ha afirmat que el document el que fa és “prevenir i evitar” noves desavinences entre les dues formacions i si aquests es produeixen estableix els mecanismes per “intentar resoldre’ls”. “No és una reculada”, ha assegurat Illa. D’altra banda, el cens específic que contempla l’acord per participar al congrés del PSOE estarà format per aquells militants del PSC que estiguin al corrent de pagament de les quotes de militants i que no expressin que no hi volen formar part. El partit calcula que hi ha unes 14.000 persones de les 17.000 que hi formen part que tenen dret a accedir al cens específic.  Illa ha valorat positivament l’acord al que han arribat les dues formacions després de la crisi per la decisió dels socialistes espanyols de permetre la investidura del president del govern espanyol, Mariano Rajoy. El secretari d’Organització ha afirmat que el nou acord el que fa és “desenvolupar i actualitzar” el protocol d’unitat del 1978 i ha destacat especialment l’”enfortiment” de les relacions polítiques i que s’hagi garantit la participació dels militants del PSC al congrés del PSOE amb “els mateixos drets i deures” que els militants espanyols. “El resultat és un enfortiment on els dos partits hi guanyem i ningú hi perd”, ha resumit. Illa ha negat que el fet que s’hagin de consensuar qüestions com les aliances electorals en el marc de la comissió de coordinació política suposi una pèrdua de pes o autonomia per als socialistes catalans. Ha assegurat que el PSC no ha volgut “mai fer res a esquenes del PSOE” i per això ha valorat positivament tenir un “àmbit on discutir” les polítiques en un moment com el que es viu actualment.  El secretari d’Organtizació ha defensat també que aquest nou protocol ha de servir per donar una solució “diferent” al procés català enfront del “carreró sense sortida” en que ha valorat que està situant Catalunya l’independentisme. “Hi ha un enfortiment perquè conjuntament podem oferir una solució diferent”, ha declarat.  Illa no ha volgut posar-se en l’escenari d’una nova desavinença amb el PSOE i s’ha limitat a afirmat que si arribés aquesta situació, es treballaria en el marc de al comissió de coordinació política. Així, ha dit que és “impossible que el protocol prevegi tots els escenari de futur”.  Sobre el cens, ha considerat “lògic” que els militants del PSC hagin de complir els mateixos requisits que els del PSOE per poder-hi participar. El partit català comunicarà als seus militants que és necessari complir aquests requisits i que si no diuen el contrari formaran part del cens de manera automàtica.

Summary: El PSC defensa que no perd autonomia respecte el PSOE sinó que el nou acord "enforteix” la relació entre ambdós


El secretari general del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, Josep Ginesta, ha lamentat aquest dijous els "peus de fang" que, segons ell, té el mercat laboral català, que ha augmentat els percentatges d'ocupació, però també els de contractes temporals o a temps parcial. Per a Ginesta, només es podrà recuperar la qualitat de l'ocupació amb una "contrareforma laboral", cosa que veu complicada per la futura composició del govern espanyol, i creu que cal que Catalunya tingui més competències i lleis pròpies per reforçar els drets dels treballadors i impulsar la creació d'ocupació de qualitat.

Summary: El Govern lamenta els "peus de fang" de la recuperació de l'ocupació i demana una "contrareforma laboral"


Un total de 18 empreses de les comarques de Lleida han participat els darrers dos dies en una ronda de negocis organitzada per la Cambra de Comerç de Lleida per ajudar-les a incrementar la seva presència al mercat cubà o adreçar-s'hi per primera vegada. La ronda ha consistit en trobades bilaterals amb l'empresari resident a Cuba Josep Maria Godia, que és també consultor amb més de 20 anys d'experiència. Segons Godia, ara és "un moment clau" per a totes aquelles empreses que vulguin entrar en aquest mercat, d'11 milions d'habitants i que rep anualment 2,5 milions de turistes, coincidint amb represa de relacions institucionals entre Cuba i els Estats Units d'Amèrica. Les accions de la Cambra de Comerç de Lleida continuaran amb una missió comercial a aquest país centreamericà que es farà entre els dies 14 i 19 de novembre del 2016. La ronda de contactes s'emmarca en el Pla Cuba que la Cambra de Comerç de Lleida va posar en marxa d'1 de març amb la presentació de les potencialitats del mercat d'aquell país per a les empreses lleidatanes, a càrrec d'experts de la Cámara de Comercio de Cuba.  Segons la cambra lleidatana, adia d'avui pràcticament tot el que es comercialitza a Cuba s'importa i l'estat espanyol i Mèxic són els principals proveïdors d'aquest mercat "tan interessant". El fet que històricament des de l'Estat s'hagi apostat pel mercat cubà fa que l'empresariat català i espanyol sigui "el que té una millor imatge al país centreamericà". "Les oportunitats de negoci existeixen en tots els sectors de l'activitat", però sobretot tot allò relacionat amb els sectors hoteler, de l'alimentació, de les infraestructures i de qualsevol tipus de maquinària que permeti desenvolupar la industria local, segons Godia.  La majoria de les empreses que han passat per la ronda de negoci coneixen el mercat d'exportació i algunes fins i tot, són conscients que algun dels productes comercialitzats a través d'altres països han acabat arribant al mercat cubà, fet que "demostra l'interès del país caribeny per l'empresariat lleidatà", segons la Cambra de Comerç de Lleida.

Summary: Divuit empreses lleidatanes exploren el mercat cubà per exportar-hi els seus productes


La CUP ha presentat una moció a l'Ajuntament de Girona demanant que el consistori revoqui l'adhesió de la ciutat a la monarquia espanyola i al rei emèrit Joan Carles I. El text es va aprovar per unanimitat el 28 de novembre del 1975, just després de la mort del dictador. A l'argumentari de la moció, la CUP subratlla que la iniciativa, "emparada dins la legislació franquista", la va tirar endavant un consistori "que no havia estat escollit pels ciutadans de Girona". Per als cupaires, tant la moció d'adhesió a la monarquia com la Constitució "que en va legitimar la continuïtat" són etapes superades. Per això, la moció també demana al consistori que reafirmi el seu "compromís amb la República catalana com un procés obert, inclusiu i de futur per al poble de Catalunya". El text de la moció que la CUP ha entrat a l'Ajuntament recorda que l'adhesió de la ciutat a la figura de Joan Carles I i a la monarquia espanyola "com a successora legítima de la dictadura" es va aprovar "a l'empara de les lleis del Movimiento". L'escrit recull, literalment, les paraules que l'aleshores alcalde de Ribot va llegir al plenari aquell 28 de novembre del 1975. En concret, la ciutat va aprovar adherir-se "a la persona i a la monarquia" de l'actual rei emèrit Joan Carles I i també va expressar "l'afecte i homenatge" de la ciutat a l'aleshores príncep Felip de Borbó. La CUP explica, a més, que a l'acta del ple –que es conserva a l'Arxiu de la ciutat- "hi consta que l'alcalde va acabar el seu discurs amb Visques a la monarquia que van ser respostes per aplaudiments". Els cupaires subratllen que aquest acord "és clarament fruit d'una corporació municipal antidemocràtica" que no havia estat escollida per les urnes. "De fet, 43 anys després d'aquests fets i coincidint amb l'aniversari de la Constitució espanyola, a Catalunya la immensa majoria de la gent ja no dona suport ni a la figura de la monarquia espanyola ni tampoc a la Constitució", continua l'argumentari de la moció. Defensa de la República L'escrit també recull que, a l'actual ple de l'Ajuntament, "hi ha 22 regidors i regidores de 25 que han expressat en algun moment la seva defensa de la República" i que, sobretot a partir del referèndum, "la monarquia espanyola s'ha constituït en un dels baluards de les agressions als drets humans a Catalunya, ja sigui l'1 d'octubre o amb l'existència de presos i preses polítiques". Per tot plegat, la CUP proposa al ple de Girona que revoqui els acords presos per l'Ajuntament aquell 28 de novembre del 1975, en què el consistori es va adherir a la persona de Joan Carles I i a la monarquia espanyola, i que "reprovi la seva actuació vers els drets humans, socials i col·lectius a Catalunya i al conjunt de pobles de l'Estat".   Per últim, la moció també demana a l'Ajuntament de Girona que reafirmi "el compromís del consistori amb la República catalana com un procés obert, inclusió i de futur per al poble de Catalunya". El text es votarà al ple ordinari del desembre, que se celebrarà el proper dilluns 10 de desembre.

Summary: Moció de la CUP perquè l'Ajuntament de Girona revoqui l'adhesió de la ciutat a la monarquia espanyola aprovada el 1975


L'expresident del govern espanyol José María Aznar ha advertit que "no hi ha territori intermedi" quan es parla de la nació espanyola. Aznar ho ha dit durant la presentació del seu llibre 'El futuro es hoy', en un acte a la seu de la Fundación Rafael del Pino al costat del president del PP, Pablo Casado. L'expresident del govern espanyol es referia, així, als intents del PSOE d'establir un diàleg amb els independentistes catalans amb l'objectiu d'intentar trobar una solució política al conflicte entre Espanya i Catalunya. "El problema no és atraure dos milions de persones, sinó com mantenir el cabal fonamental de 45 milions que no es pot perdre", ha assegurat Aznar, que ha defensat el valor dels compromisos que es van adquirir amb l'aprovació de la Constitució del 1978. Aznar també ha considerat que el problema no és la Constitució, sinó la decisió política de "trencar el pacte de lleialtat a la nació espanyola", en referència a les intencions del sector independentista. L'expresident del govern espanyol i també del PP ha lamentat, en aquest sentit, que el "cop d'Estat es continua produint cada dia", i ha posat com a exemple el fet que "condiciona" el govern estatal, en relació al suport que necessita dels partits independentistes. El president del Partit Popular, Pablo Casado, també ha defensat una Constitució que, al seu parer, està "plenament en vigor i més que mai", perquè, segons ha dit, "garanteix la unitat d'Espanya i la igualtat dels espanyols". Casado també s'ha referit a Podem  per assegurar que "necessita expulsar" el PSOE del consens constitucional per "donar peu" a figures com la secessió, o l'annexió de Navarra al País Basc, entre d'altres. Els dos líders populars s'han referit també a la situació actual del seu partit i de la dreta a Espanya. I tots dos han coincidit en el fet que és "necessari i imprescindible", en paraules de Casado, reagrupar-la a la manera com ho havia fet el PP fins a l'etapa Rajoy, amb la irrupció de Ciudadanos i, ara, de Vox.

Summary: Aznar alerta que "no hi ha territori intermedi" quan es parla de la nació espanyola