"El comandament màxim, la coordinació màxima dels Mossos és la Generalitat, i seguiran funcionant com han fet fins ara amb el màxim rigor i proximitat". Així s'ha expressat el conseller de la Presidència i portaveu del Govern, Jordi Turull, en declaracions a Catalunya Ràdio. Turull ha considerat que la instrucció de Fiscalia "s'ho salta tot", però no s'ha sorprès perquè ja fa dies que Catalunya pateix, ha dit, "la barra lliure de l'Estat". En tot cas, ha insistit que el compromís del Govern amb l'1-O és "molt clar per molts embats que hi hagi, per moltes intimidacions que hi hagi i per molta policia que vingui cap aquí encara que vinguin disfressats de 'xiquiparc'". "Ara ja és un tema de dignitat", ha conclòs.

Summary: Turull: "La coordinació màxima dels Mossos és la Generalitat i seguiran funcionant com han fet fins ara"


La Crida passarà de ser una associació a una fundació. Així ho han avalat els associats a la consulta telemàtica que es va tancar dissabte a la nit. Les bases de l'organització que lidera Jordi Sànchez han donat llum verda a la proposta amb un 95,7% dels vots. Amb un 40% de participació, la pregunta ha rebut 7694 vots a favor i 207 en contra. La Crida es convertirà en una fundació a partir del setembre per donar suport al nou partit que constituirà l'expresident Carles Puigdemont -impulsor de la Crida. L'associació de Sànchez celebrarà una assemblea general al setembre per implementar els resultats de la consulta, tal com també han avalat les bases amb un 95,6% de vots. La Crida va consultar els seus associats entre dijous i dissabte sobre el futur de l'organització, en dues preguntes de resposta 'sí' o 'no'. La direcció de la Crida ha defensat el 'sí' a aquestes dues preguntes: 1- Estàs d'acord amb la dissolució de la Crida i la seva transformació en Fundació de suport al nou partit, perquè tot el seu capital polític i humà s'integrin al nou projecte que lidera el president Carles Puigdemont amb l'objectiu de reforçar-lo? 2- Estàs d'acord que el govern de la Crida convoqui una Assemblea General la primera quinzena de setembre per debatre el resultat de la consulta i implementar la decisió majoritària dels socis? Negociació encallada Els resultats de la consulta arriben enmig de les negociacions entre PDeCAT, la pròpia Crida i JxCat. El Partit Demòcrata manté obertes les converses i insisteix en no dissoldre's dins la nova formació de Puigdemont. El president del PDeCAT, David Bonvehí, exigeix que es respecti el "model ideològic" del partit, i proposa una coalició electoral. L'entorn de JxCat i la Crida rebutgen aquesta via i estan decidits en crear un partit nou -JxCat ja difon la marca 'Junts'-, i demana als interessats que s'hi adhereixin a títol personal. El PDeCAT adverteix que està "preparat" per presentar-se en solitari a les eleccions. El seu portaveu, Marc Solsona, va explicar dissabte en una entrevista a l'ACN que el partit té una "borsa d'associats" per si cal fer aquest pas. Al seu torn, Sànchez ja ha deixat clar que el nou partit prescindirà dels drets electorals del Partit Demòcrata. Les negociacions, doncs, continuen encallades, i diverses fonts afirmen que s'allargaran durant l'agost. L'assemblea telemàtica constituent del partit de Puigdemont començarà el 25 de juliol i s'allargarà fins l'octubre. La direcció de la Crida ha anunciat als seus associats que ja no se'ls farà cap càrrec, i que se'ls convida a inscriure's a Junts.cat.

Summary: Els socis avalen amb el 96% dels vots que la Crida es converteixi en una fundació de suport al nou partit de Puigdemont


Junts per Reus, ERC i Ara Reus han reeditat el pacte de govern. L'alcalde de Reus, Carles Pellicer, acompanyat dels caps de llista Noemí Llauradó i Daniel Rubio, ha anunciat aquest dijous que el nou executiu estarà format per tretze regidories i que la seva prioritat és elaborar un pla d'acció municipal que defineixi el seu full de ruta. La republicana Noemí Llauradó ocuparà el càrrec de vicealcaldessa, mentre que la segona, tercera i quarta tinences d'alcaldia les ostentaran Montserrat Vilella, Daniel Rubio i Daniel Recasens, respectivament. A la vegada, el nou govern ha ofert a la CUP la possibilitat de sumar-se a l'acord. També han anunciat que han convocat una sessió plenària extraordinària i urgent, aquest dijous a les deu matí, per aprovar el cartipàs municipal. El nou govern estarà format per Montserrat Villella que ocuparà la regidoria de Serveis Socials; Teresa Pallarès la regidoria d'Economia i Coneixement; Montserrat Caelles la regidoria de Projecció de Ciutat; Josep Cuerba la regidoria d'Esports; Maria Luz Caballero la regidoria d'Hisenda; Hipòlit Monseny la regidoria de Desenvolupament Urbà i Via Pública; Daniel Recasens, la regidoria de Cultura; Montserrat Flores la regidoria de Participació i Bon Govern; Carles Prats la regidoria d'Empresa i Ocupació; Marina Berasategui, la regidoria d'Urbanisme i Mobilitat; Dolors del Mar Vázquez, la regidoria de Seguretat i Convivència; i Daniel Rubio la regidoria de Recursos Humans.

Summary: Junts, ERC i Ara Reus reediten el pacte de govern a Reus


Set de cada deu persones a la Unió Europea viuen en habitatges de la seva propietat, dels quals un 60% són cases i un 40%, pisos. Són noves dades de l’oficina d’estadística de la UE, l’Eurostat, que ha publicat un informe sobre les característiques i les condicions de l’allotjament a nivell comunitari. Segons el mateix informe, el Regne Unit i Croàcia són els estats membres on més persones viuen en una casa, on en els dos casos el percentatge està per sobre del 80%. En canvi, són Espanya i Letònia els països que tenen una majoria de la seva població vivint en pisos (més d’un 65%). Pel que fa les condicions d’habitabilitat, segons l’Eurostat la taxa de sobreocupació dels habitatges és del 17,1%, és a dir, que gairebé 2 de cada 10 europeus viuen en habitatges amb menys habitacions que el nombre de persones que hi viuen. En el cas d’Espanya, un 5.3% dels espanyols viuen en habitatges sobreocupats, molt per sota de la mitjana de la UE. L’esforç econòmic també afecta un 11.4% dels europeus que durant el 2014 han fet front a costos elevats de la llar, ja que han destinat gairebé la meitat dels seus ingressos disponibles a pagar l’allotjament. En aquest aspecte, Grècia és el país en què la població destina més ingressos a fer front als pagaments de l’habitatge (un 40.7%), només seguit a molta distància per Alemanya, on es destina un 15.9% del sou. Espanya, amb un 10.9% del sou destinat a pagar l’habitatge, està just per sota de la mitjana europea. Malgrat tot, la mitjana europea de l’índex de satisfacció amb l’habitatge és d’un 7.5 sobre 10. És als països nòrdics on aquesta nota puja més, amb Finlàndia (8.4/10) i Dinamarca (8.3/10) al capdavant. La satisfacció de la població espanyola es valora en un 7.3 sobre 10. Les dades de condicions d’habitatge presentades per l’Eurostat estan basades en les estadístiques d’ingressos i condicions de vida de la Unió Europea.

Summary: Dos terços dels europeus viuen en un habitatge de la seva propietat


El president d'Infraestructures.cat, Joan Jaume Oms, ha assegurat aquest dimecres a la tarda al Parlament que l'empresa ha millorat els seus controls interns i la transparència  després de la seva incorporació, l'hivern del 2016, arran de la detenció de l'exmàxim responsable de l'empresa pública Josep Antoni Rosell en el marc de l'operació 'Petrum' per suposades comissions irregulars de constructores a CDC. En una compareixença al Parlament, Jaume ha dit que no podia  donar gaires detalls perquè encara hi ha secret  de sumari per part de l'Audiència Nacional, però sí que ha parlat de millores genèriques. Entre les mesures, destaca que a la mesa de contractació ja no hi ha cap càrrec polític, que les puntuacions es fan per tres tècnics i que  totes les puntuacions estan motivades i permeten seguir-ne la traçabilitat. Això "dona tranquil·litat a la plantilla i a tothom", ha dit.  També es fa una auditoria sobre les contractacions que es duen a aprovació a cada consell d'administració, i es fa una memòria anual sobre totes les adjudicacions amb els canvis de puntuacions o d'adjudicataris. A més a més, s'han designat dos tècnics responsables de 'compliance', que  tenen una bústia anònima de queixes i denúncies. Aquests tècnics no informen al president, sinó que fan un informe anual que presenten al consell d'administració. Això els permetrà en un futur tenir un certificat internacional ISO o similar. Oms també ha explicat que l'empresa és una de les companyies públiques  que rep més ofertes de mitjana per licitació, unes 14. L'oferta econòmica suposa el 35% de la puntuació, i la valoració tècnica un 65%. De fet, més del 70% dels criteris són objectius,  inclòs el preu, i la desviació de preus el 2017 va ser només del 4%. El 2018 la desviació va augmentar al 7% a causa  de la nova llei europea de contractes públics. En el marc de la investigació judicial, ha dit que la companyia no ha estat "reactiva", sinó "proactiva", aportant la informació i documentació que ha considerat important per al procediment,  per acord unànime  del consell d'administració. Així, per exemple, s'ha  aportat un informe amb un anàlisi de mostreig dels expedients contractuals d'anys anteriors. Els grups parlamentaris han admès que amb el secret  de sumari judicial no es pot donar més informació concreta, però han demanat a Oms informació genèrica sobre els procediments interns. Història del 'cas Petrum' L'origen del cas 'Petrum' és el juny del 2014 la Guàrdia Civil va escorcollar l'Ajuntament de Torredembarra i va detenir l'alcalde, Daniel Massagué, de CiU. Per una banda, s'investigava si a l'empresa de consultoria Efial se li haurien encarregat alguns informes de forma irregular per uns 18.000 euros al mes. Per l'altra, si l'alcalde Massagué s'hauria embutxacat suposades comissions a través de l'empresa constructora Teyco. El cas 'Petrum' com a tal salta a la llum pública el juliol del 2015 quan la Guàrdia Civil va detenir tres membres de la família Sumarroca propietaris de Teyco. Es tracta de Jordi Sumarroca, conseller delegat de la constructora i fill de Carles Sumarroca, un dels fundadors de CDC, així com una cosina i un oncle vinculats a Teyco. Segons la Fiscalia Anticorrupció, la família Sumarroca hauria pagat presumptament 1,4 milions d'euros a Massagué, a través de set empreses, a canvi suposadament de favors en adjudicacions d'obra pública a la constructora Teyco. Arran de la documentació decomissada a Teyco, la Guàrdia Civil investiga si CDC s'hauria pogut beneficiar de possibles comissions il·legals en l'adjudicació d'obres públiques i com ho hauria fet i se centren en la fundació CatDem. El 28 d'agost d'aquell  any la Guàrdia Civil va escorcollar la CatDem i el despatx del seu administrador i també tresorer de CDC, Andreu Viloca, a la seu del partit, al carrer Còrsega de Barcelona. A més, es va escorcollar el domicili de l'extresorer de CDC Daniel Osàcar, implicat també en el 'cas Palau'. En aquesta segona fase de l''operació Petrum', la policia va recopilar  expedients d'obres fetes per Teyco als ajuntaments de Sant Cugat del Vallès, Sant Celoni, Figueres i Lloret de Mar. L'octubre del 2015 va esclatar la tercera fase de l''operació Petrum',  amb la detenció de Viloca i set persones més, la majoria empresaris acusats d'haver pagat comissions il·legals. Entre els detinguts, també hi ha Josep Antoni Rosell, director general d'Infraestructures.cat, i dos treballadors de CDC. Paral·lelament, es va escorcollar la seu de CDC, els ajuntaments d'Olot i de Sant Fruitós de Bages i diverses empreses com Rogasa, OP Roller i DEC4, els directius de les quals també van ser detinguts. La investigació es basava en la llista d'empreses que havien fet donacions a CatDem que podrien ser comissions il·legals encobertes al partit. Els agents buscaven coincidències temporals i possibles sobrecostos en l'adjudicació d'obres públiques.

Summary: El president d'Infraestructures.cat assegura que ha millorat la transparència i el control intern arran del 'cas Petrum'


El Premi Nas d’Or es lliurarà a l’artista suís Dimitri, en una edició que celebrarà la primera Convenció del Món Pallasso   ACN BARCELONA.-El Festival Internacional de Pallassos de Cornellà – Memorial Charlie Rivel comptarà aquest any amb més de 100 artistes i 5 gales, que ompliran els carrers de la ciutat entre el 17 i el 23 d’octubre. Pepe Viyuela, Leo Bassi, Pepa Plana, Jango Edwards, El Tricicle, Claire Ducreux, Chapertons, Marcel Gros, Cia La Tal, Leandre Clown, Los Galindos, Los Excéntricos i la companyia francesa l’Enterprise, són algun dels artistes que participaran en el certamen, que en aquesta edició celebrarà la primera Convenció del Món Pallasso. El Premi Nas d’Or es lliurarà aquesta edició al pallasso suís Dimitri, recentment desaparegut, que va participar en la gala de la primera edició del Festival Internacional de Pallassos de Cornellà l’any 1984. El director del Festival Internacional de Pallassos de Cornellà, Tortell Poltrona, ha apostat pels espectacles de carrer “pensant en les característiques socioeconòmiques" del municipi i en el fet que "no tothom pot pagar-se una entrada”. D’aquesta manera, els pallassos s’estendran per tota la ciutat envaint carrers, places, carpes, escoles, residencies de gent gran i molts d’altres espais de Cornellà. El certamen, que arriba a la dissetena edició, ha augmentat 60.000 euros el seu pressupost. Tot i això segueix essent un número "baix per a un festival que es bianual”, segons la regidora de Cultura de Cornellà, Rocío García Pérez. “No contractem espectacles, contractem participació” ha subratllat Poltrona, que ha explicat que tots el participants han vingut per menys del seu caixet "perquè el que volen és reunir-se".  Una de les grans novetat d’aquesta edició és la inauguració de la primera Convenció del Món Pallasso. Un espai on, durant tres dies, el pallassos i tots els professionals d’aquest món participaran en vermuts musicals, taules rodones, xerrades i projeccions, tot per posar en comú les seves idees. Hi haurà tres temes a debatre. El primer dia serà ‘La Declaració Universal del Drets dels Pallassos’, amb Leo Bassi com a ponent; la segona, ‘El codi deontològic dels pallassos’, conduïda per l’artista americà, Jango Edwards, i finalment Tortell Poltrona serà l’encarregat de fer de ponent i animador de ‘Com volem que sigui el festival que tenim dedicat a la nostra professió’. L’acte d’arribada dels pallassos tindrà lloc el dimecres 19. Tots els participants del festival arribaran en metro a la Plaça Catalunya. A més, la inauguració comptarà amb el periodista cornellanenc Jordi Évole com a mestre de cerimònies.

Summary: Més de 100 pallassos participaran en el Festival Internacional de Cornellà - Memorial Charlie Rivel


PIMEC ha reclamat al govern espanyol "accelerar" l'aixecament de la quarantena, previst per a l'1 de juliol. "Necessitem el turisme de fora", ha assegurat el president de la patronal, Josep González, en declaracions a l'ACN. González ha afirmat que els visitants estrangers necessiten temps per planificar els viatges i ha advertit que l'1 de juliol és "massa tard" per aixecar la quarantena. En aquest sentit, el president de la patronal ha proposat fer campanyes per donar "tranquil·litat i seguretat" als turistes, i aconseguir així que decideixin viatjar a l'Estat durant l'estiu. En referència a la restauració, González ha demanat obrir l'interior dels restaurants, i no només les terrasses, per evitar el tancament dels establiments.  González ha defensat començar a treballar en una campanya "planificada" per atraure turistes durant el mes de juny i fer la temporada d'estiu "el més intensiva" possible. El president de la patronal ha destacat la importància del turisme estranger per a Catalunya, on els visitants nacionals tenen una incidència "relativa".  "Tenim competidors que s'obren abans a prendre decisions i ens poden restar part del turisme", ha advertit en referència a Grècia o Itàlia. Pel que fa a les recomanacions d'una ministra francesa de no viatjar a Espanya, González ha proposat una "campanya publicitària" on es detallin el descens dels morts i contagiats per coronavirus en les últimes setmanes.  En paral·lel, el president de la patronal ha assegurat que molts restaurants no tenen terrasses i ha recordat que el sector porta pràcticament dos mesos i mig aturat. "Quinze dies poden ser el senyal definitiu de dir tanco la barraca i ja no torno a obrir", ha advertit. En aquest sentit, ha demanat "accelerar el màxim" el pas a la fase 2 i permetre que els establiments de restauració puguin treballar també a l'interior.  González ha celebrat la "valentia" de l'Ajuntament de Barcelona a l'hora d'ampliar els espais de terrasses i baixar la taxa al 75% i ha demanat aquesta "mateixa valentia" per permetre l'activitat a l'interior dels restaurants. "Si ho estan fent bé per les terrasses, també ho sabran fer bé a l'interior", ha afirmat en referència a les mesures de seguretat.

Summary: PIMEC reclama "accelerar" l'aixecament de la quarantena i proposa fer campanyes per donar "tranquil·litat" als turistes


L'alcaldessa de Barcelona veu marge per "algun ajust" com ara que s'aturin totes les obres privades ACN Barcelona.-L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha assegurat aquest dilluns que el confinament "quasi total" està funcionant, "almenys" a la ciutat de Barcelona. Aquesta ha estat la resposta davant la pregunta d'alguns periodistes sobre si creu que caldria el confinament "total" de Catalunya, com ha demanat el Govern a l'executiu espanyol. Colau ha enviat un missatge de "confiança" i agraïment a la població i ha insistit que a la ciutat de forma molt majoritària tothom s'està quedant a casa, a excepció dels serveis essencials. "Necessitem que funcioni no només l'àmbit sanitari sinó també la seguretat, la neteja, els subministres, la comunicació….", ha recordat.  Això no vol dir, però, ha matisat Colau, que no hi hagi marge per "algun ajust" en les mesures de l'estat d'alarma.  En aquest sentit s'ha referit, per exemple, a la possibilitat de poder aturar des del govern espanyol totes les obres de construcció privades. "Però en general el confinament està funcionant", ha repetit.

Summary: Colau, sobre si caldria el confinament total de Catalunya: "El quasi total, en general, està funcionant"


L'alcaldessa de Tremp, Maria Pilar Cases, ha valorat "molt satisfactòriament" l'eliminació de les franges horàries per sortir a passejar o fer esport en municipis de fins a 10.000 habitants. Tot i això, ha lamentat que la mesura "arriba tard". La ciutat de Tremp, amb uns 5.800 habitants, es regia fins ara amb franges horàries i feia temps que demanava eliminar-les per reduir l'aglomeració de gent en determinades hores del dia. Per la seva banda, Josep Palau, president de l'Associació de Professionals Turístics del Pallars Jussà, s'ha mostrat "sorprès" per la notícia de poder obrir els interiors de bars i restaurants aquests divendres i ha dit que "no ho tenien previst" i la majoria no ho faran. El BOE ha publicat aquest divendres un seguit de flexibilitzacions en les restriccions d'activitats als municipis de menys de 10.001 habitants i una densitat de població inferior als 100 habitants/km2. En aquest sentit, Cases ha celebrat que almenys a Tremp ja podran gaudir aquest cap de setmana d'una passejada sense franges horàries.  No passa el mateix amb Puigcerdà. L'Ajuntament ha recordat que aquestes flexibilitzacions, que inclouen l'eliminació de les franges horàries o la reobertura de bars i restaurants per a consum a l'interior dels locals, no són aplicables en aquest municipi ja que la seva densitat demogràfica és de 489,3 habitants/km2. Així doncs, i fins que la Regió Sanitària de l'Alt Pirineu i Aran no canviï a la fase 2, les mesures a aplicar al municipi de Puigcerdà són les aprovades inicialment per a la fase 1 per als municipis de més de 5.000 habitants.

Summary: Satisfacció a la ciutat de Tremp per l'eliminació de les franges horàries tot i considerar que la mesura arriba "tard"


Els comerciants del voltant del Palau Llotja de Mar de Barcelona, on aquest divendres està previst que se  celebri el Consell de Ministres, han vist canviar la fisinonomia dels carrers durant les últimes hores, però no volen renunciar a fer vida normal. Hi ha desenes d'agents policials passejant pels voltants de l'edifici, centenars de tanques amuntegades, cintes entre la vorera i la via dels carrers i cartells que indiquen que no es podrà aparcar fins divendres al vespre. No obstant, la majoria dels botiguers propers han explicat a l'ACN, amb un punt d'indecisió, que obriran com cada dia, i si la situació es complica ja tancaran. Mentrestant, al Departament d'Interior, una sala contigua al CECAT ja ha reunit els comandaments dels quatre cossos que prendran les decisions de manera coordinada durant l'operatiu d'aquest divendres. Més agents dels Mossos d'Esquadra i de la Guàrdia Urbana de Barcelona dels habituals es passegen per les proximitats del Palau Llotja de Mar. Els botiguers propers expliquen que al matí els han visitat per explicar-los que formen part de la "zona restringida" que inclou l'espai entre els carrers Agullers, Via Laietana, Ronda Litoral i Pla de Palau, on només podran accedir els veïns. Alguns comerços estan indecisos, però la majoria de bars i botigues de maletes obriran, mentre que els supermercats tancaran. Els que obren, però, ho faran amb la clau a la butxaca per si han de tancar, i alguns dels bars no posaran la terrassa en previsió "del que pugui passar". En diverses cantonades han aparegut centenars de tanques de l'Ajuntament de Barcelona amuntegades, que seran col·locades en les properes hores. Alguns veïns es queixen que s'han quedat sense contenidors d'escombraries, perquè alguns ja han estat retirats de les proximitats de l'edifici. Per altra banda, una cinta ressegueix les voreres dels carrers propers que restaran tallats a la circulació i diversos cartells avisen que amb motiu d'un "acte públic" estarà prohibit estacionar de les deu del vespre d'aquest dijous fins les deu del vespre de divendres.  Quatre cossos sota el mateix sostre Els comandaments dels Mossos d'Esquadra, encapçalats pel comissari en cap, Miquel Esquius,  de la Guàrdia Civil, del Cos Nacional de Policia i de la Guàrdia Urbana de Barcelona s'han reunit aquest dijous a la tarda per tractar el dispositiu de seguretat, en una sala contigua al Centre de Coordinació Operativa de Catalunya (CECAT) dins el Departament d'Interior. Agents dels quatre cossos de seguretat han estat treballant junts en aquesta mateixa sala per definir les actuacions concretes de cadascun dels cossos en cas que fossin necessàries mesures excepcionals. D'aquesta manera disposaran de les mateixes imatges i informacions per poder prendre decisions col·legiades. Fonts d'Interior han recordat que el comandament de cada cos donarà les ordres als agents d'aquell cos en funció de les tasques assignades i s'ha ressaltat que l'ordre públic depèn precisament del cos de Mossos d'Esquadra. En aquest sentit, serà la policia catalana qui decideixi les restriccions de trànsit en funció dels esdeveniments, i per tant, qui marcarà finalment el perímetre policial davant l'edifici de la Llotja de Mar. El parc de la Ciutadella també romandrà tancat i per accedir el recinte, en el cas dels treballadors del Parlament, ho podran fer a través d'un únic accés que no es vol fer públic.

Summary: Botiguers indecisos, sense aparcament i amb moltes tanques, així es prepara l'operatiu del Consell de Ministres del 21-D


Prop d'un miler de taxistes han marxat durant aquest mati des de la Plaça Catalunya fins a la seu de la delegació del govern espanyol a Catalunya, al carrer Mallorca amb Roger de Llúria, col·lapsant la circulació del centre de Barcelona. A l'arribar a la seu de la delegació, 9 dotacions dels Mossos d'Esquadra protegien amb tanques l'entorn de la delegació, tallant completament el carrer Mallorca. Un petit grup de representants dels taxistes, majoritàriament del sindicat 'Élite', s'han reunit amb membres de la delegació del govern entre els que estava com màxima autoritat el subdelegat, Emilio Ablanedo. En la reunió, els taxistes han transmès les reivindicacions del sector que bàsicament passen per demanar que els nous actors de les plataformes de mòbil tinguin la mateixa regulació que els taxistes.

Summary: Centenars de taxistes es manifesten pel centre de Barcelona per demanar la regulació de les plataformes de mòbil


JxCat emplaça ERC a proposar governs d'unitat independentista i a repensar tots els acord municipalistes "si vol unitat independentista". En un document intern de la formació al quan ha tingut accés l'ACN, la formació que lidera Carles Puigdemont reclama als republicans que facin "marxa enrere" amb els pactes tripartits que prioritzen l'acords d'esquerres i "fan fora" JxCat com denuncien que ha passat en 26 municipis. Pel que fa al pacte que han arribat amb el PSC a la Diputació de Barcelona, els postconvergents conviden els republicans a aplicar "el gir cap a la moderació" que constaten que ERC ha fet darrerament amb la seva estratègia política i els proposen "refer la unitat". Fonts de JxCat consultades per l’ACN han explicat que aquest dilluns tenen previst celebrar una reunió interna després de la crisi entre JxCat i ERC encapçalada pel president de la Generalitat, Quim Torra, i l'expresident Carles Puigdemont. La trobada se celebrarà després que aquest divendres s'hagi fet una cimera independentista a Ginebra per traçar una unitat estratègica i la reacció a la sentència del judici de l'1-O. A més de Torra, a la reunió hi ha assistit l'expresident de la Generalitat Carles Puigdemont, la secretària general d'ERC, Marta Rovira, amb altres representants de la formació republicana; JxCat; dos portaveus de la CUP i dos membres d'Òmnium. També hi hauria representat algun responsable de l'ANC. JxCat preferia "un altre escenari" a la Diputació  Entre els 26 municipis que JxCat lamenta que ERC ha prioritzat acords d'esquerres tripartits per fer-los fora hi ha localitats com Sant Cugat, Figueres o Tàrrega. També els reclamen l'alcaldia de Platja d'Aro que "ERC va facilitar al PSC, tot hi haver guanyat JxCat". De l'acord amb els socialistes a la Diputació constaten que "a tots ens hagués agradat un altre escenari, però no era possible, perquè no existia". La formació destaca que la decisió s'ha pres "per responsabilitat amb els votants, per desenvolupar els programes i pel compromís amb la construcció d'estructures de país i de república".   Afirmen que ERC no els va presentar cap proposta de govern Recorden que només hi havia dues possibilitats de govern on ells hi tinguessin lloc, que eren amb el PSC o amb ERC i Comuns. Aquesta darrera opció "no era possible perquè els Comuns no volien que JxCat fos al govern". "Tant ells com ERC pretenien que la presència de JxCat fos simbòlica i només impliqués el vot a favor de l'executiu bipartit entre Comuns i ERC", critiquen. A més a més, a diferència del que asseguren fonts d'ERC, JxCat afirma que no van rebre "cap proposta de govern per part d'ERC".   Es comprometen amb polítiques independentistes  Els postconvergents afegeixen, a més, que l'independentisme serà present a l'equip de govern a la Diputació de Barcelona i que s'aplicaran polítiques independentistes i republicanes en les àrees que gestioni. Retreuen a ERC que "aposti" per governs d'esquerres sense JxCat i que "no passi dia que no parlin d'avançar eleccions al Parlament i de fer governs d'esquerres o tripartits com a prioritats". "Amb llistes unitàries aquest debat avui no existiria" En el document acusen el partit d'Oriol Junqueras d'haver-se negat a la unitat independentista en no haver volgut fer llistes unitàries els darrers comicis electorals. "Amb llistes unitàries aquest debat sobre ajuntaments i diputacions avui no existiria", han constatat. En un altre punt, demanen que ERC "deixi de vetar" l'entrada de Carles Puigdemont i Toni Comín al grup parlamentari europeu ALE.

Summary: JxCat emplaça ERC a proposar governs independentistes i a fer "marxa enrere" amb els acords amb el PSC als municipis


La regidora del PP a l'Ajuntament de Figueres, Maria Àngels Olmedo, serà la cap de llista del PPC al Senat per Girona. Olmedo, que és portaveu del partit a l'ajuntament des del 2011 i presideix la formació a la ciutat, també repetirà com a la candidata dels populars a les eleccions municipals a la ciutat del mes de maig. En les darreres eleccions al Parlament de Catalunya del 2017, Olmedo ja va ser la cap de llista per Girona però el partit no va aconseguir representació. A través de les xarxes socials, ha assegurat que és "un honor" encapçalar la llista. "Espanya necessita un canvi i aquest vindrà de la mà de Pablo Casado i del Partit Popular", ha afegit.

Summary: Maria Àngels Olmedo serà la cap de llista del PPC al Senat per Girona


Els afiliats a la Seguretat Social a Catalunya han caigut un 4,1% en plena crisi del coronavirus i amb la declaració de l'estat d'alarma, segons es desprèn de les dades publicades aquest dijous pel ministeri d'Inclusió, Seguretat Social i Migracions, que registren la caiguda a partir del dia 12. El dia 31 de març hi havia a Catalunya 3.312.200 treballadors afiliats a la Seguretat Social, una xifra que el mes de febrer arribava als 3.440.802. Segons les dades desglossades del ministeri, just abans de decretar l'estat d'alarma estaven afiliats 3.453.861 catalans, però amb l'esclat de la pandèmia se'n van perdre 141.641. A Espanya, a dia 31 de març s'havien perdut 898.822 afiliats,  una caiguda del 4,65%.   Tot i que les dades del ministeri d'Inclusió encara no permeten copsar l'abast total de l'efecte de la crisi del coronavirus en les feines, sí que s'intueix la tendència cap a la destrucció de llocs de feina, principalment temporals, i una menor contractació.  Així, el mes de març a Catalunya es van registrar un 23,35% menys de contractes, una davallada absoluta de 55.420 respecte al mes de febrer. En comparació amb el març anterior, la caiguda a Catalunya va ser encara més pronunciada: es van registrar  72.155 contractes menys, una davallada del 28,4%.  Pel que fa als temporals, a Catalunya se'n van signar 151.667 durant el març, una xifra que redueix en prop de 50.000 els contractes temporals del febrer, i suposa una caiguda del 24,1%. Les dades del govern espanyol també permeten copsar, a nivell estatal, que de la reducció de 898.822 afiliats dels últims quinze dies de març, més de la meitat, 550.651, són per pèrdues de contractes temporals.   Dada a 31 de març o mitjana Malgrat les xifres a data 31 de març, el ministeri calcula la mitjana, i apunta que el mes passat es va tancar amb 3.399.788 catalans afiliats, un descens de 41.015 respecte al mes febrer (-1,19%). La xifra mitjana, però, queda descontextualitzada tenint en compte que la segona meitat de mes va marcar el mercat laboral de forma exponencial, mentre que durant la primera meitat la creació d'ocupació seguia a l'alça.

Summary: Les afiliacions a la Seguretat Social a Catalunya cauen un 4,1% en plena crisi pel coronavirus


Tarraco Viva ha tancat aquest diumenge al vespre una edició d'èxit centrada en la simbiosi del món grec i el romà i a la figura de l'emperador Adrià. "Ha anat tot rodat i les conferències s'han desbordat, això no havia passat mai", ha valorat Magí Seritjol, director del festival, tot just acabada la cloenda de la 19a edició. Els organitzadors, que confien que, a falta de xifres oficials, el nombre de visitants serà molt semblant a l'edició anterior, ja pensen en la temàtica per Tarraco Viva de l'any vinent. Coincidint amb els Jocs Mediterranis 2018 que se celebraran a Tarragona, el festival abordarà a partir de Roma i Grècia la cultura, la bellesa i l'esport al món antic. "No era com ara, una competició atlètica, sinó un ideal humà, de perfecció, que va lligar tot un component ideològic que abraçava la cultura", ha explicat Seritjol. Tant Seritjol com la consellera de Patrimoni de Tarragona, Begoña Floria, han celebrat la diversitat de públics atrets per Tarraco Viva. D'una banda, la gent de Tarragona està "entusiasmada" amb el festival de patrimoni històric, amb activitats que busquen perfils diferents –gent gran, infants o joves que descobreixen la història d'una manera diferent. A més, les activitats emmarcades en el projecte 'Del teu barri a l'antiga Roma', que han donat a conèixer l'existència dels 'vicini' (veïns) en època romana, han captat l'interès de veïns de Sant Pere i Sant Pau o Bonavista, entre d'altres, que fins ara se sentien desplaçats de l'esdeveniment, segons Seritjol. D'altra banda, el festival també atreu visitants de tot Catalunya, Espanya i França. De fet, segons Floria, fins i tot un grup d'australians i un altre d'eslovacs ha visitat el festival. Per potenciar aquest àmbit, els organitzadors treballen per poder incorporar aviat activitats amb anglès o francès. "Seria un somni perquè ens visita molta gent de fora", ha reconegut el director del festival, que admet que incorporar noves llengües "alenteix el procés de producció" perquè obliga a assajar durant més temps. Amb tot, ha afirmat que tot i no saber "quant tardarem" a oferir-ho, és una proposta que s'han posat al cap i amb la qual intentaran oferir algun tast en l'edició que ve. Davant l'èxit d'un festival ja consolidat, Tarraco Viva iniciarà un diàleg amb el director de Patrimoni de la Generalitat, que ha ofert "tota la col·laboració", segons Seritjol, per ampliar l'esdeveniment, que el Govern veu com un model que es podria aplicar a tot el país. De fet, ja hi ha una reunió programada per al juliol per abordar la qüestió. Sobre la temàtica, un cop l'any passat anunciat que el 2017 aniria dedicat a l'esport per fer-ho coincidir amb els Jocs Mediterranis que finalment es van ajornar, enguany sí que tindrà un espai. Amb tot, podria no ser l'element principal i és que els organitzadors treballen amb la cultura i la bellesa, a més de l'esport. "És amb què hauríem d'esdevenir nosaltres" a Tarragona, ha afirmat el director del certamen, que també ha avançat que estan buscant un personatge femení per protagonitzar les jornades del 2018, sense que hi hagi res tancat encara. A falta de concretar si serà una dona la protagonista del cartell que aquest any ha ocupat l'emperador Adrià, Seritjol ha confirmat que una de les novetats en la programació de l'any vinent serà un espai dedicat a les dones. Fins ara, s'han programat algunes activitats –monòlegs- sobre la figura femenina a Roma però els organitzadors consideren que "no han fet l'esforç suficient" davant "l'enorme món de saviesa de les dones de Roma". "Ho hem de tocar perquè ens han robat una part de la nostra història i ho hem de donar a conèixer", ha dit Seritjol, que creu que fins ara només s'ha fet difusió sobre el món d'homes. De fet, Tarraco Viva mostra que l'Antiga Roma és un pou sobre el qual encara queden molts aspectes a tractar. "No hem tocat el món de l'esclavisme: com eren els esclaus, com vivien, com era l'estat esclavista", ha suggerit Seritjol. Una recreació sobre 'El Gran Fòrum Provincial' a la Sala August del Palau de Congressos ha servit com a cloenda de la 19a edició després de 18 dies de programació i més de 400 activitats. A l'acte s'ha recreat el que va ser el lloc més important de la Tarraco romana, l'edifici públic més gran mai construït, que ocupava gran part de l'actual Part Alta.

Summary: Tarraco Viva tanca una edició d'èxit i prepara la següent amb la bellesa i l'esport al món antic com a reclam


La doctora en química per la Universitat de Girona Sílvia Osuna (Castelló d’Empúries, 1983) ha estat premiada aquest dimarts amb el Premi Fundació Princesa de Girona (FPdGi) en la categoria de Recerca Científica per la seva contribució a una nova forma de desenvolupament d’enzims que permetrà abaratir la producció de fàrmacs. El jurat, reunit en aquesta ocasió a la seu del Consell Valencià de Cultura, ha comunicat el resultat de la seva deliberació i ha premiat de forma unànime Osuna “per la seva recerca enfocada al desenvolupament d’enzims a la carta mitjançant la química computacional per a la síntesi i producció de fàrmacs”. L’acte a València suposa el tercer anunci dels guanyadors dels Premis Fundació Princesa de Girona d’enguany, després dels d’Arts i Lletres (Saragossa, 17 de març) i Empresa (Granada, 5 d’abril). La cerimònia de lliurament dels Premis, que estan dotats amb 10.000 euros i una reproducció d’una obra de l’escultor Juan Muñoz, tindrà lloc el proper 1 de juliol, sota la presidència del Reis, en el marc d’un programa de dos dies d’activitats a Girona. La primera jornada estarà dedicada a diverses activitats de foment de l’emprenedoria entre els joves, al centre històric de Girona, així com una nova edició dels Close Encounters. L’endemà tindrà lloc la III Jornada Educar el Talent Emprenedor des de l’escola i la trobada anual de participants en el programa Apadrinant el Talent.  Segons que ha informat la Fundació, la categoria Recerca Científica premia, específicament, joves científics (incloent-hi els que es dediquen a les ciències humanes i socials) amb projectes o experiències de recerca destacats en la seva disciplina, emprenedors, innovadors i amb un elevat potencial de desenvolupament futur. El jurat ha destacat l’excel·lència científica, l’audàcia en el plantejament de la recerca i la capacitat d’innovació en el desenvolupament d’una nova tecnologia en la investigació de la doctora Sílvia Osuna.  Els membres del jurat del Premi FPdGi Recerca Científica per a aquesta edició han estat la directora del Centre Nacional de Recerques Oncològiques (CNIO) i membre del Consell Assessor de la FPdGi, María Blasco, el catedràtic de sociologia de la Universitat Complutense i membre del Consell Assessor de la FPdGi, Emilio Lamo de Espinosa, el químic fundador i exdirector de l’Institut de Tecnologia Química Avelino Corma; el Premi FPdGi Recerca Científica 2013, Oriol Mitjà, així com l’editor, escriptor i professor de la facultat de Física de la Universitat de Barcelona,  Jorge Wagensberg, també membre del Consell Assessor de la FPdGi. Segons que ha informat la Fundació Princesa de Girona, la científica alt empordanesa, que actualment treballa al parc tecnològic de la Universitat de Girona, ha considerat un gran reconeixement el premi i ha remarcat l’emoció que li suposa treballar amb els enzims, “els veritables catalitzadors del cos, els que fan que la vida existeixi”.  “Gràcies a la química computacional podem modificar aquests enzims de forma natural i, per tant, provocar les reaccions al cos que nosaltres volem, perquè els enzims es comportaran com nosaltres volem. Estem parlant de reaccions més pures, netes i ràpides que, en el moment de desenvolupar fàrmacs en permetran abaratir costos de producció i, fins i tot, ser molt més sostenibles en el procés”, ha explicat.    Després de la deliberació del jurat, reunit al Palau de Forcalló, seu del Consell Valencià de Cultura, una trentena de joves valencians han pogut intercanviar experiències i inquietuds amb els membres del jurat.      Sílvia Osuna, Premi FPdGi Recerca Científica 2016   Nascuda a Castelló d’Empúries el 1983, Sílvia Osuna Oliveras és llicenciada i doctora en química per la Universitat de Girona. Ha realitzat estades d’estudi i recerca a institucions com la University of California a Los Angeles (Estats Units) o la Université Libre de Bruxelles (Bèlgica).   La seva recerca s’ha centrat en el desenvolupament del projecte MetMoDEzyme, que té com a objectiu desenvolupar un protocol computacional que permeti dissenyar enzims per abaratir els preus de producció dels fàrmacs. Els enzims són els catalitzadors de la natura que fan possible totes les reaccions químiques necessàries per a la vida. Els premis    El Premi FPdGi Arts i Lletres, que reconeix la trajectòria de joves amb un talent i una obra prometedora en qualsevol de les disciplines de les arts i lletres, va ser anunciat el passat 17 de març a Saragossa i va recaure, amb caràcter ex aequo, en el percussionista Andrés Salado i la poeta Elena Medel. Així mateix, el Premi FPdGi Empresa, que reconeix a aquells joves amb iniciativa emprenedora que hagin liderat o estiguin impulsant projectes d’empresa originals i viables que destaquin pel seu impacte positiu en la societat, va ser anunciat el 5 d’abril a la Universitat de Granada i va ser concedit a Sergio Álvarez Leiva, CEO de CartoDB, reconegut per la seva innovadora proposta cartogràfica, que permet visualitzar i analitzar en mapes grans quantitats de dades recollides amb tot tipus de dispositius mòbils. El Premi FPdGi Entitat, que s’anunciarà el proper 26 d’abril a Madrid, i destaca la trajectòria d’institucions emprenedores que treballen en favor del joves, fomentant l’esperit emprenedor, l’ocupació i la inserció laboral, l’educació i l’èxit escolar, la vocació i el talent. Així mateix el Premi Social s’anunciarà el 5 de maig a Barcelona i distingeix a joves que, pel seu lideratge i compromís personal, hagin aconseguit èxits en la creació i l’impuls de projectes d’integració de persones i grups marginats o en risc d’exclusió amb una visió innovadora i en el marc d’entitats o empreses socials.

Summary: Sílvia Osuna, premi Fundació Princesa de Girona Recerca Científica 2016 pel seu treball sobre desenvolupament d’enzims


La portaveu del Govern i consellera de la Presidència, Meritxell Budó, ha mostrat les seves reticències cap al decret de 'nova normalitat' que vol aprovar el govern espanyol la setmana que ve. "Haurem de veure com està redactat. Però si obre la porta a tornar-nos a retirar competències davant de qualsevol emergència sanitària no hi podrem estar en absolut d'acord", ha avisat Budó aquest diumenge als micròfons de Catalunya Ràdio. "Les competències no se'ns haurien d'haver retirat mai i no volem esperar que en les retornin en fase 3, sinó que hauria de ser ja", ha insistit la portaveu del Govern, que també ha reclamat "claredat i criteris clars" en el repartiment dels 16.000 MEUR del fons de reconstrucció a les autonomies.

Summary: Budó i el decret de nova normalitat: "Si obre la porta a tornar retirar competències no hi estarem en absolut d'acord"


La figura del director tècnic de l'estany d'Ivars i Vila-sana ha desaparegut, de moment, de l'organigrama de gestió d'aquest espai natural recuperat i és un comitè d'experts qui es fa càrrec de la tasca d'assessorament ambiental al consorci. L'ornitòleg i naturalista Jordi Sargatal va ser presentat el setembre de l'any passat com a nou director tècnic de l'estany però el president del consell del Pla d'Urgell, Joan Trull, ha matisat aquest dimarts que la seva funció és la de fer d'assessor i revisar el pla d'usos i gestió. L'estany celebra aquest març 10 anys del seu reompliment definitiu i per aquest motiu s'ha ampliat el programa d'activitats de primavera i estiu amb 16 propostes lligades a la natura, la cultura, la salut i l'esport. L'aleshores president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, va presentar el 12 de setembre de 2018 a Jordi Sargatal com a nou director tècnic de l'estany d'Ivars i Vila-sana (Pla d'Urgell) en substitució de qui ho havia estat fins a mitjan d'any, Toni Costa. Es tractava d'una decisió aprovada pel Consell General del Consorci de l'estany amb l'objectiu de situar al capdavant de la direcció d'aquest espai natural la figura d'una persona amb una llarga trajectòria vinculada a l'ornitologia i també un currículum que passa per haver estat director dels Aiguamolls de l'Empordà i també la Fundació Territori i Paisatge de l'Obra Social de la Caixa i Catalunya. Sargatal també va participar en la gestió de la gestació de l'estany als seus inicis i és en aquest sentit, que el president de consell comarcal, Joan Trull, ha matisat tot i que fa uns mesos se'l va presentar com a nou director tècnic, només se li ha encomanat revisar el pla d'usos i gestió de l'estany. Segons Trull, ara la figura de director tècnic de l'estany no existeix i el consorci s'assessora a partir d'un comitè d'experts integrat per, entre d'altres, membres de la UdL, Egrell, el Departament de Territori i Sostenibilitat, el consell comarcal, la Fundació la Pedrera, i el mateix Jordi Sargatal. En la darrera reunió del consorci de l'estany es va aprovar un pla d'actuació d'acord amb el comitè d'experts per ''oxigenar'' l'aigua de l'estany i mirar de frenar així la proliferació d'espècies exòtiques com són la carpa o el lluç perca que fan malbé el fons i són els principals causants del fet que l'aigua pateixi eutròfia. Aquest pla, que segons Trull ja ha començat a desenvolupar-se, comportarà un ''buidatge'' parcial de l'estany per fases per tal de renovar la lamina d'aigua de forma progressiva.  10 anys del reompliment de l'estany d'Ivars i Vila-sana El proper 29 de març es compliran 10 anys de la culminació del reompliment de l'estany d'Ivars i Vila-sana. L'aigua va tornar a entrar en aquest estany recuperat l'any 2005 i no va ser fins al 2009 que es va arribar a la cota màxima. Amb motiu d'aquesta efemèride, s'ha ampliat el programa d'activitats de primavera – estiu que es fan a l'estany i es preveu arribar a les 16 propostes fins al setembre lligades a temàtiques que passen des de l'esport, la cultura, la natura i la salut. Un dels plats forts tindrà lloc el cap de setmana del 6 i 7 d'abril amb la Jornada de portes obertes de Cal Sinén i la Festa Major i Fira de l'Estany. Dissabte 6 Cal Sinén estrenarà la museïtzació de l'espai que vol explicar de forma didàctica com s'ha portat a terme el projecte de recuperació i també com era l'estany abans.  Entre les novetats que s'han inclòs al programa hi ha una activitat lligada a l'art que es farà el 18 de maig amb una exposició, música i vermut a càrrec dels germans Schmitz Coll; una obra de teatre de la mà de al companyia Campi Qui Pugui el 16 de juny; i un taller d'art i natura el 20 d'abril.

Summary: El consorci de l'estany d'Ivars i Vila-sana prescindeix de la figura del director tècnic


L'obra 'Alguns Ocells muts' de l'escriptor tarragoní Òscar Palazón ha guanyat el Premi Recull de narrativa, dotat amb 2.500 euros i que s'ha entregat aquest diumenge a Blanes (Selva). El jurat ha valorat "la coherència i la força" del text. Tot plegat en una 54ena edició marcada per la "reivindicació de la catalanitat" que ha fet el president del jurat, Vicenç Villatoro. Si l'any passat va ser el premi de Periodisme el que va quedar desert, aquest any ha estat el de conte infantil. L'acte d'entrega dels guardons s'ha fet al Teatre de Blanes, i ha estat marcat per la intervenció de Carles Puigdemont i Lluís Puig des de Brussel·les. El president i el conseller destituïts per l'article 155 han destacat "la importància cabdal" d'uns premis "clàssics" que ajuden a mantenir "la salut extraordinària" de la literatura catalana.

Summary: La 54ena edició dels Recull reivindiquen la catalanitat i premien 'Alguns ocells muts' del tarragoní Òscar Palazón


El director de l’Oficina Antifrau de Catalunya (OAC), Miguel Ángel Gimeno, ha demanat aquest dimecres al Parlament impulsar una nova llei per a la institució perquè “el model d’Oficina que es va crear el 2008 és un model que envelleix i que pot ser més eficient. Per això l’estem revisant i posant al dia amb accions com la posada en marxa de la Bústia de denúncies anònimes, la seu electrònica, una gestió dels recursos humans més pròpia del segle XXI o projectes innovadors de la Direcció de Prevenció com l’estudi de riscos de la contractació pública”. A més, ha dit que en els deu primers mesos de funcionament, les denúncies anònimes ja suposen la meitat del total de les que arriben a l'organisme. El director d’Antifrau ha reclamat davant la Comissió d’Afers Institucionals del Parlament, en la qual ha comparegut aquest matí per presentar la Memòria del 2017 de la institució, que el Parlament impulsi i coordini les tasques per crear la nova Llei de l’Oficina Antifrau davant “l’envelliment de l’actual llei”. A més a més, Gimeno ha manifestat que “seria del tot pertinent que l’Oficina Antifrau assumís noves competències en el sentit d’autoritat especialitzada en el control dels conflictes d’interès i en la gestió del Registre de béns i interessos”. En aquest sentit, ha recordat que a l’hora de regular els conflictes d’interès és més rigorós que ho faci una institució independent com Antifrau, lligada al Parlament i que pot donar servei a totes les administracions de Catalunya, que no pas que ho faci l’executiu. En la seva exposició, Gimeno ha volgut destacar la posada en funcionament de la Bústia de denúncies anònimes, en actiu des de l'11 de desembre de 2017, i ha anunciat  que després de quasi deu mesos del seu funcionament, de gener a setembre de 2018, a través de la bústia han entrat 62 denúncies, que representen el 49% del totes les denúncies rebudes fins a 20 de setembre a Antifrau. Sobre la memòria, Gimeno ha explicat que les denúncies van baixar de forma considerable a partir del setembre de l'any passat a causa de la conflictivitat política. Si abans d'aquell mes s'havien rebut un 20% més de notificacions que el 2016, a partir d'aleshores van baixar, i es va tancar l'any amb un total de 154 denúncies, un 11% menys que l'any anterior i al voltant de la mitjana dels últims anys. Segons Gimeno, és evident que la davallada va ser causada perquè la ciutadania tenia altres preocupacions. No obstant, ha dit que a principis de 2018 s'ha començat a normalitzar altre cop la situació. Durant l’any 2017, l’Oficina Antifrau va rebre un total de 154 denúncies. Si comparem les 154 denúncies rebudes l’any 2017 amb els exercicis anteriors, s’observa una tendència a la baixa respecte del 2016 (-11%), 2014 (-5%) i 2013 (-6%); així com un augment respecte del 2015 (1%), 2012 (6%), 2011 (27%) i 2010 (5%). Respecte de la mitjana de denúncies rebudes en el període 2010-2016 (152), les denúncies comptabilitzades l’any 2017 estan, doncs, lleugerament per sobre. A banda d'aquesta sobtada variació en l'entrada de denúncies, la Memòria 2017 constata que l’exercici del 2017 ha estat un dels més prolífics en els dos àmbits principals de la institució: la direcció de Prevenció i la direcció d’Anàlisi i Investigacions. De fet, el 2017 ha estat l’any en què s’ha resolt un major nombre d’expedients des de la posada en funcionament d’Antifrau, elevant la xifra a 211 expedients d’avaluació de versemblança, un increment del 26% respecte el 2016. Segons Gimeno, això ha estat possible, amb el mateix personal, perquè s'ha fet un pla de xoc per resoldre el centenar d'expedients endarrerits que van quedar oberts en l'etapa de Daniel de Alfonso. En aquest sentit, destaca també que una vegada conclosa l’anàlisi prèvia de versemblança dels 211 expedients, el nombre d’expedients que han donat lloc a l’inici d’actuacions d’investigació és molt superior al d’anys anteriors. En concret, l’any 2017 s’han iniciat 104 expedients nous d’investigació (un 48% dels expedients que han passat per la fase d’anàlisi prèvia de versemblança). En canvi, el 2016 van ser 59, el 2015, 63, i el 2014, 65. En el 5% dels casos dels expedients d’anàlisi prèvia de versemblança s’ha acordat la interrupció de l’expedient en haver-se constatat que els fets eren objecte d’investigació judicial perquè podien tenir rellevància penal. Tipologia de denunciant i ens denunciats El 2017 es va tornar a repetir la tendència del 2016 pel que fa a la tipologia del denunciant. Tan sols un 8% de les denúncies han estat presentades per personal funcionari i/o treballadors públics, cosa que preocupa a Gimeno, perquè considera que demostra que els treballadors públics encara no estan prou protegits contra les pressions que puguin rebre per denunciar suposades irregularitats. Per això, també espera que l'estat espanyol transposi aviat la propera directiva europea de protecció dels alertadors. Pel que fa a la resta de denúncies, 77 denúncies/comunicacions (50%) han estat presentades per particulars; 30 (19%) per grups polítics; 21 (14%) per persones anònimes; 7 (5%) per sindicats; 4 (3%) per expedients d’anàlisi de versemblança que s’han incoat a iniciativa pròpia i dos (1%) han estat remesos a l’Oficina per altres organismes i/o institucions. El passat mes de desembre, Antifrau va implantar la bústia de denúncies anònimes per a garantir l’anonimat de la persona denunciant i mantenir la bidireccionalitat en les comunicacions. De moment s'han presentat una vintena de denúncies, xifra que, segons Gimeno, és esperançadora. Dels expedients que han donat lloc a actuacions d’investigació durant l’any 2017, la tendència fa palès que els ajuntaments continuen essent les administracions respecte de les quals s’inicien més investigacions, encara que el percentatge respecte l’any 2016 baixa del 88% al 71% del 2017. Percentualment, les actuacions d’investigació afecten: 71% a ajuntaments; el 8% a la Generalitat de Catalunya; el 2% a universitats i el 2% a altres entitats públiques. Situació de les actuacions d’investigació Durant l’any 2017, s’han tramitat 253 actuacions (incloses cinc col·laboracions institucionals), de les quals 49 han estat closes i 8 han estat interrompudes en haver-se constatat la concurrència dels procediments judicials corresponents sobre els mateixos fets investigats. Les actuacions d’investigació tancades durant l’any 2017, han estat majoritàriament, un 47%, sobre contractació pública, seguit de temes de funció pública, d’urbanisme i conflictes d’interès. Prevenció de la corrupció Pel què fa referència a algunes de les accions de la direcció de Prevenció d’Antifrau, cal remarcar que en el decurs de l’any 2017 l’Oficina ha tramès informes relatius a 44 projectes de disposicions normatives, com codis ètics, convocatòries de subvencions, reglaments municipals o normatives de transparència. Així, gairebé s’ha triplicat el nombre de 2016 (16 al·legacions) i, a més, la majoria de recomanacions han estat acollides pels ens destinataris. D’altra banda, la direcció de Prevenció treballa actualment sobre els riscos per a la integritat en la contractació pública, una de les àrees més exposades a riscos de corrupció. Engegat el projecte el 2017, ja han començat a veure la llum durant el primer trimestre de 2018 alguns documents de treball. Els conflictes d’interès també han estat objecte d’especial atenció mitjançant la celebració d’una jornada de debat al Parlament, així com l’organització d’un seminari internacional amb el suport del programa Hercules III de la Unió Europea. Durant el 2017 l’àrea de Formació ha aconseguit arribar de manera directa a 658 participants en les línies de treball que s’han prioritzat. La valoració mitjana de la formació rebuda per part dels participants ha estat de 8,49 en una escala d’1 a 10. El curs d’estiu va tractar de manera específica els reptes que per a la prevenció i lluita eficaç contra la corrupció planteja la protecció de les persones alertadores. L’any 2017 també ha estat testimoni de l’inici d’una línia de treball orientada a sensibilitzar els joves sobre els valors de la integritat pública, produint una eina audiovisual que, amb el referent de l’esport, ha estat concebuda per a ser posada a disposició de la comunitat educativa. En una altra línia de treball, s’ha posat en funcionament la seu electrònica de l’Oficina amb l’objectiu de relacionar-se amb els ciutadans a través de mitjans electrònics i amb garanties d’una comunicació segura. Finalment, Antifrau ha ampliat el seus canals de comunicació a través de Youtube i Twitter. El director d’Antifrau ha destacat que en matèria de gestió econòmica i contractació administrativa s’han ordenat aquestes matèries respecte de com s’havien estat gestionant amb anterioritat, per tal de donar compliment estricte a la legalitat vigent. Les actuacions més significatives en aquesta matèria han estat: la regularització de la contractació amb l’adhesió a la Plataforma de serveis de contractació pública de Catalunya, la implementació del programa de gestió de comptabilitat pública de la Generalitat GECAT, i els barems de formació i d’assistència a òrgans de selecció i provisió de personal. En referència als recursos humans, cal destacar l’aprovació d’una nova relació de llocs de treball (RLT) i la delimitació clara del règim de vinculació del personal. Com a resultat d’aquesta execució de les modificacions produïdes per la nova RLT s’han realitzat diverses convocatòries per seleccionar personal laboral i per proveir llocs de treball mitjançant personal funcionari.

Summary: El director d'Antifrau demana una nova llei que actualitzi l'actual


Un 49,3% de catalans rebutja la independència, i un 40,3% vol que Catalunya sigui un estat, segons les dades del Centre d'Estudis d'Opinió (CEO). Així, els partidaris de la independència cauen gairebé 4 punts (44%), mentre que els qui s'oposen a la plena sobirania en pugen un (48,3), respecte al CEO del juliol de 2019. El CEO també indica que el 31,8% d'enquestats aposta per l'estat propi, que un 28,1% prefereix que Catalunya sigui una comunitat autònoma, i un 20,9% vol ser un estat dins una Espanya federal. El 9,3% vol ser una regió espanyola. L'informe, publicat aquest divendres al matí, s'ha fet presencialment amb una mostra de 1.500 persones entre el 16 de setembre i el 7 d'octubre de 2019 -és a dir, abans de la sentència del Suprem per l'1-O. D'altra banda, un 55,2% de catalans creu que Catalunya ha assolit un nivell insuficient d'autonomia, pel 27% que considera que el grau ja és suficient. Un 6,7% troba que Catalunya té massa autonomia.  El suport actual a l'estat independent (31,8%) com a forma de relació entre Catalunya i Espanya no era tan baix des del febrer de 2012 (29%). El director del CEO, Jordi Argelaguet, ha explicat que l'impacte de la sentència de l'1-O sobre unes preguntes "sensibles al context" fa que pugui haver-hi canvis en la següent onada. Segons l'històric, els contraris a un estat propi no superaven els partidaris des del juny del 2017.

Summary: Un 49,3% de catalans rebutja la independència i un 40,3% vol que Catalunya sigui un estat, segons el CEO


L'exposició "més representativa" de Salvador a Dalí a Rússia, amb participació de la Fundació Gala-Dalí, ha tancat aquest dimarts les portes una setmana abans del previst a causa del coronavirus. La Fundació Link of Times i el Museu Fabergé de Moscou, organitzadors de la mostra, han lamentat a la seva web el tancament anticipat per "l'amenaça de propagació" del virus, i han assegurat prendre la decisió per "mantenir la seguretat dels visitants". L'exposició 'Salvador Dalí. Magic Art' acollia al Centre Manege de Moscou des del 28 de gener fins al 25 de març més de 180 obres de l'artista, entre els quals pintures, dibuixos, aquarel·les i gravats. La mostra ha tingut una popularitat molt elevada a la capital russa, ha assegurat la institució. També s'hi han pogut veure peces provinents del Museu Reina Sofia i de col·leccions privades europees. Algunes de les obres que s'han exhibit han estat 'L'home invisible' (1929-32), 'El sentit de la velocitat' (1931), 'L'Àngelus arquitectònic de Millet' (1933), 'Elements enigmàtics en un paisatge' (1934), 'Autoretrat tou amb bacó a la planxa' (1941), 'Idil·li atòmic i urànic malenconiós' (1945), 'Desmaterialització del nas de Neró' (1947) i 'Màxima velocitat de la Madonna de Rafael' (1954).

Summary: L'exposició més representativa de Dalí a Rússia tanca abans d'hora pel coronavirus


El diputat de JxCAT Jordi Sànchez ha fet una crida a la no-violència. "No hi ha justificació per cap aldarull, ni moral ni política", assegura Sánchez en un text manuscrit. I afegeix: "I a totes aquelles persones que creguin que la seva indignació i dolor no els permet abraçar el compromís amb la no-violència, m'atreveixo a demanar-los que no es manifestin, que es quedin al marge de les mobilitzacions ciutadanes". Ho escriu després dels fets de diumenge al vespre davant de les delegacions del govern espanyol, com a protesta per la detenció de Carles Puigdemont. Uns fets que creu que han "tapat parcialment" la mobilització que va convocar l'ANC. Tot plegat "és molt més útil al relat que algú vol imposar", assegura la carta. "No us allunyeu de la no-violència i del civisme que ens han fet tan forts; no conduïu el vostre dolor cap a actes que justifiquen el relat de la repressió; no canalitzeu la vostra indignació cap a actes estèrils; no hi ha primavera possible darrere les flames de cap contenidor", insisteix.  El document, que ha fet públic l'ANC,  Sànchez insisteix que "ningú es pot autojustificar" dels actes incívics en base "el dolor pels empresonaments ni per la indignació política" arran de les decisions del Suprem. "Entenc i comparteixo el dolor i la indignació, però [...] us puc ben assegurar que el vostre dolor no és més que el meu, el de la resta d'empresonaments i el dels nostres familiars", escriu qui va postular-se per assumir la presidència.  En aquest sentit i en una metàfora, Sànchez afirma que l'"arbre de la llibertat no florirà si es rega amb amenaces i insults cap a jutges i adversaris polítics". De fet, el diputat de JxCat, empresonat a Soto del Real, considera que la seva causa –"ens ha portat a la presó i a l'exili"- només es pot defensar "dignament amb una insubornable adhesió a la no-violència". "L'odi no forma part del nostre bagatge cívic i republicà", rebla Sànchez en un document de tres pàgines.

Summary: Sànchez: "Qui cregui que la indignació i el dolor no li permet abraçar la no-violència que no es manifesti"


Fa tres anys es va estrenar al Festival de cinema de Sitges, 'Annabelle' dirigida per John R. Leonetti, que va generar més xiulets que aplaudiments en el primer passi de la cinta al matí a l'Auditori del certamen. Diferent ha estat la rebuda de la preqüela de la pel·lícula, 'Annabelle Creation' dirigida per David F. Sandberg, que ha aixecat aplaudiments per part dels assistents al mateix primer passi i cap xiulet. El film, que narra l'origen de la nina Annabelle, veu de l'ambientació de l'univers de 'Expediente Warren', de James Wan, qui en aquesta ocasió n'és el productor. La pel·lícula es podrà tornar a veure aquest nit al certamen i s'estrenarà el pròxim 12 d'octubre als cinemes del país.   Un fabricant de nines i la seva dona acullen a casa seva una monja i sis nenes procedents d'un orfenat destruït. Poc després, els seus hostes es converteixen en l’objectiu d’una creació del fabricant posseïda pel mal. Amb aquesta esfereïdora preqüela, es dona a conèixer l'origen de la nina Annabelle. El director David F. Sandberg es va formar realitzant peces audiovisuals per a diversos clients i curtmetratges que obtenien un gran èxit viral com ha indicat el Festival. La seva opera prima, 'Nunca apagues la luz', sorgia d'un d’aquests curts.

Summary: El terror de la nina Annabelle torna al Festival de Sitges


ACN Salou.-Els hotelers de la Costa Daurada confien que la propera temporada turística apareguin nous touroperadors que permetin cobrir el buit que ha deixat la fallida de la principal companyia britànica, Thomas Cook, que cada any portava 50.000 turistes a la zona. En una entrevista amb l'ACN, el president de l’Associació Hotelera Salou-Cambrils-La Pineda, Xavier Roig, explica que, a dia d’avui, les dues empreses que ja treballen a la costa tarragonina, Jet2.com i TUI, preveuen mantenir el nombre de vols que operen de cara al 2020. Amb tot, Roig s’ha mostrat esperançat que apareixeran nous actors, encara que siguin amb vols amb destinació Barcelona. Roig ha estat els darrers dies a la World Travel Market de Londres, una de les fires turístiques de referència. Allà ha constatat que les empreses britàniques estan “animades” tot i la caiguda de Thomas Cook, perquè “és un tros de mercat que s’han de repartir entre elles”. De fet, el gegant britànic movia uns 700.000 britànics per tot el món, 50.000 dels quals tenien com a destí de vacances la Costa Daurada. De tota manera, Roig ha indicat que cap de les altres dues empreses que ja treballen a la zona, Jet2 i TUI, a dia d’avui no tenen previst incrementar el volum d’avions amb el qual treballen. “Des del Regne Unit la gent ve en avió, i d’avions hi ha els que hi ha. TUI i Jet2 portaran els mateixos. Celebrem el que tenim”, ha exposat. De tota manera ha apuntat que hi haurà altres companyies que s’hauran de pronunciar. El president dels hotelers ha posat el focus en Easyjet, que “està molt interessada en crear no només vols a Barcelona, sinó també paquets turístics”. L’altra incògnita per Roig és saber com es mourà Ryanair. Si finalment marxarà de Tenerife i Girona o si ampliarà la seva operativa a Reus i Barcelona. Amb tot, ha indicat que “aquests 700.000 turistes que movia Thomas Cook no tenen cap ganes de quedar-se en un país on plou, i buscaran les vacances en un destí com el nostre o en un altre”. En aquest sentit, els principals competidors de la Costa Daurada són les Illes Balears i Canàries, i països com Turquia o Egipte, que estan creixent. Confiança en el sector Un altre aspecte positiu que ha comentat Roig és que a dia d’avui tenen més reserves confirmades de turistes britànics per l’estiu del 2020 que no pas a aquestes alçades de l’any passat. Una causa d’això pot ser el temor a que una culminació del Brexit faci caure el valor de la lliura, amb la qual cosa comprar les vacances amb més anticipació pot ser una bona opció per als habitants d’un país que després podrien perdre poder adquisitiu a l’estranger. Un altre símptoma de bona salut del sector a la Costa Daurada és que malgrat que la fallida de Thomas Cook hagi deixat un deute d’uns 15 milions d’euros als establiments, aquests segueixen invertint en millores. “La nostra planta hotelera està, en general, en perfecte estat. Hi ha pocs establiments que encara els hi quedi fer una gran reforma, i un parell d’aquests ja l’han començat. És bon senyal”, ha valorat el president. Pel que fa al probable tancament imminent de les estacions urbanes de ferrocarril de Cambrils i Salou per l’entrada en funcionament del corredor mediterrani, Roig no creu que tingui un impacte en el nombre de turistes que visiten la Costa Daurada. “L’important no és si pararà a Salou, Cambrils, Vila-seca o PortAventura. L’important és que allà on pari hi hagi bones comunicacions amb els allotjaments”, ha comentat. En la seva opinió, els turista estranger mira “a quina hora marxa de casa i a quina hora arriba, quantes escales farà i quants bitllets haurà de comprar”. “Com menys intermediacions i escales hi hagi, millor”, ha culminat.

Summary: Els hotelers de la Costa Daurada confien que nous touroperadors britànics cobreixin el buit de Thomas Cook


Catalunya registra 540 casos nous de coronavirus confirmats per PCR i el total s'eleva a 94.444, segons l'últim balanç del Departament de Salut. La xifra total és de 115.768 casos (774 més) amb totes les proves. Segons les dades de Salut, 12.912 persones han mort des de l'inici de la pandèmia per coronavirus, després que s'hagin reportat 13 defuncions en les últimes hores. El risc de rebrot és molt alt, de 148,09 -el llindar de risc alt és 100- i es troba estable, però estancat (la setmana passada era de 150,53). La velocitat de propagació es manté en 1,02, mentre que la setmana passada s'havia mantingut per sota de la barrera de l'1. Hi ha 671 pacients ingressats, 12 més que en el balanç anterior; 132 a l'UCI (2 més). El risc de rebrot continua a Catalunya clarament a la zona vermella, ancorat des de fa alguns dies després d'estabilitzar-se, tal com van confirmar les autoritats sanitàries la setmana passada. Així, ha passat de 176,85 fa dues setmanes -del 26 de juliol a l'1 d'agost- a 150,53 en fa una -del 2 al 8 d'agost- i al valor actual de 148,09. El pic del risc de rebrot es va registrar el 23 de juliol en situar-se per sobre de 200. La taxa de reproducció del virus (Rt) es manté en 1,02. Entre el 2 i el 8 d'agost, era de 0,96, per sota de la barrera de l'1, que és on s'ha de situar per frenar la propagació del virus, ja que aquest indicador mostra quantes persones contagia de mitjana algú amb coronavirus; és a dir, si la Rt és 1, significa que una persona en contagia una altra. Entre el 9 i el 15 d'agost, a Catalunya s'han detectat 5.667 casos confirmats per PCR. És una xifra inferior als 5.891 de l'interval de set dies anterior, del 2 al 8 d'agost, i als 6.596 del 26 de juliol a l'1 d'agost. La taxa de confirmats per PCR en els darrers set dies se situa en 73,87 per cada 100.000 habitants -85,98 fa dues setmanes i 76,79 en fa una-. Entre el 9 i el 15 d'agost, s'han realitzat 65.422 PCR, amb una taxa de 852,75 proves per 100.000 habitants. D'aquestes, el 9,32% han tingut un resultat positiu i la mitjana d'edat de les persones a qui s'ha detectat el virus és de 38 anys. Del total de casos acumulats a tot Catalunya des de l'inici de la pandèmia, 94.444 són per PCR, 4.413 epidemiològics, 3.079 probables, 4.011 són proves ELISA i 9.821 tests serològics (les proves ELISA i els tests serològics donen informació de l'estat immunològic). En les darreres hores s'han reportat 13 defuncions i el total de persones que han mort per coronavirus s'eleva a 12.912, segons les dades de Salut. 7.101 persones han mort en centres hospitalaris o sociosanitaris, amb set defuncions en les darreres hores; 4.127 en residències, amb una defunció notificada en les darreres hores ; 819 en domicilis, una més; i 865, quatre més, no estan classificades per falta d'informació.  Residències Els casos confirmats per PCR des de l'inici de la pandèmia entre les persones que viuen en residències són 15.623, 12 més que l'últim balanç. La xifra s'eleva a 17.120 si es tenen en compte les altres proves. En aquests mesos, 6.387 persones que vivien en residències han mort, set més que en el balanç anterior. D'aquestes defuncions, 1.868 corresponen a centres hospitalaris o sociosanitaris, 4.112 s'han produït en residències, 94 en domicilis i 313 no es poden classificar per falta d'informació. Barcelona: El risc de rebrot s'estanca a nivells alts A la regió sanitària de Barcelona ciutat, que inclou la capital catalana, Montcada i Reixac i una ABS de Sant Adrià de Besòs, el nombre total de confirmats per PCR se situa en 24.868 (91 més que en l'últim balanç), xifra que s'eleva a 31.464 amb totes les proves. Des de l'inici de la pandèmia han mort 4.346 persones, amb sis defuncions notificades en les darreres hores. El risc de rebrot continua molt elevat i se situa ara en 173,51, en un nivell similar a la setmana passada (179,41 del 2 al 8 d'agost). La Rt s'enfila a 1,06 i la taxa de confirmats per PCR els últims set dies és de 82,57 per cada 100.000 persones. Hi ha 147 pacients ingressats, 32 a les UCI. A la ciutat de Barcelona, s'han registrat des de l'inici de la pandèmia 24.273 casos confirmats per PCR (92 més) i 30.679 amb totes les proves. Un total de 4.306 persones han mort per coronavirus en aquests mesos; quatre defuncions reportades en les darreres hores. El risc de rebrot és de 171,41 –fa dues setmanes era de 215,66 i en fa una, de 176,32-. La Rt és d'1,06, per sobre dels valors de fa una setmana (0,96). Metropolitana nord: Risc de rebrot de més de 500 a Granollers; el Vallès Occidental millora  La regió metropolitana nord registra un total de 21.654 casos confirmats per PCR des de l'inici de la pandèmia, 187 més que en l'últim balanç; 26.019 amb totes les proves. Han mort 2.942 persones des de l'inici de la pandèmia; cinc defuncions han estat reportades en les últimes 24 hores. El risc de rebrot se situa en 150,16 i baixa una mica -162,78 en l'interval de set dies anterior-. La velocitat de propagació del virus baixa per sota de la barrera de l'1, a 0,98, i la taxa de confirmats per PCR en els darrers set dies per 100.000 habitants és de 76,07. Segons les últimes dades, hi ha 182 pacients ingressats, 21 a les UCI. A Granollers, ciutat on es va fer el primer cribratge després de detectar-s'hi un brot, el risc de rebrot es troba molt elevat des de fa dies i ara és de 509,28 -348,31 fa una setmana; 279,13 en fa dues-. La Rt és d'1,35 i la taxa de confirmats per PCR per 100.000 habitants és molt alta, concretament de 220,72 entre el 9 i el 15 d'agost (127,95 fa dues setmanes). Des de l'inici de la pandèmia, s'han confirmat per PCR 773 casos a la capital del Vallès Oriental (+32); 896 amb totes les proves. Un total de 76 persones han mort després que s'hagin reportat dues defuncions en les darreres hores. Després de Granollers, es van fer cribratges massius a Sabadell, Terrassa i Ripollet per intentar tallar de forma precoç les cadenes de contagis. A Ripollet, el risc de rebrot ha sortit de la zona vermella en l'actualització d'aquest dimecres (96,03) i, a les capitals del Vallès Occidental, la situació també millora, si bé les taxes de contagis continuen sent elevades.  A Sabadell, s'han registrat 2.686 casos confirmats per PCR de l'inici de la pandèmia, 30 més que en el darrer balanç. Comptant totes les proves, la xifra de casos s'eleva a 3.179. Per altra banda, 361 persones han mort en aquesta ciutat des de l'inici de la pandèmia, amb una defunció notificada en les darreres hores. El risc de rebrot baixa respecte a les darreres actualitzacions, però continua sent molt alt (	203,75). La Rt marca 1,11 i la taxa de confirmats per PCR, 96,45.  A Terrassa, el nombre total de casos confirmats per PCR des de l'inici de la pandèmia és de 2.452 (+8), 2.878 amb totes les proves. 265 persones han mort des de l'inici de la pandèmia en aquesta ciutat. El risc de rebrot és molt alt però baixa, a 216,35 -306,43 fa una setmana-. La Rt se situa per sota de l'1, en 0,93, i la taxa de confirmats per PCR és de 111,28. Actualment hi ha 37 pacients ingressats, 7 a l'UCI. A Mollet del Vallès, on també han augmentat les proves PCR davant l'increment de casos, el risc de rebrot és molt alt, però baixa, a 270,92 -436,82 fa una setmana-. La Rt baixa de la barrera de l'1 i se situa en 0,90 i la taxa de confirmats per PCR és de 128,25. Des de l'inici de la pandèmia s'han confirmat per PCR 735 casos (+8) i 892 amb totes les proves. 102 persones han mort al municipi des de l'inici de la pandèmia. Santa Coloma de Gramenet, on s'està fent un cribratge, té un risc de rebrot de 293,88 -276,52 fa una setmana- i la Rt ara puja a 1,06. Des de l'inici de la pandèmia, la població ha registrat 1.991 casos confirmats per PCR, 22 més, i 214 defuncions, una notificada en les darreres hores.  Regió metropolitana sud: La situació crítica a l'Hospitalet millora a poc a poc La regió sanitària metropolitana sud registra un total de 19.556 casos confirmats per PCR, 64 en les darreres hores; 23.099 amb l'acumulat de totes les proves. Les persones que han mort per coronavirus són 2.366, una defunció reportada en les darreres hores. El risc de rebrot continua estant en nivells molt elevats (186,25), però baixa respecte a intervals anteriors -226,63 la setmana passada i 262,06 en fa dues-. La velocitat de propagació del virus es manté per sota de l'1 des de fa dies, en 0,96 –0,99 la setmana passada i 1,08 en fa dues-. La taxa de confirmats per PCR és de 89,48 per cada 100.000 habitants. En aquesta regió, hi ha 133 pacients ingressats per la covid-19, dels quals 31 estan a les UCI. A l'Hospitalet de Llobregat, els casos confirmats per PCR són un total de 6.686, 9 més que l'anterior balanç. Amb totes les proves, la xifra s'eleva a 7.388. Les defuncions a la segona ciutat de Catalunya han estat 508 (cap notificada en les darreres hores). El risc de rebrot és molt alt però va baixant, ara en 440,75 -fa dues setmanes era de 639,46 i la setmana passada era de 511,78-. La Rt torna a baixar per sota de l'1 i ara se situa en0,99. Actualment hi ha 73 pacients ingressats, 16 a l'UCI. A la segona ciutat més poblada de Catalunya, a principis de juliol es va detectar un fort increment de contagis que va portar el risc de rebrot a un pic de prop de 900 el 21 de juliol. A Vilafranca del Penedès, ciutat on es va fer cribratge massiu després de detectar-s'hi un augment de contagis, el risc de rebrot està baixant i ara és de 118,79 -232,47 fa dues setmanes-. La Rt és de 	0,91	i la taxa de confirmats per PCR, de 57,70, la meitat que fa dues setmanes, quan era de 117,80. S'han confirmat 540 casos per PCR des de l'inici de la pandèmia (1 en les darreres hores) i 576 amb totes les proves. En aquesta ciutat han mort 88 persones. Lleida, cada vegada més lluny dels màxims del juliol A la regió sanitària de Lleida, hi ha acumulats 8.867 casos confirmats per PCR, 36 més que el dia anterior. Són 9.482 si es tenen en compte totes les proves. 275 persones han mort per coronavirus des de l'inici de la pandèmia, una defunció notificada en les darreres hores. Pel que fa al risc de rebrot, després que la setmana passada baixés per primera vegada des de finals de juny de 300, ara se situa en 222,75. La velocitat de propagació es manté per sota d'1 des de fa dies i ara és de 0,92. La taxa de confirmats per PCR del 9 al 15 d'agost és de 112,63 per 100.000 habitants, pràcticament la meitat que fa dues setmanes (213,71). Hi ha 72 pacients ingressats, 17 a l'UCI. A la comarca del Segrià, hi ha 6.563 casos confirmats per PCR, 19 més; 6.809 amb totes les proves. 193 persones han mort des de l'inici de la pandèmia. El risc de rebrot es redueix respecte a l'últim balanç i se situa en 237,20. El pic del risc de rebrot va registrar-se a la comarca el 22 de juliol, amb un índex de prop de 1.200. La Rt és de 0,87 i la taxa de confirmats per PCR en els últims set dies, de 120,48 per cada 100.000 habitants. Hi ha 52 pacients ingressats i 10 estan a les UCI. La ciutat de Lleida ha registrat un total de 4.376 casos confirmats per PCR, 10 més que en el darrer balanç; 4.546 amb totes les proves. Hi han mort 144 persones. El risc de rebrot a la capital del Segrià baixa en aquesta actualització, amb 225,17. El nivell és alt, però queda lluny dels valors superiors a 1.000 que va registrar la ciutat a mitjan juliol. La velocitat de propagació del virus és de 0,85. Girona es manté en risc moderat A la regió sanitària de Girona, els casos confirmats per PCR acumulats són 7.196, 41 més, i pugen a 9.340 si es tenen en compte totes les proves. Han mort 829 persones des de l'inici de la pandèmia (cap defunció reportada en les darreres hores). El risc de rebrot se situa en 81,34 i es manté en moderat des de fa més de dues setmanes, després que a finals de juliol sortís ràpid de la zona vermella. La Rt és d'1,09 i la taxa de confirmats per PCR del 9 al 15 d'agost, de 39,55. Hi ha 27 pacients ingressats, 9 a l'UCI. Catalunya central: el risc de rebrot s'apropa a la zona vermella La regió sanitària de les comarques centrals té un total de 6.973 casos confirmats per PCR, 30 més. La xifra s'eleva a 8.693 si es tenen en compte les altres proves. Des de l'inici de la pandèmia han mort 1.622 persones en aquesta regió, una defunció notificada en les darreres hores. El risc de rebrot a la regió puja i s'apropa al llindar de risc alt, amb un valor de 91,62. Des de mitjan juliol, el risc de rebrot en aquesta regió ha registrat diverses pujades i baixades, però de moment s'ha mantingut dins la franja de risc moderat. La taxa de reproducció del virus s'allunya cada vegada més de la barrera de l'1, ara a 1,37 -0,94 en les dades actualitzades diumenge; 1,06 en les de dilluns, 1,22 en les de dimarts- i la taxa de confirmats per PCR per 100.000 habitants és de 36,76. Hi ha 30 pacients ingressats, 2 a l'UCI. Camp de Tarragona: els contagis es tripliquen a Reus Al Camp de Tarragona, s'han registrat 2.896 casos confirmats per PCR, amb un creixement de 64 positius respecte a l'anterior balanç. Si es tenen en compte totes les proves, el nombre acumulat de casos des de l'inici de la pandèmia és de 3.311. En aquesta regió han mort 396 persones (cap defunció notificada en les darreres hores). El risc de rebrot continua creixent i se situa en 139,07, després que fa dos dies entrés en zona vermella, on no hi era des de l'abril. La setmana passada, el risc de rebrot era del 51,34 (mitjà-baix). La Rt torna a pujar, ara a 1,76, i la taxa de confirmats per PCR se situa en 54,66 per cada 100.000 habitants. Hi ha 36 pacients ingressats, 6 a l'UCI. A Reus, on en els darrers dies s'ha registrat un augment de casos, el risc de rebrot s'ha disparat a 390,51, després que el 10 d'agost entrés a la zona vermella. La Rt és molt alta, de 2,44, i la taxa de confirmats per PCR, de 120,58. En aquesta ciutat, des de l'inici de la pandèmia s'han confirmat 533 casos per PCR, 31 en les darreres hores; 595 amb totes les proves. En l'última setmana (dades del 10 al 15 d'agost), s'han confirmat per PCR 133 casos, més del triple que en l'anterior (del 2 al 8 d'agost), quan se'n van reportar 41. 49 persones han mort en aquests mesos. En canvi, el risc de rebrot a la ciutat de Tarragona es manté ara com ara molt estable en la franja de risc mitjà baix, amb un valor de 36,69.  Terres de l'Ebre: el risc de rebrot es dispara a Tortosa La regió de les Terres de l'Ebre acumula des de l'inici de la pandèmia 725 casos confirmats per PCR, 2 més que en el balanç anterior, i 900 amb la resta de proves. En aquesta regió han mort 61 persones, una defunció notificada en les darreres hores. El risc de rebrot continua pujant i arriba a 183,86, després que fa dos dies tornés a entrar en la zona de risc alt, d'on havia sortit feia uns dies -69,84 fa una setmana; 183,22 en fa dues-. La taxa de confirmats per PCR en els darrers set dies és de 60,96 per 100.000 habitants i la Rt puja a 1,83. Hi ha 16 pacients ingressats, 5 a l'UCI. A Tortosa, els casos s'han doblat en una setmana: de 15 casos confirmats per PCR del 2 al 8 d'agost, s'ha passat a 32 del 9 al 15. Des de l'inici de la pandèmia, se n'han confirmat 157, dos en les últimes hores; 214 amb totes les proves. El risc de rebrot és de 423,37 i la Rt, de 2,45. 12 persones han mort en aquesta ciutat. Alt Pirineu i Aran: nou casos confirmats en les últimes hores La regió sanitària de l'Alt Pirineu i l'Aran ha registrat 484 casos, nou en les últimes hores; 624 sumant totes les proves. 29 persones han mort des de l'inici de la pandèmia (cap defunció en els darrers dies). El risc de rebrot continua augmentant i se situa en 171,85, després que en l'actualització d'aquest dilluns aquesta regió també entrés a la zona vermella (des de mitjan juliol no tenia un risc alt de rebrot). La Rt també puja i se situa en 2,13 i la taxa de confirmats per PCR és de 59,09. Hi ha tres pacients ingressats. Balaguer, Granollers i l'Hospitalet de Llobregat, on el risc de rebrot és més alt Amb les dades acumulades de la setmana del 9 al 15 d'agost, els tres municipis de Catalunya amb el risc de rebrot de coronavirus més elevat són Balaguer (799,25), Granollers (509,28) i l'Hospitalet de Llobregat (440,75). Balaguer porta des de principis de juliol en la zona vermella i l'11 de juliol va arribar a un pic de més de 2.000; Granollers i l'Hospitalet de Llobregat porten dies amb taxes molt altes. Paral·lelament, els municipis amb la taxa de reproducció del virus més alta són Valls (3,38), Premià de Mar (2,57) i Tortosa (2,45). En els municipis menys poblats, les variacions poden ser més accentuades. Així, Lloret de Mar tenia una Rt molt alta la setmana passada (3,54) i ara ha baixat a 1,10.

Summary: Catalunya registra 540 casos nous de covid-19 confirmats per PCR i 13 defuncions


El Departament de Territori i Sostenibilitat ha aclarit que els trens que s'aturaran a Viladecans (Baix Llobregat) per donar serveis als usuaris del nou centre comercial outlet, durant els caps de setmana, són els de la línia R2-Sud, aquella que uneix Sant Vicenç de Calders amb Barcelona per Vilanova i la Geltrú. Segons fonts del Departament, es tracta dels trens que actualment no tenen parada en aquest municipi del Baix Llobregat i que han de donar cobertura en hores de més afluència. Des de Territori han descartat que s'hagi plantejat fer aturar a Viladecans els trens de l'R16, la línia que uneix les Terres de l'Ebre amb la capital catalana. El conseller Josep Rull va insistir, aquest dimecres, des de Valls, que la prioritat està fixada en la millora dels temps de trajecte dels combois que circulen entre el sud del país i l'àrea metropolitana i en cap cas empitjorar-los.

Summary: Territori clarifica que els trens que s'aturaran a Viladecans per facilitar l'accés al nou centre comercial són de l'R2


De manera voluntària, una vintena de particulars d'arreu de Catalunya han cedit els seus balcons, porxos i finestres perquè un grup d'investigadors hi instal·li estacions de mesura que s'encarreguen de captar informació sobre la qualitat de l'aire del país. Bàsicament busquen determinar els nivells d'ozó troposfèric, un agent contaminant que pot afectar el sistema respiratori dels ciutadans, amb l'objectiu d'ampliar el coneixement, conscienciar i sensibilitzar la població del problema que representa per a les persones aquest tipus de contaminació. Una desena de les estacions es concentren a la comarca d'Osona, on la qualitat de l'aire que ja registren periòdicament les estacions oficials sovint supera els llindars d'informació que marca la normativa vigent. Tot i això, mai s'ha arribat a superar els nivells d'alerta. Concretament, la Plana de Vic és una de les zones més afectades pels alts índex d'ozó troposfèric. Els motius són diversos però es poden resumir per l'orografia del terreny, que causa una forta inversió tèrmica on no hi circula el vent; les partícules procedents de la combustió dels vehicles de l'àrea metropolitana que arriben amb la marinada; i els gasos de la crema de la biomassa.  L'ozó és un gas que es troba a l'atmosfera que, segons l'alçada, pot ser estratosfèric – l'ozó que protegeix de la radiació solar- i l'ozó troposfèric, que es troba al nivell de la superfície, el que es respira. En declaracions a l'ACN, una de les impulsores del projecte europeu Captor i investigadora del CSIC, Anna Ripoll, ha explicat que l'ozó troposfèric és un contaminant secundari que es forma a l'atmosfera, però no hi ha cap agent que el produeixi. Es tracta d'òxids de nitrogen, que barrejats amb la radiació solar i amb compostos orgànics volàtils, formen l'anomenat ozó troposfèric. Pel que fa als òxids de nitrogen, provenen bàsicament de les combustions dels vehicles, vaixells i centrals elèctriques, mentre que els compostos orgànics volàtils poden provenir de l'activitat humana, però una bona part arriben de fonts naturals com la mateix vegetació. La unió d'aquests dos factors, accentuats per una intensa radiació solar, formen l'ozó troposfèric.  A les ciutats, l'ozó troposfèric no representa un problema important perquè hi ha altres gasos, com el monòxid de nitrogen, que reaccionen amb ell i llavors s'acaba degradant, ha explicat Ripoll. Aquest, però, no és el cas de les zones rurals on no hi ha prou concentracions de gasos que neutralitzin els òxids de nitrogen i, per tant, la formació d'aquest tipus de compostos esdevé més elevada que els agents que l'han de destruir, i s'acaben acumulant.  Aquest darrer és el cas de la Plana de Vic, un dels llocs escollits pels investigadors per concentrar l'estudi. La normativa europea estableix que les concentracions d'ozó no poden superar els 240 micrograms per metre cúbic, l'anomenat llindar d'alerta. A Catalunya mai s'ha arribat a aquesta xifra. El problema a la Plana de Vic és que sovint se supera l'anomenat llindar d'informació, que s'estableix als 180 micrograms per metre cúbic. Aquest és un índex que no és perillós, però és superior al que seria recomanable. La normativa marca que quan se supera el llindar d'informació, les autoritats han d'avisar la població perquè aquelles persones amb malalties respiratòries, com asma o bronquitis, per exemple, no practiqui exercici a l'aire lliure. "Una persona sana no tindria problemes amb aquests nivells, tot i que no és el més recomanable", ha assenyalat Ripoll.  Aparells 'low-cost' per empoderar la ciutadania Tot  i que de moment s'han instal·lat una vintena d'aparells i l'any que ve es preveu arribar fins als 35, el sistema de captació que s'utilitza és relativament senzill de tal manera que qualsevol persona es pugui fabricar la seva pròpia estació. Des del projecte Captor es donarà suport tècnic pel desenvolupament dels sensors de baix cost per a aquelles persones que vulguin instal·lar-los a casa seva. Anna Ripoll ha explicat que aquesta iniciativa ha de permetre "empoderar" la ciutadania perquè participi activament en la presa de decisions que ajudin a trobar solucions al problema de la contaminació atmosfèrica.  L'objectiu del projecte Captor és complementar les mesures oficials amb mesures que provenen dels aparells de les cases dels ciutadans. Ripoll ha explicat que la resposta ciutadana els va sorprendre "gratament" perquè de la vintena de voluntaris que necessitaven, els van arribar a contactar més de 80 persones. Gràcies a la bona predisposició de la ciutadania van poder escollir els millors indrets on situar els aparells per a l'estudi i que complien els requisits. Els condicionants per participar al projecte eren disposar de llocs que estiguessin allunyats dels focus emissors de trànsit i indústries, ubicats en zones suburbanes o rurals i que tinguessin connexió wifi a la xarxa per poder enviar les dades recollides al servidor central.  Anna Romeu viu en una casa als afores de Balenyà on s'ha instal·lat un dels aparells. Ella forma part de l'associació de defensa del territori 'Ara o Mai' i ja es considera conscienciada sobre la problemàtica de la contaminació atmosfèrica. Romeu ha explicat que de seguida es va prestar voluntària perquè des de sempre havia tingut la inquietud de saber "què passa realment a casa meva". "Sempre fa molt vent i em preguntava si aquí devia arribar la contaminació de Barcelona", ha explicat. El fet de conèixer les dades de primera mà i poder participar al projecte, ha assenyalat Romeu, "també ajudarà a acostar la problemàtica a la gent del meu voltant".  D'on sorgeix el problema a la Plana de Vic? Un dels membres del grup de treball de Qualitat de l'Aire del Grup de Defensa del Ter, Miquel Erra, ha explicat que la Plana de Vic és un dels indrets de Catalunya més afectats per les altes concentracions d'ozó troposfèric. De fet, entre el 50 i el 60% dels episodis per ozó troposfèric que es donen a Catalunya, tenen lloc a la Plana de Vic. Les raons són diverses, però un dels principals motius és la orografia de la zona. El terreny provoca una forta inversió tèrmica que "atrapa" aquest tipus de partícules i n'evita la dispersió, ha explicat Erra.  Un altre dels factors que contribueix a la formació d'ozó són els combustibles, ja sigui els provinents del trànsit, com els que es cremen a nivell domèstic o industrial provinents de la biomassa. A Manlleu – una de les zones de cota més baixa de la Plana de Vic-, en els últims anys s'han detectat elevats índex de benzopirè, un element cancerigen que tindria origen en la crema d'un tipus específic de biomassa.  D'altra banda, el vent de marinada, que comença a arribar a la plana al migdia, arrossega els gasos de la combustió dels vehicles de l'àrea metropolitana que després l'orografia del territori no deixa escapar acumulant-ne grans concentracions. Miquel Erra ha explicat que això s'ha pogut esbrinar gràcies a les estacions oficials que hi ha situades a Tona, Vic i Pardines (Ripollès). Mentre que quan hi ha marinada els índex es disparen a Tona al voltant de les dues del migdia, augmenten a Vic sobre les 4 de la tarda i a Pardines s'eleven a partir de les 6. Segons ha explicat Erra, les partícules, en ocasions, arriben fins a Bellver de Cerdanya sempre per la marinada a través del canal del Vallès.  Per conèixer amb concreció els efectes que pot tenir l'ozó troposfèric sobre les persones, Erra ha defensat que caldria engegar estudis epidemiològics per saber si les partícules arriben al rec sanguini, veure quines són les conseqüències i començar a prendre mesures. De moment, Miquel Erra ha reclamat a les institucions que una de les iniciatives que es podrien prendre per començar a eradicar el problema seria reduir els límits de velocitat màxima per als vehicles de l'àrea metropolitana Catalunya, Itàlia i Àustria El projecte Captor s'estructura en tres tandes de recollida de dades. Aquest estiu la campanya se centra a Catalunya amb una vintena de sensors que mesuren l'ozó troposfèric. En les campanyes ciutadanes dels estius del 2017 i 2018, a Catalunya s'instal·laran 35 sensors, i els mesuradors s'estendran a Itàlia i Àustria amb 30 i 20 estacions respectivament. Els mesuraments a Catalunya es reparteixen entre el Barcelonès, els Vallesos, el Maresme i Osona. A Itàlia els aparells es concentraran a la Plana Padana i la Vall del Po, mentre que a Àustria es repartiran per la Baixa Àustria, Burgenland i Estíria.  Els agents participants en el projecte subvencionat per la Comissió Europea dins el marc del projecte Horitzó 2020 són la Universitat Politècnica de Catalunya, el Consell Superior d'Investigacions Científiques, Ecologistes en Acció, Guifi.net, Legambiente, Zentrum für Soziale Innovation, Global 2000, Université Blaise Pascal Clermont-Ferrand i més d'un centenar de ciutadans europeus.

Summary: 20 noves estacions mesuren la qualitat de l'aire a Catalunya per sensibilitzar sobre la contaminació atmosfèrica


La presidenta del PP valencià Isabel Bonig ha ofert aquest dijous “suport sense fissures” al president de la Generalitat Valenciana Ximo Puig en la seva reclamació d’un millor finançament durant la conferència de presidents autonòmics de la pròxima setmana. Bonig, que ha iniciat la ronda de consultes que el president valencià duu a terme amb els principals partits,  ha dit que ens trobem en un moment que requereix “d’alçada de mires” i que Ximo Puig té a l’abast canalitzar un tema que és crucial com la millora del finançament i que amb el seu suport el PP “no demana res a canvi”. La líder dels populars valencians ha indicat que "si el president de la Generalitat Valenciana vol el millor per als valencians i la presidenta del PPCV també, la conclusió és que hem de parlar més. Hi ha d'haver una comunicació fluïda entre el PSPV i el PPCV, sense mirar al passat”.  Bonig ha indicat que és “conscient” de la necessitat d’un nou model de finançament per als valencians, que no necessiten “ni vencedors ni vençuts, necessita justícia i aquí hi ha el suport del PPCV”.  La dirigent del PP valencià ha dit que cal deixar d’un costat “els populismes i els radicalismes” i ha dit que si s’ha arribat a un acord a l’Estat espanyol amb el PSOE “la Comunitat Valenciana també els necessita”.

Summary: El PP valencià ofereix “suport sense fissures” a Ximo Puig per aconseguir millor finançament


El Servei Català del Trànsit ha informat que cap a tres quarts de set de la tarda s’ha obert l’AP-7 en sentit sud a l’altura de Cambrils (Baix Camp). Encara està tallada en sentit nord i es fan desviaments per la N-340. La circulació a la via ha restat alterada a partir de les tres de la tarda per un incendi en unes restes vegetals. El foc s’ha iniciat a dos quarts de tres del migdia en una finca situada a la partida de Vilagrassa, a tocar de l’autopista, concretament a l’alçada del quilòmetre 261. La densitat del fum ha obligat a tallar la via en els dos sentits des del quilòmetre 257 fins al 265. El vent ha dificultat les tasques d’extinció d’un foc en el qual treballen sis dotacions dels Bombers de la Generalitat. (S’ha afegit el detall de la reobertura de l’autopista en sentit sud) El sotscap territorial de Tarragona dels Bombers, Vicente Hernàndez, ha explicat que l'incendi s'ha originat en unes restes de poda i que, com a conseqüència del fort vent que bufa a la zona, ha arribat fins a la mitjana de l'autopista, on ha cremat una filera de xiprers. L'extinció del foc es fa a través de línies d'aigua i amb l'ajuda d'una retroexcavadora que tira sorra damunt les restes de poda.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Reobren l’AP-7 en sentit sud a Cambrils, al punt tallat per l’incendi a una finca al costat de l’autopista


L'A-2 registra aquesta tarda deu quilòmetres de retencions a Castellolí en sentit Lleida a causa d'un camió que ha fet la tisora, segons ha indicat el Servei Català de Trànsit. L'accident s'ha produït poc després de tres quarts de quatre quan el camió, que transportava cafè, ha fet la tisora al quilòmetre 561 i ha quedat travessat a la via. L'autovia s'ha hagut de tallar en sentit Lleida i s'han fet desviaments al quilòmetre 570 en sentit contrari. Cap a un quart de sis ja s'ha pogut reobrir un carril. El camioner ha resultat ferit greu en l'accident. A més d'aquest accident de l'A-2, aquest dijous s'han registrat més accidents de trànsit. La C-35 està tallada en els dos sentits a Hostalric per un xoc que s'ha produït a un quart de tres del migdia entre un camió i un turisme i es fan desviaments per l'interior de la localitat. Dues persones han quedat ferides greus en aquest accident. A l'AP-7 a Montmeló al voltant de les quatre de la tarda s'ha hagut de tallar un carril en sentit nord a causa d'un xoc entres dos camions. També a aquesta hora a la C-17 un turisme s'ha accidentat i incendiat a l'alçada de Mollet del Vallès i això provoca algunes retencions en aquest tram de via. Al cap d'una hora, cap a les cinc, també hi ha hagut un altre accident a la mateixa via a Tagamanent, on un turisme ha sortit de la via i obliga a tallar un carril en sentit nord, cosa que provoca algunes retencions de vehicles. El Servei Català de Trànsit demana que es moderi la velocitat en cas de pluja i recomana augmentar la distància de seguretat per evitar accidents.

Summary: Deu quilòmetres de cues a l'A-2 a Castellolí per un camió que ha fet la tisora


El Centro Botín de Santander ha presentat aquest dilluns una mostra "única" i "antològica" amb els principals treballs escultòrics de Joan Miró. L'exposició reuneix per primera vegada a nivell internacional més d'un centenar d'escultures de tots els períodes artístics de Miró, dibuixos, esborranys, fotografies de l'artista, vídeos i objectes inèdits restaurats per l'ocasió. 'Joan Miró: Esculturas 1928-1982' es podrà visitar des d'aquest dimarts fins el 2 de setembre en el centre d'art privat de la Fundació Botín. Així, la mostra aborda la capacitat de Miró per transformar objectes quotidians en peces artístiques amb la presència d'objectes originals i els materials que utilitzava en les seves creacions. Es tracta d'un projecte comissariat per l'experta en l'obra de Miró María José Salazar i el net de l'artista, Joan Punyet Miró.

Summary: El Centre Botín de Santander explora el món escultòric de Joan Miró amb obres inèdites a l'Estat