Catalunya ha sumat aquest diumenge 1.273 nous casos confirmats per PCR de covid-19, elevant la xifra total als 129.656, segons l'últim balanç del Departament de Salut. Són 83 positius menys que els reportats fa 24 hores. La xifra de casos amb totes les proves és de 153.600 (1.345 més en les últimes hores). Des de l'inici de la pandèmia han ort 13.233 persones per coronavirus a Catalunya, 11 més que en el darrer balanç. Els ingressats als hospitals pugen en 35 persones i ara són 754, dels quals 124 estan a l'UCI, tres menys que fa 24 hores. El risc de rebrot puja amb força de 154 a 162,29, mentre que la velocitat de propagació segueix acostant-se a l'1, registrant un 0,96. Segons les últimes dades del Departament de Salut, el risc de rebrot segueix per sota dels 200, però puja per tercer dia consecutiu. Entre els dies 27 d'agost i 2 de setembre, aquest indicador estava en 193,45 (per sobre de 100, el risc de rebrot es considera alt). Durant la setmana del 3 al 9 de setembre va baixar a 184,17 i ara (setmana del 10 al 16 de setembre), se situa en 162,29, vuit punts més que fa 24 hores (154,10). Pel que fa a la taxa de reproducció del virus (Rt), segueix per sota d'1, però encara molt a prop, en el 0,96, quatre centèsimes més que divendres. Això vol dir que, de mitjana, una persona infectada transmet el virus a menys d'una persona (dada clau per frenar la propagació de la covid-19). Entre els dies 27 d'agost i 2 de setembre, l'Rt a Catalunya era de 1,01, durant la setmana del 3 al 9 de setembre va ser de 1,02, i aquesta setmana, del 10 al 16 de setembre, és de 0,96. En relació amb els casos confirmats per PCR, durant l'última setmana s'han registrat 6.393 casos, una xifra inferior als 7.043 positius detectats la setmana anterior. Per altra banda, la taxa de confirmats per PCR en els darrers set dies se situa en 83,33 per cada 100.000 habitants. La setmana del 27 d'agost, la taxa marcava 94,54 casos per cada 100.000 habitants, mentre que la del 3 de setembre se situava en 91,80. Al llarg de la darrera setmana s'han fet 86.835 proves PCR a tot el territori, de les quals un 7,89% han sigut positives. La mitjana d'edat dels casos positius és de 39,90 anys. Pel que fa al total de casos des de l'inici de la pandèmia (153.600, segons l'últim balanç), 129.656 han estat confirmats per PCR, 4.547 per epidemiologia, 3.884 són casos probables, 4.932 s'han detectat a través de proves ELISA i 10.581 a través de tests serològics (les proves ELISA i els tests serològics donen informació sobre l'estat immunològic). En les darreres hores s'han notificat onze defuncions, elevant el total de víctimes mortals a Catalunya fins a 13.223. Moltes de les morts no classificades s'han pogut col·locar ara en la categoria que els correspon pel lloc on s'ha produït la mort. Així, 8.040 han mort en centres hospitalaris o sociosanitaris, 4.181 en residències, 838 en domicilis i 174 segueixen sent no classificables (+1). Des de l'esclat de la pandèmia s'han registrat 16.483 casos confirmats per PCR a les residències, 22 més en comparació amb l'últim balanç. Si es tenen en compte la resta de proves, la xifra s'eleva a 18.097 (28 més). Des del març, fins a 6.500 persones que vivien en residències han mort, les mateixes que fa 48 hores. D'aquestes defuncions, 2.166 s'han produït en centres hospitalaris o sociosanitaris, 4.166 en residències, 100 en domicilis i 68 no es poden classificar per falta d'informació. Regió sanitària de Barcelona: els indicadors estan en valors similars A la regió sanitària de Barcelona ciutat, que inclou la capital catalana, Montcada i Reixac i una ABS de Sant Adrià de Besòs, el nombre total de confirmats per PCR se situa en 32.768 (694 més que en l'últim balanç), xifra que s'eleva a 39.921 amb totes les proves. Des de l'inici de la pandèmia han mort 4.459 persones a l'àrea (quatre més que les reportades en les darreres hores). El risc de rebrot se situa en 176,97, nou punts més que fa 24 hores. El de la setmana del 3 de setembre era de 190,19. L'Rt puja lleugerament fins a 1,00 (la setmana anterior estava en 0,99), i la taxa de confirmats per PCR els últims set dies és de 83,75 per cada 100.000 persones. A la regió hi ha 133 pacients ingressats (sis més que en l'últim balanç), 24 dels quals a l'UCI (un menys). A la ciutat de Barcelona, s'han registrat 31.902 casos confirmats per PCR des de l'inici de la pandèmia (368més) i 38.855 amb totes les proves. Un total de 4.418 persones han mort per coronavirus en aquests mesos, quatre en les últimes hores. Per altra banda, el risc de rebrot baixa fins a 174,76 (en l'interval anterior era de 186,76 i la setmana del 27 d'agost era de 210,29). L'Rt puja lleugerament fins a 1,01, mentre que la setmana anterior era de 0,98. Hi ha 129 ingressats (sis més), 22 dels quals a l'UCI (dos menys). Regió metropolitana nord: s'atura la baixada del risc de rebrot La regió metropolitana nord suma 31.420 casos confirmats per PCR des de l'inici de la pandèmia (338 més que en l'últim balanç) i 36.449 amb totes les proves. El territori ha registrat 3.034 morts des de l'inici de la pandèmia (quatre més que les informades fa 24 hores). El risc de rebrot puja des de divendres a 164,23 (era de 187,94 durant la setmana anterior), mentre que la velocitat de propagació del virus segueix per sota de l'1, en concret a 0,93. La setmana del 3 al 9 de setembre va ser de 0,98. Per altra banda, la taxa de confirmats per PCR en els darrers set dies és de 82,60 per cada 100.000 habitants. Segons les últimes dades, hi ha 259 pacients ingressats (quatre més), 31 a l'UCI (-1). A la ciutat de Sabadell, una de les capitals del Vallès Occidental, s'han registrat 3.732 casos confirmats per PCR de l'inici de la pandèmia, 62 més que en el darrer balanç. Comptant totes les proves, la xifra de casos s'eleva a 4.337. Des de l'inici de la pandèmia, la població ha registrat 379 defuncions, cap més que les informades fa 48 hores. El risc de rebrot puja 25 punts en 24 hores i està en 178,94, però està clarament per sota dels valors de la setmana del 3 de setembre (207,39). L'Rt puja lleugerament fins a 0,96 (inferior a la setmana anterior, quan era de 0,95), mentre que la taxa de confirmats per PCR és de 89,5 per cada 100.000 habitants. Hi ha 51 pacients ingressats (dos més), tres dels quals a l'UCI (-1). A Terrassa, l'altra capital de la comarca, el nombre total de casos confirmats per PCR des de l'inici de la pandèmia és de 3.582 (38 més en les últimes hores), 4.060 amb totes les proves. Un total de 272 persones hi han mort durant els últims mesos (les mateixes). El risc de rebrot baixa uns 5 punts en 24 hores, fins a 228,9. La setmana del 3 de setembre era de 334,69. L'Rt baixa fins a 0,89 (la setmana anterior era d'1,4) i la taxa de confirmats per PCR és de 113,06 per cada 100.000 habitants. Actualment hi ha 37 pacients ingressats, sis dels quals a l'UCI (un més). El risc de rebrot de Badalona, on també s'han fet cribratges en barris concrets, torna a pujar després d'uns dies a la baixa i ara està en 195,78. La setmana anterior va ser de 200,85. L'Rt puja en 24 hores i se situa en 1,01. Era de 0,83 entre el 3 de setembre i el 9. Des de l'inici de la pandèmia, la població ha registrat 4.212 casos confirmats per PCR (+44) i 251 morts (un més). Hi ha 27 pacients ingressats (+1), tres a l'UCI (igual). Regió metropolitana sud: els indicadors segueixen a la baixa La regió sanitària metropolitana sud suma un total de 25.700 confirmats per PCR (167 més en les darreres hores) i 30.078 amb l'acumulat de totes les proves. Les persones que han mort per coronavirus són 2.406 (tres més que les reportades fa 24 hores). El risc de rebrot puja uns 2 punts en 24 hores i se situa en 126,92. Va ser de 232,16 en la setmana del 3 de setembre. La velocitat de propagació del virus segueix per sota de l'1 i està en 0,77, mentre que la taxa de confirmats per PCR és de 64,8 per cada 100.000 habitants. En aquesta regió, hi ha 112 pacients ingressats per la covid-19 (+3), dels quals 28 són a l'UCI (un menys). A L'Hospitalet de Llobregat s'han registrat 8.803 casos confirmats per PCR, 53 més respecte a les últimes dades. Tenint en compte totes les proves, el nombre de casos creix fins als 9.679. Les defuncions a la segona ciutat de Catalunya han estat 525 (igual que les reportades fa 48 hores). El risc de rebrot puja 22 punts en 24 hores i està en 2363,18. També està per sota del de la setmana del 3 de setembre, quan va ser de 360,71. Per altra banda, l'Rt creix una mica i està en 0,90, per l'1,12 de la setmana anterior. Actualment hi ha 43 pacients ingressats (tres més), 14 a l'UCI (igual). Catalunya central: risc a l'alça, també el de Vic La regió sanitària de la Catalunya Central té un total de 8.744 casos confirmats per PCR, 90 més en les últimes hores. La xifra s'eleva a 10.640 si es tenen en compte les altres proves. Des de l'inici de la pandèmia han mort 1.630 persones en aquesta regió, les mateixes que les reportades fa 48 hores. El risc de rebrot puja fins a 202,95 punts. La setmana anterior era de 125,64. La taxa de reproducció del virus puja mínimament en 24 hores, situant-se en 1,34 (la setmana del 3 de setembre era de 0,95) i la taxa de confirmats per PCR per 100.000 habitants és de 101,76. La regió suma 38 pacients ingressats (set més respecte a l'última actualització), cinc a l'UCI (un més). A Vic, on s'ha dut a terme un cribratge massiu al barri del Remei, el risc de rebrot torna a pujar 74 punts i està en 398,54. Supera la xifra de la setmana anterior (316,29). L'Rt puja a 1,22, quan la setmana del 3 de setembre era de 0,88. A la capital d'Osona s'han notificat 1.069casos confirmats per PCR des de l'inici de la pandèmia (13 més), 1.181 si es tenen en compte totes les proves. Per altra banda, el nombre de defuncions és de 94, les mateixes que fa 48 hores. Segons l'últim balanç hi ha set pacients ingressats, un dels quals a l'UCI. Camp de Tarragona: el risc i l'Rt pugen Al Camp de Tarragona s'han registrat 5.483 casos confirmats per PCR, amb un creixement de 62 positius respecte a l'anterior balanç. Si es tenen en compte totes les proves, el nombre acumulat de casos des de l'inici de la pandèmia és de 6.017. En aquesta regió han mort 417 persones (igual). El risc de rebrot puja 13 punts i està ara en 156,60, per sota del de la setmana del 3 al 9 de setembre (163,33). L'Rt puja en 24 hores i està en 1,00, mentre que la taxa de confirmats per PCR se situa en 78,88 per cada 100.000 habitants. Segons les últimes dades, hi ha 67 pacients ingressats (quatre més), 10 dels quals a l'UCI (+1). A Reus, on Salut va iniciar un cribratge i on es va detectar un brot a l'hospital, el risc de rebrot puja 12 punts en 24 hores i està en 216,93, però clarament per sota dels registres de la setmana del 27 d'agost (338,2). L'Rt també puja i està ara en 1,07 (la setmana anterior va ser de 0,85), mentre que la taxa de confirmats per PCR és de 103,35 per cada 100.000 habitants. En l'última setmana (del 10 al 16 de setembre) s'han confirmat 114 casos. En aquesta ciutat, des de l'inici de la pandèmia s'han registrat 1.314 casos per PCR (13 reportats en les darreres hores) i 1.397 amb totes les proves. La capital del Baix Camp ha registrat 64 defuncions des de l'inici de pandèmia (igual), i té 22 persones ingressades, dues d'elles a l'UCI. Terres de l'Ebre: continua en risc moderat La regió de les Terres de l'Ebre acumula, des de l'inici de la pandèmia, 1.085 casos confirmats per PCR (10 més que en el balanç anterior) i 1.271 si es tenen en compte la resta de proves. En aquesta regió han mort 65 persones (igual que en l'últim balanç). El risc de rebrot segueix per sota dels 100, baixant un punt en 24 hores (62,82). Per altra banda, la taxa de confirmats per PCR en els darrers set dies és de 29,91 per 100.000 habitants, mentre que l'Rt baixa i està en 1,11. Segons l'últim balanç, hi ha 3 pacients ingressats (+1), un a l'UCI (igual). Regió de Lleida: millora la situació A la regió sanitària de Lleida, hi ha acumulats 11.217 casos confirmats per PCR, 58 més que el dia anterior. Són 11.847 si es tenen en compte totes les proves. Un total de 299 persones han mort per coronavirus des de l'inici de la pandèmia (les mateixes). Pel que fa al risc de rebrot, puja dos punts i se situa en 141,19, per sota del registrat la setmana anterior (168,09). La velocitat de propagació se situa a 0,93. La taxa de confirmats per PCR del 10 al 16 de setembre és de 79,11 per 100.000 habitants. Hi ha 24 pacients ingressats (+1), cinc a l'UCI (un menys). Alt Pirineu i Aran: torna a pujar el risc de rebrot La regió sanitària de l'Alt Pirineu i l'Aran ha registrat 899 casos confirmats per PCR (18 més en les últimes hores) i 1.050 sumant totes les proves. Un total de 29 persones han mort des de l'inici de la pandèmia (cap defunció reportada en les últimes 24 hores). El risc de rebrot baixa i està en 448,90. La setmana del 3 de setembre, la regió presentava un risc de 288,23. L'Rt baixa fins a 1,41, mentre que la taxa de confirmats per PCR és de 192,04 per cada 100.000 habitants. Les últimes dades assenyalen que hi ha 12 pacients ingressats i cap a l'UCI (mateixa xifra). Regió de Girona: el risc de rebrot es modera però no a Girona i a Salt A la regió sanitària de Girona, els casos confirmats per PCR acumulats són 10.440 (263 més), i pugen a 12.782 si es tenen en compte totes les proves. Des de l'inici de la pandèmia han mort 848 persones al territori (igual que les informades en les darreres hores). El risc de rebrot puja tres punts en 24 hores i està en 197,01, mentre que la setmana del 3 de setembre va ser de 198,12. L'Rt segueix per sobre de l'1 i és d'1,07, i la taxa de confirmats per PCR del 10 al 16 de setembre és de 98,65 per cada 100.000 habitants. Hi ha 65 pacients ingressats (set més), 13 dels quals a l'UCI (-1). A la ciutat de Girona, el risc de rebrot ha pujat 20 punts i ara és de 760,95, molt per sobre del de la setmana del 3 de setembre, quan va ser de 337,51. La velocitat de propagació del virus es redueix i està en 1,82, mentre que la taxa de confirmats per PCR és de 260,79 per cada 100.000 habitants. La capital del Gironès suma 1.941 casos confirmats per PCR (31 més en comparació amb l'última actualització) i 2.453 si es tenen en compte totes les proves. El nombre de defuncions des de l'inici de la pandèmia és de 145, amb vuit persones ingressades per coronavirus, una de les quals a l'UCI. A la ciutat de Salt, on el 3 de setembre va començar un cribratge, el risc de rebrot baixa 22 punts i se situa en 420,15. L'Rt puja lleugerament i està en 0,69. Des de l'inici de la pandèmia, s'han confirmat per PCR 803 casos (20 més respecte a l'últim balanç) i 884 amb totes les proves. El nombre de defuncions és de 21 (cap en les darreres hores) i la xifra de pacients ingressats és de 4 (+1), un a l'UCI. Tant a Girona com a Salt s'han imposat noves restriccions en els últims dies. Manlleu, Girona i Salt, municipis amb més risc de rebrot Manlleu, Girona i Salt, per aquest ordre són els municipis catalans que apareixen en el rànquing amb el risc de rebrot més alt. Manlleu arriba a la primera posició amb 825,19 punts, Girona està en segona posició amb 760,95. Tercer està Salt, que baixa a 420 respecte els 440 de fa un dia. Pel que fa a la taxa de transmissió, els tres municipis que la tenen més alta són Olot (2,42), Manlleu (2,39) i Cambrils (2,17).

Summary: Catalunya suma 1.273 nous casos de covid-19 confirmats per PCR i 11 morts


El número 2 de Ciutadans (C's) al Senat per Girona, Marc Tarrús, ha reiterat la proposta del partit de reduir l'IVA cultural i situar-lo al 7%. Com ja va fer el passat 9 de desembre, el candidat ho ha situat com una de les mesures estrella que proposa Ciutadans per "reactivar el sector". Segons Tarrús, abaixar l'impost és necessari "si volem tenir un PIB cultural competitiu". Al costat d'això, el número 2 al Senat concreta que, si governen la Moncloa, establiran una quota per als autònoms que vagi en funció dels seus beneficis. "La cultura és una riquesa social i motor del creixement econòmic", ha dit Marc Tarrús. A més, el número 2 al Senat assegura que cal "reactivar l'economia d'un sistema seriosament perjudicat per les polítiques fiscals".

Summary: C's de Girona reitera l'aposta per reduir l'IVA cultural al 7% com a mesura estrella per "reactivar" el sector


Les Garrigues han recollit, des del juliol, un total de 632 signatures contràries al projecte de gasificació de compostos derivats de residus projectat a la planta de tractament de purins de Tracjusa de Juneda. Els signants, que s'han adherit al manifest promogut pel Consell Comarcal de les Garrigues, reclamen al Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació que estableixi unes mesures de tractament de les dejeccions ramaderes "mediambientalment sostenibles i respectuoses amb la salut de les persones de les àrees d'influència", per tal de donar una solució al sector ramader de la comarca. A la vegada, sol·liciten al Departament de Salut que tingui en compte les dades actuals d'emissions a la zona i que revisi els seus informes en relació amb el projecte de Nova Tracjusa. En el Consell d'Alcaldes celebrat el 29 de juliol a les Borges Blanques, representants dels Departaments de Territori i Salut van exposar als responsables municipals de la comarca els respectius informes favorables al projecte. També va intervenir un representant de la plataforma Aturem la Incineradora a Juneda, que va defensar el seu posicionament contrari al projecte.   El Departament d'Agricultura no va participar, finalment, en la trobada tot i haver estat convidat. En aquest sentit, el president del Consell Comarcal de les Garrigues, Jaume Setó, ha explicat que, malgrat que ha reclamat en diverses ocasions a la consellera Teresa Jordà el posicionament del departament al respecte, assegura que no ha obtingut resposta i "la gent de la comarca continua esperant aquestes explicacions als nostres representants municipals".    En el mateix Consell d'Alcaldes es va aprovar un manifest, per unanimitat dels assistents, en contra de la gasificació de compostos derivats de residus a la planta Tracjusa. El text també emplaça el Departament d'Agricultura, a encapçalar la implantació, a escala nacional i de forma especial per al territori de les Garrigues, d'unes "mesures de gestió de dejeccions ramaderes que ja s'apliquen en altres zones amb la mateixa singularitat, que són mediambientalment sostenibles i respectuoses amb la salut de les persones de les àrees d'influència, i com a solució per al sector ramader de la comarca".    El manifest es va fer arribar als ajuntaments garriguencs, juntament amb un full de recollida de signatures per tal que les corporacions municipals poguessin posar-los a disposició de la ciutadania, associacions i entitats municipals i, així, les persones que s'hi volguessin sumar ho poguessin fer.   Des del govern del Consell Comarcal de les Garrigues es veu amb "preocupació" la situació que es pugui generar en una zona que "ja en l'actualitat es veu molt saturada d'emissions per altres plantes existents". Per aquest motiu, l'ens comarcal va sol·licitar al Departament de Salut que tingués en compte les dades actuals d'emissions a la zona, donades les últimes captures realitzades pels mesuradors situats que estableixen que "actualment se superen els llindars permesos". El consell també va emplaçar Salut a revisar els seus informes en relació amb el projecte de Nova Tracjusa, tenint en compte els preceptes establerts per la Unió Europea.   Finalment, des del Consell Comarcal de les Garrigues, es va demanar a Territori i Sostenibilitat la retirada del projecte de gasificació de compostos derivats de residus previst a Juneda, "donat l'elevat nivell de contaminació existent a la zona". Mostra d'això és que el 24 de juliol l'estació de mesurament de la contaminació atmosfèrica que la Generalitat té al pla del Molí de Juneda va registrar la dada més elevada de Catalunya en presència de micropartícules d'entre 2,5 i 10 micres (PM10), superant el valor límit diari de 50mg/m3 establert per llei com el de protecció de la salut humana.

Summary: Més de 600 signatures recollides a les Garrigues en contra del projecte de la Nova Tracjusa


Ábalos no tanca la porta a acords amb les forces independentistes després del 28-A però diu que serien “puntuals” ACN Madrid.-El secretari d’Organització del PSOE, José Luís Ábalos, ha retret aquest dilluns a la líder de Cs a Catalunya, Inés Arrimadas, el seu trànsit a la llista electoral de Cs al Congrés dels Diputats, i ha avançat que el PSOE acceptarà debats electorals on participi Vox, també amb presència de Pedro Sánchez. Segons Ábalos, el seu gest Arrimadas “abandona” el compromís amb els votants que la van portar a guanyar les eleccions a Catalunya fa un any i quatre mesos. “Més enllà dels interessos partidistes i personals, hi ha el compromís amb el seus votants”, ha dit Ábalos, que també ha retret a Arrimadas que hagi anat a Waterlooo a “reivindicar” a Carles Puigdemont com a president de la Generalitat. “Puigdemont ha de ser història per als catalans”, ha dit, i “al partit que va guanyar les eleccions a Catalunya se li espera alguna cosa més, o és que necessita Puigdemont per poder tirar del carro?”, ha preguntat Ábalos. En roda de premsa a la seu del PSOE, Ábalos ha afirmat que el salt d’Arrimadas “podria ser admissible i comprensible”, des del punt de vista “personal fins la necessitat de fer un cop de mà a Rivera en hores baixes”, però “el lògic” seria que assumís la seva responsabilitat a Catalunya”. En aquest sentit, ha recordat que Arrimadas va renunciar a la investidura i “més enllà de seguir vivint de l’enfrontament permanent i d’excursions de cap de setmana no ha contribuït massa” a la solució del conflicte a Catalunya. El número dos del PSOE també ha retret a Ciutadans que aposti pels partits de l’extrema dreta i no pels socialistes, i no ha tancat la porta tampoc a la possibilitat d’assolir acords amb les forces independentistes, tot i que ha apuntat que serien de caràcter “puntual”. Ábalos ha deixat clar que la seva formació no exclourà ningú als debats que es plantegin en aquestes eleccions. Tampoc Vox, malgrat que no té representació parlamentària. Segons el secretari d’Organització del PSOE Sánchez podria participar en debats també amb Vox.  Pel que fa al cap de llista del PSC per Barcelona –on Meritxell Batet ja recull avals de cara a unes primàries que la podrien enfrontar a Josep Borrell- Ábalos ha apuntat que aquesta serà una decisió dels socialistes catalans.  Pel que fa als indults, ha demanat ser “respectuosos” i “sortir de l’àmbit de la propaganda”. “Primer que hi hagi la pena, i després ja parlarem d’indults”, ha afirmat Ábalos, que ha recordat que perquè hi pugui haver indults hi ha d’haver una petició del tribunal sentenciador, és a dir del Suprem.

Summary: El PSOE retreu a Arrimadas que “abandoni” el compromís amb els seus votants i avança que acceptarà debats amb Vox


El president del Parlament Europeu, Martin Schulz, ha condemnat aquest dimarts els atemptats a Brussel·les, que ha descrit com a “atroços”. En una piulada, Schulz ha mostrat la seva solidaritat amb les víctimes i ha demanat als ciutadans que es mantinguin “en un lloc segur” i segueixin “les instruccions de les autoritats”. Des de la Comissió Europea, la vicepresidenta Kristalina Georgieva ha recomanat a la gent que es quedi “a casa o dins dels edificis”. El primer ministre belga, Charles Michel, ha demanat als ciutadans que “evitin tot desplaçament” i que en cas d’emergència truquin al centre de crisi, al número 1771. Michel ha piulat que està seguint la situació “minut a minut” i que la seva “prioritat absoluta” són les víctimes. El primer ministre britànic, David Cameron, s’ha mostrat “en xoc i preocupat” pels atemptats a Brussel·les, que segons les autoritats belgues han causat “diverses víctimes”. El líder britànic ha ofert tota la seva ajuda a Bèlgica i ha convocat amb urgència una reunió del seu gabinet d’emergències.  La presidenta de Lituània ha condemnat els “terribles actes de terrorisme” a la capital belga i ha ofert la seva solidaritat. Des de Letònia, el ministre de l’Exterior, Edgars Rinkevics, ha dit que té “el sentiment terrible que no es tracta de “si” sinó de “quan” hi pot haver un atemptat. “Letònia està amb Brussel·les i Bèlgica en solidaritat contra el terrorisme”, ha piulat.

Summary: Schulz condemna els “atacs atroços” a Brussel·les i demana a la població que es quedi a un “lloc segur”


Un guàrdia civil que va intervenir en diversos registres relacionats amb els preparatius del referèndum ha identificat l'exsecretari de Difusió Antonio Molons (investigat al jutjat 13) com la persona encarregada de la contractació de la cartelleria del referèndum. Fins ara, alguns testimonis havien explicat que "un tal Toni" els havia encarregat gestions sobre els cartells de l'1-O i aquest agent ha incriminat directament Molons. Ha explicat que va prendre declaració al dissenyador gràfic Enric Vidal, que li va explicar que s'havia reunit amb aquest "tal Toni" i que li va facilitar una targeta SIM per contactar-hi. Estirant el fil i en un registre a casa de Molons, van trobar aquesta targeta SIM i un cartró d'una altra targeta (que no hi era) que coincidia amb la que hauria entregat a Vidal per poder-hi parlar. També ha contradit la versió de l'exsecretari general del Diplocat, Albert Royo, i ha dit que els parlamentaris que van venir a Catalunya van fer-ho a petició del consorci i per fer "inequívocament" tasques "d'observadors internacionals". ((La peça s'ha actualitzat amb preguntes de les defenses sobre malversació)) Durant l'interrogatori, la fiscalia ha incidit en els informes que va elaborar aquest guàrdia civil i les declaracions que va prendre i que tenen a veure amb la malversació. Ell mateix va prendre declaració al dissenyador gràfic Enric Vidal que, segons l'agent, li va dir que l'havia contactat "un tal Toni", que li havia lliurat una targeta de prepagament per contactar-lo i que li va facilitar el contacte amb tres empreses de cartelleria a les que havia de portar a imprimir publicitat del referèndum, un cop redimensionés els cartells.  La setmana passada, com a testimoni, Vidal no va voler dir clarament si aquest "tal Toni" qui li va fer l'encàrrec –i amb qui es va reunir- era Antonio Molons. L'exsecretari general de Difusió està investigat al jutjat 13 de Barcelona i es va negar a declarar al Suprem, on estava citat com a testimoni. Ara bé, aquest agent l'ha incriminat directament.  Dues targetes SIM vinculades a Molons  Vidal també va donar a l'agent de l'institut armat el número telèfon que li havia facilitat el "tal Toni" i van buscar informació sobre la targeta de prepagament. Segons ha explicat, s'havia contractat a nom d'Antoni Gorda però que, en realitat, el DNI aportat era el d'Antoni Molons. Durant el registre a la casa de Molons, posteriorment, van trobar tant la targeta SIM que es corresponia a aquest número facilitat per Vidal (a un telèfon a l'habitació de la seva filla) com un cartró on hi havia hagut una altra targeta de prepagament (que coincidiria amb la que va facilitar a Vidal).  La lletrada d'Omnium busca contradiccions El caporal també s'ha referit a unes altres manifestacions de Vidal que, segons ha dit, va reconèixer que les peticions de cartelleria venien d'Òmnium Cultural i que ho facturaria la Generalitat. Una versió que, en canvi, va negar Vidal al Suprem quan va comparèixer com a testimoni. Aquesta afirmació que vincula Òmnium amb l'encàrrec de la cartelleria ha provocat les preguntes de la lletrada de Cuixart, Marina Roig, que ha manifestat que en l'acta de la declaració com a testimoni d'Enric Vidal no es feia cap referència a Òmnium. En canvi, l'agent que ha testificat ha dit que Vidal ho va explicar en aquests termes. "Ho poso de manifest perquè ha faltat a la veritat", ha dit Roig. Aquesta intervenció ha fet que el president, Manuel Marchena, torni a advertir el testimoni que estava sota jurament però ha dit a Roig que les contradiccions les havia de valorar la sala, i no ella com a lletrada.  Tanmateix, Roig ha insistit i li ha preguntat a l'agent si es refermava en les declaracions que havia fet, dient que Vidal havia assegurat que Òmnium encarregava la cartelleria i que la pagava la Generalitat. El testimoni s'ha excusat dient que se li havia preguntat per moltes dades. "Deixo de manifest que la comanda de la cartelleria s'inicia perquè ho sol·licita Òmnium i no sé si ho ha dit Enric Vidal", ha afirmat després, davant la insistència de la lletrada d'Òmnium Cultural.  Campanya de civisme i factures a TV3 L'agent de la Benemèrita també ha explicat que va prendre declaració a Molons inicialment com a testimoni i que els havia explicat que és l'exconseller Turull i ell mateix qui envien la campanya de civisme a TV3 perquè les agències de difusió homologades (Carat i Focus) havien rebutjat emetre els anuncis. Sobre si hi va haver o no factura, ha dit que la presidenta de la CCMA, Núria Llorach, va acabar enviant les factures i va reconèixer que havia estat una campanya de pagament. A preguntes del lletrat Jordi Pina, ha dit que aquestes declaracions de Llorach les va recollir ell mateix i que era en qualitat de testimoni i a instàncies de la Guàrdia Civil, i no d'un jutge.  També ha assegurat que els diners per pagar aquesta campanya de civisme –sota la qual l'acusació sospita que s'emeten els anuncis de les vies- provenien del fons de contingència ja que s'havia fet una modificació de pressupost per tenir diners per a aquesta campanya. I que així els ho va identificar la interventora després de diferents manaments procedents del jutjat d'instrucció 13 de Barcelona.  També ha vinculat la campanya de registre de catalans a l'exterior (que es va fer a l'abril) amb el referèndum perquè la Llei del referèndum (després suspesa) deia que podrien votar els que prèviament s'haguessin apuntat a un registre de catalans a l'estranger.  Dues factures que Unipost intenta cobrar També va participar en els registres que es van fer després de l'1-O a la seu central d'Unipost, a l'Hospitalet. Ha detallat que van demanar informació a la interventora de la Generalitat i que comproven que els dies 18 i 19 de setembre hi va haver dos intents de cobrament d'una de les factures que havien trobat a Unipost. Els dos intents es van rebutjar per part del Departament de Treball.  Segons el caporal, en el registre a Unipost que es fa a l'Hospitalet el desembre de 2017 van trobar una nota, factures proformes i notes d'entrega amb segell original de cinc departaments de la Generalitat i, segons ell, constituïa "una comanda oficial" per un servei. Ha reconegut que l'import total superava els 900.000 euros però que no es va pagar "res". A preguntes del lletrat Andreu van den Eynde, ha detallat que hi havia un encàrrec de la Generalitat en base al contracte marc perquè es repartissin no només les 57.000 cartes certificades per formar part de les meses (que va comissar la policia) sinó també cinc milions de targetes censals i que això genera "compromís de despesa".  El caporal també ha explicat que van "inspeccionar" diverses empreses d'arts gràfiques al setembre del 2017 i ha reconegut que era sense ordre judicial, sinó que es feien "en virtut" d'una instrucció de la fiscalia que tenia "caràcter general". "No es fan registres, es fan inspeccions per veure la cartelleria i procedir en conseqüència", ha manifestat. Diplocat i els observadors L'agent també va intervenir en els registres al Diplocat i ha declarat en sentit contrari al que fou el secretari general del consorci, Albert Royo. Segons el policia, el grup de parlamentaris i experlamentaris van venir presentats com a "visitants" (tal com va defensar Royo) però ha dit que van intervenir informes i correus electrònics que demostren, segons l'agent, que van fer tasques "d'observació internacional"i que així ho va reflectir en un informe. Un extrem que Royo va negar.  També assegura que van tenir aquesta funció els experts contractats a partir del juliol del 2017 per fer una anàlisi socio-econòmica del context Catalunya-Espanya. Royo va reconèixer que el Diplocat havia pagat aquests treballs (fins i tot amb el 155 en marxa) però els va desvincular de cap missió relacionada amb la observació electoral. Una tesi que, en canvi, contradiu aquest guàrdia civil. "Hi ha correus que demostren sense dubte que van fer tasques d'observació", ha manifestat.  Com que el caporal s'ha referit a un "informe" que va elaborar sobre anàlisis de telèfons i correus electrònics del Diplocat, la lletrada Judit Gené ha insistit en si era un informe incorporat a unes diligències o era un informe elaborat per la policia. L'agent ha dit que no estava sota el marc d'unes diligències judicials i també ha reconegut que no van prendre declaració a cap visitant que va visitar Catalunya, i tampoc al grup acadèmic liderat per Helena Catt. Per tant, ha dit que les afirmacions que fa a l'informe que signa ell les fa a través de la documentació intervinguda.  També ha explicat que van investigar hotels i entitats bancàries per tenir informació dels observadors internacionals que havien vingut a través del Diplocat.   Queixes de les defenses L'interrogatori d'aquest agent –que és caporal primer a la zona sèptima de Catalunya i respon al TIP K47019K- ha provocat la interrupció de diverses defenses que no consideraven que fossin pertinents les preguntes que li feia la fiscalia. Per una banda, perquè en el breu text que argumenta la pertinència de la prova, s'exposava que havia participat en la detenció de l'exsecretari general d'Economia, Josep Maria Jové, i no apareixia res més relacionat amb la malversació. Per tant, s'han queixat pel fet que se li estigués preguntant per coses que la defensa desconeixia i no havia pogut preparar bé.  A més, la lletrada de Cuixart, Marina Roig, s'ha queixat perquè no és ni instructor ni secretari dels atestats i els estava relatant i posant-hi veu. "Jo hi participo, l'instructor i el secretari no fan totes les gestions sinó que ho fem en grup", ha manifestat el mateix agent. Com a fet en diverses ocasions abans, el president del tribunal, Manuel Marchena, ha dit a les defenses que no s'havien de preocupar pels atestats policials perquè es consideren "font de prova" per part del tribunal. "No perdin el temps amb això", ha remarcat Marchena.   El lletrat Jordi Pina també ha retret al tribunal que permetés explicar l'abast d'interrogatoris que s'havien produït en d'altres tribunals (com el jutjat 13 de Barcelona) de persones com Antoni Molons o Núria Llorach (CCMA) que es van negar a declarar com a testimonis al Suprem.

Summary: Un guàrdia civil identifica Antoni Molons com l'encarregat de la contractació de la cartelleria del referèndum


El govern de Girona ha aprovat inicialment el pressupost per al 2017 però ho ha fet en solitari, sense el suport de cap grup de l'oposició. Tots hi han votat en contra a excepció de la regidora del PPC, Concepció Veray, que s'ha abstingut. Aquest és el primer pressupost elaborat conjuntament per CiU i PSC i el ple extraordinari ha estat de tràmit ja que els dos partits tenen majoria absoluta. Per a l'oposició, però, la incorporació dels socialistes no s'ha deixat notar i critiquen que no s'han fet prou millores en les polítiques socials. L'any passat, ERC va pactar els pressupostos amb CiU i ha acusat el govern "d'incomplir" els acords presos llavors, ja que –segons els republicans- només se n'han portat a terme el 40%.  El pressupost arriba als 109 MEUR, un 1,6% més que el del 2016, i preveu inversions com el Pont del Dimoni, un carril bici a Vilablareix i el projecte de la Casa Pastors.

Summary: L'equip de govern de Girona aprova en solitari el pressupost del 2017, que arriba als 109 MEUR


L'exdirector administratiu del Palau de la Música Jordi Montull ha ratificat aquest dijous que Ferrovial va pagar comissions a CDC a canvi d’obra pública a través de la institució musical. De fet, durant la seva declaració al judici del 'cas Palau', Montull ha explicat que inicialment la comissió era del 3%, però que després va passar a ser del 4% perquè "CDC volia més diners". Qui va ser mà dreta de Millet ha afegit que no sap si algun altre dirigent de la formació per sobre d’Osàcar coneixia les irregularitats, ja que ell només coneixia l’extresorer. A l'inici de la seva declaració, Jordi Montull s'ha adherit a tot el que va dir la seva filla, Gemma Montull, ratificant així també l'espoli del Palau.

Summary: Montull diu que la comissió de Ferrovial va passar del 3 al 4% perquè "CDC volia més diners"


L'Institut de Turisme Responsable ha atorgat al projecte Vies Braves, dedicat a la dinamització d'itineraris marins i d'aigües obertes, la certificació 'Biosphere Responsible Tourism'. Un segell que l'acredita com a experiència sostenible i que la converteix en la primera organització gironina en obtenir aquesta certificació internacional així com en la primera experiència turística marítima del món a ser catalogada com a sostenible. El reconeixement arriba just quan les Nacions Unides han declarat el 2017 com a Any Internacional del Turisme Sostenible per al Desenvolupament. L'impulsor de la iniciativa, Miquel Sunyer, assegura que la certificació "confirma el vessant social de l'experiència". Les Vies Braves s'han convertit en la primera organització de les comarques gironines a aconseguir la certificació internacional que acredita la iniciativa com a experiència sostenible. El projecte, a més, també s'ha convertit en la primera experiència marítima del món a ser catalogada com a sostenible. Els promotors de la iniciativa expliquen que per atorgar-los la distinció, l'Institut de Turisme Responsable, entitat associada a la UNESCO i a l'Organització Mundial del Turisme, s'ha fixat en aspectes com la gestió sostenible, el desenvolupament econòmic i social, que implica la conservació i millora del patrimoni cultural, la conservació ambiental o la qualitat, la seguretat i la implicació del visitant. En aquest sentit, entre els punts forts per atorgar aquest certificat a Vies Braves, destaquen les eines utilitzades per a una política de turisme responsable, com l'amplitud de l'oferta i la interacció directa de l'usuari amb el medi marí i la conservació mediambiental. L'impulsor del projecte, Miquel Sunyer, celebra la distinció i afirma que "aquest segell, el més important del món dins l'àmbit del turisme responsable i sostenible, confirma el vessant social de l'experiència". Vies Braves és una empresa dedicada al disseny, la planificació, la promoció i la dinamització d'itineraris marins i d'aigües obertes. Actualment, opera a la Costa Brava, la Costa de Barcelona i la ciutat de Barcelona. El reconeixement arriba just el 2017, any que les Nacions Unides han declarat com a Internacional del Turisme Sostenible per al Desenvolupament.

Summary: Vies Braves, primera experiència turística marítima del món catalogada com a sostenible


La col·laboració dels voluntaris que han participat aquest dimarts en el dispositiu de recerca de l'home de 65 anys a la Vall d'en Bas ha estat "clau" per localitzar-lo i poder recuperar el cos sense vida. Segons el cap de guàrdia de Bombers de la regió de Girona, Ferran Garcia, "amb l'helicòpter no l'hauríem trobat; gràcies a les indicacions dels voluntaris que ens han guiat a aquells indrets on es feien les plantes que ell recollia l'hem pogut localitzar". Anava ben equipat, amb botes, però la principal hipòtesi és que ha relliscat en una zona de roques i fulles i al caure s'ha donat un cop fort al cap i al tòrax. El cos s'ha traslladat amb helicòpter fins al camp de futbol d'Hostalets d'en Bas on l'esperava la furgoneta judicial. L'autòpsia determinarà les causes de la mort. El grup que ha localitzat el cos sense vida del veí d'Olot de 65 anys l'ha trobat en una zona de bosc –una fageda- i roques amb un desnivell important. Primer han vist la bossa amb la planta remeiera que havia recollit, l'orella d'ós, que apareix a les zones obagues i que és molt valorada per la gent de la zona per fer-ne infusions. Uns vuit metres de desnivell més enllà, han trobat el cos de l'home. Segons ha detallat el cap de guàrdia de Bombers de la regió de Girona, Ferran Garcia, "sembla que ha tingut la mala sort de patinar en una zona de molta pendent i roques i al caure, ha picat de cap i al tòrax amb les roques i ha mort". A l'indret on l'han trobat també han vist una branca trencada, on l'home podria haver-se agafat.  Anava ben equipat, amb unes botes, i vestia una camisa de quadres d'un color cridaner que ha facilitat la seva localització. Segons Garcia, si el rescat s'hagués allargat més dies hi hauria hagut molts problemes per trobar-lo perquè la forta pluja d'aquest matí i les fulles caigudes haguessin tapat el cos. La clau, el coneixement dels voluntaris Pel responsable de Bombers, la col·laboració ciutadana ha estat essencial per localitzar-lo. Un total de 35 persones, entre ells el fill de la víctima, que eren bones coneixedores de la zona han indicat i guiat als Mossos d'Esquadra i als Bombers a aquells indrets on es fan les plantes que acostumava a buscar. "Sabien què buscava i on ho buscava", ha afirmat Garcia, que ha afegit que amb l'helicòpter hauria estat molt difícil trobar-lo i que només es podia fer caminant.  En total s'han fet set grups mixtes per pentinar diferents punts al coll d'Uria situat entre els municipis de la Vall d'en Bas i Sant Feliu de Pallerols. Aquesta és una zona molt boscosa i extensa. De fet, s'ha trobat a 1,7 quilòmetres d'on havia deixat el vehicle, on hi ha un desnivell d'uns 260 metres. Poder haver acotat les zones de les plantes remeieres que recollia ha estat indispensable en el dispositiu de recerca.   El cos s'ha traslladat en helicòpter fins als Hostelets d'en Bas Un cop l'helicòpter ha pogut recuperar el cos pels volts de dos quarts de sis de la tarda, s'ha traslladat fins al camp de futbol d'Els Hostalets d'en Bas on hi havia familiars. Fins allà ha viatjat una furgoneta judicial que ha portat el cos a l'Institut de Medicina Legal de Girona on es farà l'autòpsia per determinar les causes de la mort. Un jutge havia autoritzat prèviament l'aixecament del cadàver.  La víctima va sortir a la muntanya ahir dilluns per estar-hi un parell d'hores i a mitja tarda havia de recollir la seva dona a la feina però no hi va anar. Va ser aleshores quan es va donar l'avís de la seva desaparició i al vespre es va iniciar la recerca. Les tasques s'han vist dificultades per la pluja, ja que l'helicòpter no ha pogut participar-hi i els gossos han tingut dificultats per seguir un rastre. Durant aquestes hores, els equips de recerca, formats per Bombers de la Generalitat, Mossos d'Esquadra i voluntaris, han rastrejat la zona a peu i pam a pam des de l'esplanada on es va localitzar el cotxe del desaparegut. Segons alguns testimonis, el pare de la víctima ja havia desaparegut en circumstàncies similars però mai van arribar a trobar el cos.

Summary: "Amb l'helicòpter no l'hauríem trobat; gràcies a les indicacions dels voluntaris hem pogut localitzar el cos"


El conseller d'Interior, Miquel Buch, ha afirmat que encara no es poden dotar tots els Mossos de material de protecció i tests de coronavirus. Durant la roda de premsa telemàtica d'aquest dilluns al migdia, Buch ha dit que els jutges estan obligant a fer coses "pràcticament impossibles". El conseller ha subratllat que el Govern va exercir la compra d'equips de protecció individual però que la "recentralització de l'Estat" va "alentir" el procés. Tot i això, Buch ha assegurat que es posen "totes les mesures" per tenir "el més ràpid possible" tot aquest material per als agents policials. El TSJC va exigir el 2 d'abril a Interior que dotés els Mossos de material de protecció i tests de coronavirus amb caràcter "urgent".

Summary: Buch diu que encara és "pràcticament impossible" dotar tots els Mossos de material de protecció i tests de coronavirus


El ministre de Ciència, Innovació i Universitats, Pedro Duque, ha sortit a donar explicacions sobre les informacions que apunten que va comprar un xalet a Xàbia a través d'una societat interposada i ha assegurat que tot el procediment és legal, que la societat ha liquidat tots els impostos corresponents i que els ho va recomanar el notari quan van comprar la casa. "Era el moment de la bombolla i fins i tot el govern promocionava aquesta fórmula", ha explicat Duque. El ministre ha explicat que vivien llargues temporades a l'estranger i que gràcies a la societat podien gestionar el lloguer del xalet. A més, ha negat "categòricament" haver facturat despeses personals a la societat ni eludir impostos. El ministre, visiblement nerviós, ha dit que ha parlat amb el president espanyol, Pedro Sánchez, i que té "tot el seu suport perquè segueixi treballant". També ha dit que no pensa dissoldre la societat perquè li costaria molts diners.

Summary: Duque nega cap irregularitat amb la societat dels seus immobles i assegura que té "tot el suport" de Sánchez


El bisbe de Lleida, Salvador Giménez Valls, ha insistit que la solució per desbloquejar el conflicte per l'art de la Franja en litigi entre l'Aragó i Catalunya passa pel "diàleg" entre totes les parts. Sobre l'anunci del conseller de Cultura Santi Vila d'aturar de moment l'aprovació del conveni per cedir a l'Aragó 53 de les 97 obres d'art procedents del Monestir de Sixena (Osca) emplaçades al MNAC, a Barcelona, ha dit que no sap exactament com està l'assumpte però que en tot cas "al Museu Diocesà de Lleida no l'afecta". Pel que fa a les obres que es troben a Lleida, Giménez Valls recorda que la decisió sobre el seu futur no depèn únicament d'ell sinó també de les autoritats lleidatanes i catalanes i que cal "diàleg". "Ho he hem de discutir tots molt però no m'agradaria que s'interpretés mai com a un enfrontament entre els dos bisbats", ha sentenciat. Pel que fa a la reconstrucció del campanar de Rosselló, el bisbe de Lleida reconeix que "no hi ha diners" i ha demanat ajuda a la comunitat cristiana i a les administracions.   La falta de consens polític i territorial va obligar la conselleria de Cultura liderada per Santi Vila a aturar la cessió a l'Aragó d'algunes de les obres d'art de Sixena exposades al Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC). Vila va anunciar la decisió de dur a terme aquesta cessió al febrer passat com a gest de "bona voluntat" després de reunir-se a Saragossa amb la seva homòloga aragonesa. L'assumpte però, va assegurar que encara no està arxivat. El bisbe de Lleida, Salvador Giménez Valls, per la seva banda, insisteix com ja va fer el seu predecessor a apostar pel diàleg per trobar una solució que satisfaci totes les parts. Ho ha dit aquest dimecres durant l'esmorzar anual amb els mitjans de comunicació que s'organitza per anunciar la Jornada de Mitjans de Comunicació que tindrà lloc diumenge.  Pel que fa a la recuperació del campanar de Rosselló (Segrià), que es va esfondrar el passat 29 de gener, el bisbe de Lleida ha explicat que d'aquí uns quinze dies els arquitectes podrien presentar ja el document on hi figuraria el cost de la seva reparació. Els veïns del poble, ha explicat el bisbe, volen recuperar el campanar, però reconeix que "és car". "El bisbat no té un calaix amb diners", ja explicat. És per això que demanen ajuda a les administracions i també als fidels. "Sempre ha estat la comunitat cristiana qui ha construït els temples", ha dit. Giménez Valls no descarta l'opció d'arreglar l'església sense reconstruir el campanar i assegura que l'estructura de l'església és sòlida. El bisbe de Lleida també ha assegurat que, tret d'algunes goteres, no hi ha cap temple a Lleida que estigui en risc i descarta que es pugui repetir el mateix que va passar a Rosselló.

Summary: El bisbe de Lleida insisteix en el "diàleg" per solucionar el conflicte de l'art en litigi entre Aragó i Catalunya


Els taxistes avisen que hi haurà noves mobilitzacions si la companyia no compleix "escrupolosament" amb la normativa ACN Barcelona.-El portaveu del sindicat Élite, Alberto 'Tito' Álvarez, ha afirmat aquest dimecres que "sempre ha tingut clar" que Cabify tornaria a Barcelona perquè "tenen masses diners invertits com per anar-se'n per 15 minuts i la geolocalització". En una primera valoració després de conèixer el retorn de la companyia VTC, Álvarez ha assenyalat que Cabify "s'ha d'adaptar a les normes de cada país", com han fet a Brussel·les, França i Alemanya. Álvarez ha acusat Cabify de "manipular, mentir i enganyar a l'opinió pública" i ha avisat que els taxistes estaran amb "els ulls ben oberts" perquè es compleixi "escrupolosament" la normativa vigent. En cas contrari, ha advertit que tornaran les mobilitzacions. D'altra banda, el portaveu d'Élite ha denunciat que la idea de Cabify de subscriure un contracte anual amb l'usuari "perquè no requereixi precontractació". Aquest dimecres, Cabify ha anunciat que tornarà a operar a Barcelona amb 300 vehicles i cenyint-se a les normes que preveu el decret aprovat per la Generalitat fa unes setmanes i que va ser convalidat pel Parlament el passat 28 de febrer. Tot i així, ha deixat clar que no comparteix el seu contingut i ha mostrat la seva esperança perquè sigui declarat nul pels tribunals més endavant, en considerar que és inconstitucional i que afecta el dret de llibertat d'empresa, tal com va apuntar el Consell de Garanties Estatutàries i l'Autoritat Catalana de la Competència.

Summary: Élite assegura que "sempre ha tingut clar" que Cabify tornaria a Barcelona


L'activitat als Centres d'Atenció Primària (CAP) de les comarques gironines durant l'epidèmia de grip ha augmentat un 10,33% aquesta setmana (que es compta de dijous en dijous). La incidència del virus va a la baixa i, com que hi ha menys urgències, els CAP han augmentat de nou l'activitat programada, fet que explica l'increment global del nombre de visites, que han estat 50.370. En el conjunt del sistema sanitari, el nombre d'atencions s'ha reduït. Les urgències hospitalàries han estat un 2,05% inferiors a la setmana anterior i el mateix ha passat amb les atencions domiciliàries dels equips de primària, que s'han situat en un 2,06% menys. Malgrat el descens, aquesta setmana han reforçat els recursos amb l'obertura de llits a l'hospital Trueta i al de Palamós per atendre pacients en cas que hi hagi una revifada del virus.  L'activitat als CAP de la regió sanitària de Girona durant l'epidèmia de grip ha incrementat un 10,33% en relació a la setmana anterior i un 50,53% si es compara amb les xifres de fa dues setmanes. En total, els equips d'atenció primària de la demarcació han fet 50.370 visites, un 38,25% més que durant la mateixa setmana que l'any passat.  La tendència global és a la baixa. Aquesta setmana hi ha hagut 7.745 urgències hospitalàries, un 2,05% menys que la setmana anterior i un 14,17% en relació a fa dues setmanes. En atencions domiciliàries, n'han fet 1.376, un 2,06% menys que fa una setmana, tot i que suposen un 23,36% més que en fa dues. Baixen també els ingressos derivats d'urgències i les atencions que fa el SEM.  Tot i això, el sistema sanitari de les comarques gironines continua amatent a una possible revifada del virus. Aquesta setmana han obert 22 llits més al Trueta i 12 a Palamós. Prèviament, ja havien incrementat les places a altres hospitals. A Figueres en van obrir 15 més, a Blanes 6 dels anomenats de curta estada i a Calella van reforçat les hospitalitzacions domiciliàries.

Summary: L'activitat als CAP gironins durant l'epidèmia de grip augmenta un 10,33% aquesta setmana


L'Associació Professional de la Magistratura, l'Associació Judicial Francisco de Vitoria, el Fòrum Judicial Independent, l'Associació de Fiscals i l'Associació Professional Independent de Fiscals han acusat el govern espanyol d'"abandó de funcions" en la causa interposada pels polítics exiliats catalans davant la justícia belga contra el magistrat del Tribunal Suprem Pablo Llarena. Les associacions han mostrat a través d'un comunicat la "sorpresa" per l'actitud de l'executiu de Pedro Sánchez, que ha anunciat que defensarà la "immunitat" de la justícia espanyola en la causa belga, però que el paper de l'Estat no és el de "protegir" un jutge. Les cinc entitats han mostrat "estupor" davant del procés judicial contra Llarena i han defensat la integritat dels jutges espanyols. També han subratllat la immunitat de la jurisdicció espanyola, "que no pot ser fiscalitzada" pels tribunals d'un país estranger "valent-se, a més, de vies que incorren en clar frau de llei". També han recordat al govern espanyol que defensar la justícia estatal "no és altra cosa que defensar la mateixa sobirania de l'Estat". I per això han considerat "incomprensible" el que titllen d'"abandó" d'aquesta defensa. Un altre fet que lamenten és que el govern de Sánchez consideri improcedent la defensa de Llarena "sota l'excusa" que les accions legals que s'han pres contra ell a Bèlgica "poden tenir causa en opinions privades que ni tan sols es citen". Finalment, les associacions de jutges i fiscals indiquen que un coneixement "mínim" del conjunt d'iniciatives desenvolupades durant el sumari instruït al Tribunal Suprem contra els demandants "fugits" evidencia "sense reserves" que el que es vol és "desautoritzar" Llarena i "el mateix procés en el seu conjunt".

Summary: Cinc associacions de jutges i fiscals acusen el govern espanyol d'"abandó de funcions" en la causa belga contra Llarena


Unió de Pagesos preveu un tancament patronal per a aquest dimecres i ha suspès totes les activitats, coincidint amb l'aturada de país convocada per les diverses entitats agrupades a la Taula per la Democràcia, entre les quals ANC i Òmnium Cultural. Aquesta aturada coincideix en el temps amb la convocatòria de vaga general efectuada pel sindicat Intersindical-CSC, com ja va passar el 3 d'octubre. Així, Unió de Pagesos fa seva la crida de la Taula per la Democràcia i anima la societat a participar a les concentracions en defensa de les institucions catalanes i per exigir la llibertat dels càrrecs electes catalans i els representants de les organitzacions civils empresonats. En concret, la Taula per la Democràcia ha convocat dues concentracions, una a les dotze del migdia davant les delegacions del Govern a les set vegueries i una altra a les sis de la tarda davant dels ajuntaments de les capitals de comarca.   En les concentracions davant dels ajuntaments es llegirà el manifest 'La Taula per la Democràcia, en defensa de les institucions catalanes i la cohesió social'. El text s'oposa a les mesures aprovades pel Senat espanyol, en aplicació de l'article 155, i denuncia la intervenció de les institucions catalanes d'autogovern com un atac a la democràcia. També exigeix la llibertat del vicepresident del Govern de Catalunya, Oriol Junqueras, i dels membres del Govern Jordi Turull, Raül Romeva, Josep Rull, Dolors Bassa, Meritxell Borràs, Joaquim Forn i Carles Mundó, tots ells destituïts pel govern espanyol, així com dels presidents d'Òmnium i de l'ANC, Jordi Cuixart i Jordi Sànchez. A banda, demana que es retirin tots els càrrecs i que es posi punt i final i immediat a l'ordre de presó preventiva.

Summary: Unió de Pagesos preveu un tancament patronal i suspèn totes les activitats coincidint amb l'aturada del dimecres


L'Ajuntament de Barcelona ha rebut en els primers vuit mesos del 2019 un total de 84 delegacions internacionals de 35 països que s'han interessat pels programes econòmics de la capital catalana. Un equip de Kigali ha estat una de les darreres visites, que ha conegut els programes, serveis i equipaments de Barcelona Activa per potenciar l'emprenedoria, l'ocupació i la innovació a la capital ruandesa. "Barcelona és una ciutat global, que aprèn i ensenya, i que té com un dels seus principals objectius mantenir-se en una dimensió econòmica internacional de ciutat emprenedora, innovadora i amb programes propis i distintius", ha comentat el tinent d'alcaldia d'Economia, Treball, Competitivitat i Hisenda, Jaume Collboni. "Tenim una marca pròpia, una capacitat d’atracció internacional i una personalitat reconeguda al món, i treballem perquè això es capitalitzi per a la ciutat", ha continuat Collboni.  Durant el 2019, el consistori barceloní ha atès delegacions formades per tècnics i càrrecs polítics de Taiwan, Corea, Perú, Austràlia, Colòmbia, Croàcia, Alemanya, Nova Zelanda, Argentina, Xina, Xile, Romania, Bèlgica, Unió Emirats Àrabs, Sud-Àfrica, Dinamarca, Índia, Estats Units d’Amèrica, Aràbia Saudita, Hongria, Cuba, Brasil, Suïssa, Itàlia, Filipines, Ucraïna, Regne Unit, Canadà, Índia, Turquia, Suècia, Vietnam, Japó, Polònia i Mèxic, a més de diferents delegacions d’altres ciutats catalanes. Barcelona, referència en polítiques empresarials, esdeveniments i turisme Les delegacions que arriben fins a la capital catalana busquen enfortir la vessant empresarial, econòmica i polítiques ocupacionals, i des de la perspectiva dels negocis, com aterrar empreses a la ciutat, i tenir una seu estratègica com a porta d’entrada a Europa, així com conèixer partners i clients. De retruc, Barcelona n’extreu profit per la captació d’iniciatives professionals, talent, startups, i prestigi i posicionament cap a enfora. Des de Barcelona Activa, s’atenen les visites amb contingut més orientat als programes de networking, agenda de contactes amb teixit empresarial local, o participació de grups d’inversors, presentacions i visites guiades a equipaments de la ciutat relacionats amb l’emprenedoria i la formació. Per altra banda, des de la direcció de Promoció de Ciutat, s’orienta sobre els projectes en marxa de la direcció amb projectes internacionals a escoles universitàries, ajuntaments, ministeris, ambaixades i consolats, laboratoris d’investigació, entitats de desenvolupament, indústries de sectors estratègics i projectes socials, econòmics i comercials d’altres indrets del planeta. Pel que fa a Turisme i Esdeveniments, seguint l’estratègia fixada per fer d’amplificador de les polítiques de gestió del turisme a la ciutat, ho fa a través tant de visites in situ a la ciutat com a través de persones expertes de reconegut prestigi internacional que coneixen de primera mà la governança i gestió turística de Barcelona.

Summary: 84 delegacions internacionals de 35 països s'interessen pels programes econòmics de Barcelona


Ports de la Generalitat inverteix 548.000 euros en les obres de reordenació del moll comercial del port de Sant Carles de la Ràpita. L'actuació permetrà adequar els accessos a l'escola de busseig, ordenar millor les zones i preveu també la construcció d'un magatzem i la millora dels subministraments dels serveis per a totes les activitats que s'hi desenvolupen. La voluntat de Ports és que aquesta inversió permeti optimitzar les actuals instal·lacions, donar un millor servei a les operacions que es duen a terme i "reactivar la dàrsena comercial com a pol d'activitat i dinamitzar econòmic del port, el municipi i el seu entorn", segons el gerent de l'empresa pública, Joan Pere Gómez, que ha visitat les obres amb l'alcalde, Josep Caparrós. El moll comercial del port de Sant Carles de la Ràpita té una longitud de 465 metres, 14.000 metres quadrats de superfície descoberta, una nau coberta de 1.200 metres quadrats i un edifici d'oficines de 165 metres quadrats. Aquest moll inicialment es destinava a l'operativa de mercaderies i el tràfic de creuers, però com la nau per a emmagatzemar mercaderies està en desús, s'ha promogut una activitat de drassanes dins la nau, així com l'escola de busseig a l'esplanada del moll.  Les obres han començat pel desmuntatge dels carrils metàl·lics per on circulaven les grues pòrtic. Després, l'actuació continua amb els enderrocs dels paviments i l'obertura de les rasses per a les noves canalitzacions de serveis. El projecte adequa la infraestructura i fa una reordenació en planta per tal de transformar una esplanada per al moll comercial en una esplanada polivalent en què convisquin activitats diverses. L'actuació també reforça el cantell del moll amb una nova biga al llarg dels 465 metres de longitud de la infraestructura. També reordena els accessos a la zona de l'escola de busseig amb la incorporació de zones d'estacionament. Així mateix, es creen accessos independents per a la resta d'activitats que es fan al moll, sense afectar la maniobrabilitat dels camions quan van a la bàscula. A més, es construeix un magatzem per guardar les eines i la maquinària destinada a l'estiba dels vaixells comercials.  Pel que fa als serveis, a la nau en què es construeixen vaixells pesquers, s'hi fa una adequació amb noves rases per millorar els serveis d'aigua potable, canonades per al sanejament, i xarxes elèctriques i de telecomunicacions. L'enllumenat de la nau es canvia per lluminàries amb tecnologia LED per tal d'estalviar recursos energètics.  A més, es canvien tots els norais, postes metàl·lics on s'amarren els vaixells, per donar millor servei als vaixells de 150 metres d'eslora que poden amarrar en aquest moll. També es col·loquen defenses estàtiques de forma cilíndrica, fetes amb cautxú reciclat, en un tram del moll comercial, que quedaven pendents de substituir. Per acabar l'actuació, l'esplanada del moll es pavimentarà i se senyalitzarà. Nova passarel·la adjudicada En el transcurs de la visita, el gerent també ha anunciat l'adjudicació, aquesta setmana, de les obres de la passarel·la d'accés per a vianants que va del moll central fins a Sant Carles Marina, amb una inversió de 267.000 euros. L'actuació té un termini d'execució de tres mesos i, segons Gómez, "permetrà millorar la connexió del port rapitenc i les instal·lacions de la marina per promoure la mobilitat dels vianants i potenciar la permeabilitat entre el port i el municipi”.  El gerent de Ports ha xifrat la inversió feta enguany per Ports enguany a la infraestructura rapitenca en 1,5 milions d'euros, incloent la millora del passeig marítim, l'adequació del moll pesquer i la nova passarel·la.

Summary: Ports inverteix 548.000 euros en la millora del moll comercial del port de Sant Carles de la Ràpita


L'executiu espanyol ha fet públic aquest dimarts el seu pla de desescalada en quatre fases de dues setmanes de durada que s'aniran aplicant, per províncies, segons una sèrie d'indicadors a assolir. La Moncloa ha fet pública la documentació que estableix quins són aquests indicadors, entre els que hi ha el nombre de test realitzats, els seus resultats i la capacitat del sistema hospitalari de cada zona. De moment no concreta els percentatges que cal assolir. El que sí que estableix és que els serveis sanitaris de les Comunitats Autònomes hauran d'enviar la informació diàriament i es posaran en marxa també "sistemes específics de vigilància".  Segons la documentació que ha enviat l'executiu espanyol, hi haurà diversos tipus d'indicadors. Els generals estableixen el nombre de casos de coronavirus, el nombre de casos confirmats per laboratori, els no hospitalitzats, els hospitalitzats, els ingressats a la UCI, els morts a les residències d'avis i el nombre de personal sanitari infectat, a més dels PRC fets i els seus resultats.   També es tindrà en compte la capacitat dels serveis de salut pública, com el nombre de professionals dels serveis de vigilància epidemiològica dedicats al covid-19. A més, es tindran en compte indicadors específics com el percentatge de casos amb símptomes, el temps entre la data d'inici dels símptomes i la consulta i el diagnòstic, i també el percentatge de casos nous que no són contacte de casos confirmats. UCI i material El Ministeri de Sanitat també tindrà en compte el temps d'espera entre l'inici dels símptomes, la primera consulta i l'aïllament, i el nombre de contactes dels casos confirmats. Pel que fa al sistema sanitari, valorarà l'ocupació de les UCI, el material de què disposen –entre el que destaca el nombre de respiradors- així com la capacitat diagnòstica dels laboratoris i els centres no sanitaris que estan en disposició de medicalitzar.  Mobilitat Un altre bloc de dades que tindrà en compte Sanitat per decidir si permet, o no, un canvi de fase en una zona concreta, serà la mobilitat. Rebrà indicadors de mobilitat interior a les províncies, així com de mobilitat exterior, de vehicles de llarg recorregut i d'ús del transport públic.  Impacte econòmic de la crisi Per últim, analitzarà la situació econòmica i l'impacte social de la crisi, amb dades d'afiliació a la Seguretat Social, ERTO, consum d'energia elèctrica i indicadors de l'impacte de gènere i socioeconòmics.

Summary: Els test ràpids i la capacitat dels hospitals, clau per als canvis de fase de desescalada


La Mesa li planteja tres opcions com a diputat no adscrit de cara al ple d'aquest dimecres ACN Barcelona.-El diputat no adscrit i exconseller de Justícia, Germà Gordó, s'asseurà a l'última o la penúltima fila en un escó al costat del PSC o en un dels dos escons propers al PPC, de cara al ple que arrenca aquest dimecres, segons fonts parlamentàries. La Mesa d'aquest dimarts ha acordat traslladar-li les tres opcions després que Gordó comuniqués fa sis dies a la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, que abandonava el grup parlamentari de JxSí. L'exconseller va renunciar inicialment a la presidència de la Comissió de Justícia, que ocupava des de principis de legislatura, arran que el TSJC decidís investigar-lo pel 'cas 3%' sobre el presumpte finançament irregular de CDC. Amb Gordó com a no adscrit, JxSí perd un escó i per tant es queda amb 61 diputats. Precisament per això la setmana passada la direcció del grup va reclamar-li que entregués l'acta.

Summary: Gordó s'asseurà en un escó al costat del PSC o del PPC a les darreres files del Parlament


L'Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida és el primer centre de l'Institut Català de la Salut (ICS) a implantar el dispositiu de cirurgia microinvasiva en glaucoma. L'objectiu és minimitzar els riscos de la cirurgia convencional de glaucoma amb un alt perfil de seguretat i una recuperació postoperatòria ràpida. El glaucoma és la principal causa de ceguesa irreversible i la reducció de la pressió intraocular continua sent el seu principal tractament. Aquests nous implants estan dissenyats per reduir-la significativament. L'equip d'oftalmòlegs de la Secció de Glaucoma de l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida, dirigit per Maria Jesús Muniesa i Juan Antonio Ezpeleta, ha introduït tècniques de cirurgia microinvasiva de glaucoma, micro-invasive glaucoma surgery (MIGS), en el tractament quirúrgic del glaucoma a l'Hospital, com són l'implant XEN (Allergan) i, més recentment,  l'implant CyPass.  En aquests moments els implants MIGS s'estan difonent perquè suposen un avenç en el tractament quirúrgic de determinats tipus de glaucoma. Així mateix, l'estudi personalitzat dels pacients amb glaucoma permet determinar els candidats a aquests nous implants.

Summary: L'Hospital Arnau de Lleida és el primer centre de l'ICS a implantar el dispositiu de cirurgia microinvasiva en glaucoma


En els darrers deu anys, la Universitat Rovira i Virgili (URV) ha millorat els indicadors d’igualtat, però encara manté una bretxa de gènere en els llocs de lideratge. Durant el Claustre d’aquest dimarts, en què la institució ha prorrogat el segon Pla d’Igualtat, s’ha posat de relleu que les dones suposen el 57% de la comunitat universitària però encara tenen poc pes en els llocs de responsabilitat. Així, només el 29% de grups són dirigits per dones i en direcció de projectes de recerca competitius la xifra tot just s’enfila al 35%. Les alumnes, però, presenten un major rendiment i una taxa d’abandonament més baixa que els estudiants homes.   Pel que fa al Personal Docent i Investigador (PDI), s’han produït avenços en alguns aspectes com és la quantitat de dones dedicades a la docència i recerca universitària a la URV, que són el 50% -eren el 41% al 2007-.  No obstant això, es constata una pèrdua de dones en les primeres fases de la trajectòria professional, ja que en els darrers anys la incorporació de dones en les figures de personal investigador en formació s’ha vist reduïda. El pes de les dones es redueix a mesura que les categories professionals són superiors. Per exemple, si bé l’evolució respecte de 2007 és favorable, encara no és igualitària. Per cada 1,8 homes titulars d’universitat, hi ha un catedràtic, però en canvi, hi ha tres dones titulars d’universitat per una catedràtica.  La rectora, María José Figueras, també ha explicat que en els òrgans de govern el pes de les dones se situa a l’entorn del 40%, però que cal millorar la proporció al consell social, on tan sols representen el 20%.  La presència de dones com a estudiants és majoritària en totes les àrees de coneixement, excepte en Enginyeria i Arquitectura. Es constata, per tant, un interès creixent de les dones per la formació universitària en la majoria d’ensenyaments excepte algunes titulacions que continuen fortament masculinitzades. Pel que fa al rendiment, les dones acaben els estudis en el temps estipulat en un 82,8% dels casos per un 78,3% dels homes. Elles també tenen una taxa d’abandonament menor a primer curs, d’un 15% per un 21,4% dels homes.  Sol·licitud formal a la Generalitat per la nova facultat D’altra banda, la rectora ha insistit que les obres de la segona fase de la facultat d'Educació i Psicologia al Campus Catalunya començarà al gener, però ha admès que encara no han pres una decisió sobre com fer front a la resta del projecte. En aquest sentit, Figueras ha avançat que properament faran una sol·licitud formal a la Generalitat en què faran constar per escrit que la URV no pot acabar l’obra per si mateixa.  Durant el Claustre, la rectora també s’ha referit a una nova metodologia per reduir els terminis d’aprovació de noves propostes de graus i màsters oficials; la preparació d’una nova convocatòria d’equipament docent orientada a titulacions de recent creació; la revisió dels calendaris acadèmics i del POA amb l’objectiu que l’inici del curs es faci dues setmanes més tard, i que s’està valorant l’opció que els centres puguin obrir a l’agost.  El Síndic aposta per la mediació i l’arbitratge per evitar els tribunals Per la seva banda, el Síndic de Greuges de la Universitat, Josep Canício, ha presentat l’informe de les actuacions fetes durant el curs 2017-18. De les 47 intervencions, la majoria les han sol·licitat estudiants i tenen relació amb la revisió d’avaluacions, les pràctiques externes, l’organització docent o la supressió d’optatives. A més de les actuacions de caràcter acadèmic, el segon gran bloc són les de caràcter directament econòmic.  Canício ha apuntat que, atès que només es pot acudir al recurs contenciós administratiu un cop es tanca la via administrativa a la Universitat, caldria estudiar noves fórmules aplicables a l’àmbit universitari dels “mètodes alternatius de resolució de conflictes”, com ara la mediació o l’arbitratge. D’aquesta manera, diu, es trencaria la barrera que suposa el recurs contenciós administratiu. Com en altres ocasions, el Síndic ha constatat el desconeixement d’aquesta figura entre la comunitat universitària i ha reiterat la prevenció que moltes persones tenen a l’hora d’adreçar-se a la Sindicatura perquè “pensen en eventuals conseqüències negatives”.

Summary: La URV millora els indicadors d’igualtat però manté la bretxa de gènere en els llocs de lideratge


Un activista antifeixista s'enfronta a 15 mesos de presó acusat de llençar una cadira a un Mosso d'Esquadra i trencar-li la càmera durant la manifestació del 6-D a Girona contra l'acte de Borbònia i Vox. Li imputen un delicte d'atemptat a agent de l'autoritat arran d'un atestat dels Mossos. A banda d'això, s'enfronta a pagar 175 euros en concepte de responsabilitat civil pels desperfectes a la càmera. L'advocat de l'activista de Santa Coloma de Farners, Josep Viella, diu que l'acusat era a la manifestació antifeixista però que no és l'autor dels fets que se li imputen. Aquest dimarts s'havia fixat un judici ràpid però no han arribat a un acord de conformitat per això el penal 4 el jutjarà el 23 d'octubre. Una quarantena de persones s'han concentrat a les portes dels jutjats per donar-li suport. Els fets es remunten a la manifestació antifeixista que del 6 de desembre a Girona en contra d'un acte de Borbònia i Vox. Segons l'atestat dels Mossos, l'acusat hauria llençat una cadira contra un agent i li hauria trencat la càmera que duia per prendre imatges.  Per això, li imputen un delicte d'atemptat a agent de l'autoritat i, segons ha explicat el seu advocat, la fiscalia li demana 15 mesos de presó. A més, s'enfronta a pagar 175 euros en concepte de responsabilitat pel valor dels danys provocats a la càmera.  Aquest dimarts s'havia fixat un judici ràpid però les parts no han arribat a acord. Per això, el 23 d'octubre el jutjat penal 4 el jutjarà. L'advocat de l'activista, Josep Viella, admet que l'acusat era a la mobilització però que no va fer els fets que se li atribueixen.  A les portes dels jutjats, una quarantena de persones s'han concentrat per donar-li suport. Entre elles, l'alcalde de la població on viu l'activista, Santa Coloma de Farners, Joan Martí. La concentració s'ha fet enmig d'un cordó policial amb agents de l'ARRO.   Càrregues policials i ferits  Els Mossos van detenir l'activista el mes de març arran de la manifestació on hi va haver càrregues policials i diversos ferits. L'acte, convocat per Borbònia i Vox, commemorava el 40 anys de la Constitució espanyola.  La Plataforma Antifeixista Gironina, però, va convocar una mobilització de rebuig a la presència de l'extrema dreta a la ciutat.

Summary: Un activista antifeixista s'enfronta a 15 mesos de presó acusat de llençar una cadira a un mosso el 6-D a Girona


La Paeria ha organitzat aquest estiu una seixantena d'activitats culturals, gratuïtes amb reserva prèvia, en el marc del 'Fase Cultura'. Aquest cap de setmana d'agost és el que ha concentrat més espectacles, amb 10 entre dijous i diumenge, i també el que ha atret més públic. "Moltes de les activitats han esgotat les entrades el dia abans", assegura el regidor de Festes, Ignasi Amor. Tots els espectacles s'han fet a l'aire lliure en escenaris distribuïts per tota la ciutat i també a les EMD de Sucs i Raimat. L'objectiu del Fase Cultura és oferir activitats culturals als veïns que enguany s'han quedat a Lleida pel coronavirus així com oportunitats als artistes locals "molt afectats" perquè han patit cancel·lacions a causa de la pandèmia. El regidor de Joventut, Festes i Tradicions, Ignasi Amor, explica a l'ACN que amb la pandèmia des de la Paeria es va decidir que calia oferir una programació cultural perquè tots els veïns poguessin gaudir d'una oferta cultural descentralitzada amb talent local. També es va decidir ajudar el talent local perquè "la cultura és un dels sectors que més malament hi està passant", afegeix Amor, i tots els artistes contractats són de les comarques de Lleida. De dijous a diumenge s'ofereixen espectacles d'arts escèniques, música, cinema i creació contemporània. El regidor explica que s'han escollit espais de la ciutat on es poguessin seguir les recomanacions sanitàries. Per aquest motiu els espais són a l'aire lliure, les persones que hi assisteixen ho fan amb reserva prèvia per controlar l'aforament, estan asseguts, amb distàncies de seguretat i amb mascareta. A causa de les altes temperatures que es registren a l'estiu a Lleida, les activitats s'han programat a partir de les vuit del vespre. Un dels espectacles que va penjar el cartell de complert va ser el concert de jazz de dissabte al vespre a l'Amfiteatre dels Camps Elisis. La New Orlinyes Jazz Band va presentar els sons del vell jazz de Nova Orleans "cuinats des de Lleida, a foc lent i amb sang jove, des de la riba del riu Segre fins als escenaris", expliquen. La seva guitarra i cors, Irene Garcé, reconeix que ha estat un moment "molt dur" per la cultura a causa de la pandèmia i celebra iniciatives com el Fase Cultura que donen oportunitats als artistes per seguir endavant. Tot i que el públic ha d'estar assegut, Garcé explica que, per sort, el jazz és un gènere musical que es pot gaudir assegut.  El públic també ha celebrat la proposta cultural a Lleida durant l'estiu. A José Vicente Hernández li sembla una oferta cultural "interessant" i Vicenç Serra opina que és "fantàstic" poder assistir a concerts a l'aire lliure en el moment actual. Maria Elena Beà ha afegit que "és molt necessari potenciar la cultura a Lleida". Aquest diumenge segueix l'oferta musical, a les 20h, al Camp de futbol de Balàfia. Hi actuarà 'Manuel Lorite. Sonsonite featuring Ahyvin Bruno', una banda lleidatana que rememora la música tradicional cubana d'arrel.

Summary: Bona resposta del públic en el cap de setmana amb més activitats del Fase Cultura a Lleida


La portaveu de Bildu al Congrés, Mertxe Aizpurua, ha relativitzat la matisació del PSOE sobre la derogació de la reforma laboral pactada amb el seu grup a canvi de l'abstenció a l'estat d'alarma. En una entrevista a Rac 1, Aizpurua atribueix les declaracions dels socialistes de la passada matinada als "temps" de la reforma i a la manera com s'han de fer els canvis. És a dir, que creu que la matisació fa referència a una qüestió de forma i no de fons. En aquest sentit, la diputada coincideix que la reforma laboral no es pot derogar "de la nit al dia" i que s'ha de fer "a poc a poc" per no deixar desprotegits els treballadors. I ha afegit que la confiança amb el PSOE segueix intacte. La portaveu de Bildu assegura que la derogació de la reforma laboral no es pot fer de manera exprés i creu que la matisació dels socialistes fa referència a això i no al fons de la reforma pactada. En aquest sentit, ha afegit que no creu que el document de l'acord sigui "paper mullat" i s'ha mostrat convençuda que s'arribarà a bon port.  I és que, segons Aizpurua, l'important és com acaba la derogació de la reforma laboral i ha relativitzat les matisacions del PSOE de les últimes hores. De fet, fins i tot ha considerat positiu que es clarifiquin les coses.

Summary: Bildu relativitza la matisació del PSOE sobre la reforma laboral i ho atribueix a "una qüestió de forma i no de fons"


Les precipitacions en forma de neu han arribat aquest dilluns a la tarda a molts municipis de la Cerdanya, on generalment han caigut per sobre dels 1.000 metres, tot i que en algunes zones també s'han registrat a partir de la cota 700 i 800. Els gruixos que han deixat en localitats com Bellver de Cerdanya (Cerdanya) han estat d'entre 5 i 15 centímetres, amb la qual cosa s'ha pogut veure com s'emblanquinava el paisatge sense que pràcticament s'hagin produït incidents. Pel que fa a les carreteres, a la N-260 s'ha restringit a partir de les 17 hores el pas de vehicles pesants a la Collada de Toses, entre Fontanals de Cerdanya (Cerdanya) i Ribes de Freser (Ripollès). També ha calgut circular amb cadenes per la carretera GIV-4016 al seu pas per Planoles (Ripollès).

Summary: La neu emblanquina bona part de la Cerdanya i deixa gruixos d'entre 5 i 15 centímetres


L'aeroport de Reus ha tancat el gener amb 1.669 passatgers, un 72,4% menys que el mateix mes de l'any anterior. És el pitjor registre, com a mínim, des del 2004, any en que Aena comença a oferir dades de la infraestructura. Les operacions en canvi s'enfilen fins a les 1.164, un 54% més. Un repunt que Aena justifica pels vols d'aviació general i d'entrenament que hi ha durant la temporada d'hivern.

Summary: L'aeroport de Reus queda per sota dels 2.000 passatgers el mes de gener


La candidatura de Barcelona per acollir l'Agència Europa del Medicament proposa que la seu principal s'ubiqui a la Torre Glòries, coneguda per la ciutadania com la Torre Agbar. Així ho han acordat aquest divendres l'Ajuntament de la ciutat, la Generalitat i el govern espanyol en una reunió. L'alcaldessa, Ada Colau, la ministra de Sanitat, Dolors Montserrat, i el conseller de Salut, Toni Comín, ja van trobar-se fa dues setmanes i van acordar crear un grup de treball per impulsar conjuntament la candidatura de la capital catalana. Els Països Baixos i França ja han presentat oficialment els seus projectes perquè l'organisme s'instal·li a Amsterdam i a Lilla, respectivament. La seu ha estat fins ara a Londres però s'haurà de traslladar per culpa del Brexit. En un comunicat, l'Ajuntament destaca que la Torre Glòries, amb 33.000 metres quadrats i obra de l'arquitecte Jean Nouvel, compleix tots els requisits tècnics per acollir aquest organisme, també en termes de centralitat, connectivitat, comunicacions, transports i infraestructures. El consistori ja disposa de la preceptiva carta d'acceptació de la propietat, Merlin Properties Socimi, que mantindrà l'exclusivitat de l'edifici per a l'Agència fins al mes de juny d'aquest any, que és quan s'ha de resoldre la futura ubicació de la institució.  La immobiliària Merlin Properties va adquirir la torre al Grup Agbar per 142 MEUR, després que el grup inversor liderat per Emin Capital desistís del seu projecte de fer-hi un hotel de luxe per les "traves" que va posar el consistori.  En la reunió d'aquest divendres entre Colau, Montserrat i Comín també s'ha acordat impulsar la creació del Consell Ciutadà de Suport, que tindrà com a objectiu principal sumar adhesions a la candidatura de Barcelona. A la trobada també hi ha assistit el tinent d’alcaldia d’Empresa, Cultura i Innovació, Jaume Collboni. Al voltant d'aquest organisme hi ha un ecosistema de més de 1.600 empreses que també es poden moure a la ciutat escollida. A més, l'Agència rep més de 40.000 visites l'any. La seva ubicació a la Torre Glòries és també una oportunitat per al desenvolupament del districte tecnològic 22@.  Barcelona ja va presentar la seva candidatura quan es va crear l'Agència, l'any 1992 però va quedar segona per darrere de Londres.

Summary: La candidatura de Barcelona per acollir l'Agència Europea del Medicament proposa ubicar la seu a la Torre Agbar


La Plataforma d’Afectats per la Hipoteca (PAH) ha demanat al govern espanyol, a través d’un manifest que li ha entregat aquest dijous, si després de les últimes sentències del Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE) prendrà alguna mesura per compensar els “milers de famílies” que han estat “víctimes de l’actual legislació hipotecària” de l’Estat. Al manifest també es pregunta a l’executiu si reformarà la Llei d’Arrendaments Urbans per “protegir i garantir” l’accés a l’habitatge i si reconsiderarà els recursos que ha interposat al Tribunal Constitucional contra les Lleis d’Habitatge aprovades per diverses Comunitats Autònomes. La PAH assenyala que des del 2013 la normativa hipotecària espanyola ha rebut set sentències desfavorables de la justícia europea, inclosa la del 21 de desembre sobre les clàusules sòl. Afirma, a més, que n’hi ha una altra de prevista per al 26 de gener, una sentència sobre el venciment anticipat que “pot tornar a considerar com a nul·les milers d’execucions hipotecàries”.

Summary: La PAH demana al govern espanyol si compensarà les famílies “víctimes” de la legislació hipotecària


El líder de Demòcrates, Antoni Castellà, ha lamentat aquest dijous que es jutja el president del Govern, Quim Torra, "per independentista" i avisa que no hi ha "excusa" per no donar-hi una resposta unitària des dels partits. Després de la vista del Tribunal Suprem per revisar la inhabilitació a Torra dictada pel TSJC, Castellà ha criticat l'Estat "antidemocràtic que utilitza l'aparell judicial per la repressió" i ha assegurat que se'l jutja "des del punt de vista ideològic, per ser independentista i per defensar els presos i els exiliats". En la línia dels darrers dies, Castellà ha fet una crida a la resta de partits polítics per fer "una resposta unitària i contundent". Aquesta resposta passa, per Demòcrates, per "donar compliment al mandat de l'1-O i aixecar la suspensió de la declaració d'independència".

Summary: Demòcrates diu que es jutja Torra "per independentista" i avisa que no hi ha "excusa" per no donar una resposta unitària


El president del Govern, Quim Torra, ha fet una crida a "deixar enrere les desconfiances i les diferències". Durant el discurs de Cap d'Any, aquest diumenge a la nit, el cap de l'executiu ha demanat fer, de l'anhel per l'autodeterminació i de la defensa dels drets humans, una "oportunitat". A més, Torra ha augurat que el 2009 serà un any de "desafiaments majúsculs", tot i que també creu que servirà per posar a prova la "solidaritat" entre els demòcrates. Així mateix, el president ha reclamat a l'Estat un diàleg "creïble, sincer i valent" per a una solució "democràtica i política" al conflicte. "Que la generositat torni a ser el vehicle de la nostra expressió col·lectiva", ha reclamat Torra, que demana com a propòsit principal més entesa: "Ens hem d'exigir de ser més forts en la unitat". Segons el president, davant les "envestides" que faran que Catalunya hagi de "recular" molts anys en la "consolidació democràtica", cal que els demòcrates estiguin "units i solidaris" en defensa d'un "bé comú" com són els drets civils, socials i polítics de tothom. Torra també constata que el 2019 ha de servir per a realitzar el mandat democràtic de llibertat, per revoltar-se davant de la "injustícia" i per fer caure els "murs de l'opressió". Pel que fa a la relació amb l'Estat, el president assevera que mantindrà l'oferta d'entesa amb el govern espanyol: "No deixarem d'insistir en el diàleg, la negociació i la necessària mediació internacional".

Summary: Torra crida a "deixar enrere les desconfiances" i reclama a l'Estat un diàleg "creïble, sincer i valent"


Unes 740.000 persones han fet el test de l'app 'StopCovid19Cat' per fer seguiment de possibles símptomes de coronavirus. D'aquestes, 4.200 persones reporten símptomes de caràcter greu; una informació que, segons ha explicat la consellera de Salut, Alba Vergés, activa una resposta del sistema a través del 061, que permet vigilar que els símptomes "no vagin a més" i traslladar les persones a l'hospital si és necessari. A més, 107.000 persones, tant amb risc com sense, informen de símptomes lleus, i seran seguides per l'atenció primària. La resta de les persones no tenen cap símptoma, però la consellera ha insistit que és "important" que els ciutadans utilitzin l'app encara que es trobin bé per "poder identificar zones calentes" del covid-19.  Vergés ha destacat que el Ministeri de Sanitat s'ha mostrat interessat perquè altres territoris de l'estat espanyol disposin del model de respiradors impresos en 3D, presentat aquest cap de setmana, i que n'han ofert les "especificacions tècniques" perquè "qui ho necessiti pugui produir" els aparells. També han rebut interès per l'app i l'han posada a disposició perquè sigui "exportable" allà on pugui ser necessària, ha dit la titular de Salut.

Summary: 740.000 persones fan el test de l'app del coronavirus: 4.200 informen de símptomes greus i 107.000, de lleus


Els departaments de Salut i d'Agricultura, juntament amb les associacions més representatives del sector carni català, han constituït la Taula de treball del sector carni. El nou òrgan es va constituir dimarts a la seu de l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) sota la presidència del secretari de Salut Pública, Joan Guix, i de la directora general d'Agricultura i Ramaderia, Teresa Masjuan. A través d'aquesta taula es treballarà en l'elaboració d'un nou model de gestió del control sanitari de les carns produïdes i comercialitzades a Catalunya. A l'hora, també s'afavorirà la internacionalització dels productes derivats del principal sector industrial català. Les diferents entitats que en formen part destaquen "l'oportunitat i la necessitat" que suposa de la constitució d'aquesta Taula entre sector i Administració. La Taula la formen representants dels departaments de la Generalitat amb responsabilitats en el control sanitari dels establiments i els productes del sector carni i, de les associacions ANAFRIC-GREMSA ANICOC OVICEBO, la Federació Catalana d'Indústries de la Carn (FECIC) i l'Associació d'Escorxadors de Conill i Aviram (ASSOCAT). També forma part de la taula la Promotora d'Exportacions Catalanes SA (Prodeca), empresa pública del Departament d'Agricultura.   Totes les entitats representades destaquen "l'oportunitat i la necessitat" de la constitució d'aquesta Taula entre el sector carni i l'Administració "com l'instrument més eficient per aconseguir un model de control basat en quatre pilars fonamentals: La  seguretat i la qualitat de les carns i els seus productes derivats; l'excel·lència del sistema de control sanitari davant les auditories internes i externes; l'eficiència, en la gestió com a garantia de competitivitat d'aquest sector estratègic que promou  la innovació, la recerca i la formació especialitzada com a camí per arribar-hi, i la sostenibilitat del sistema en el seu conjunt i la prestació justa dels serveis públics.

Summary: Generalitat i sector treballen en un nou model de gestió del control sanitari de la carn catalana


El jutge instructor del Tribunal Suprem Pablo Llarena ha comunicat al govern espanyol que ha finalitzat la instrucció i que no ha de practicar més diligències, segons apunten a l'ACN fonts del Ministeri de l'Interior. Això deixa via lliure al govern de Pedro Sánchez per tirar endavant el protocol per traslladar els presos a Catalunya. L'executiu espanyol ha iniciat els tràmits per efectuar els trasllats i el primer que ha fet és preguntar al jutge que instrueix la causa si ha finalitzat la instrucció. Segons aquestes fonts, el magistrat ha dit que la seva tasca al capdavant de la instrucció ja ha acabat. Tot i això, el jutge Llarena encara no ha dictat la interlocutòria de conclusió del sumari, el document que formalment tanca la instrucció i que envia la causa a la sala perquè obri judici oral. El ministre de l'Interior, Fernando Grande-Marlaska, ja va afirmar dimecres durant la sessió de control que "s'avaluaria" el trasllat un cop Llarena hagués finalitzat la instrucció i que es faria per garantir el dret a defensa dels presos. Fonts del Tribunal Suprem han confirmat que el dimecres van rebre quatre escrits procedents d'Institucions Penitenciàries preguntant per la situació processal de Dolors Bassa, Carme Forcadell, Jordi Cuixart i Jordi Sànchez. Les mateixes fonts afirmen que no s'han rebut escrits sobre la resta de presos i que Llarena no ha respost oficialment res.  Diverses defenses també han sol·licitat noves diligències al jutge Llarena, que encara no ha confirmat tampoc si les accepta o les rebutja. Ho haurà de comunicar a les parts abans de donar per tancada la instrucció. En tot cas, totes les diligències sol·licitades són testificals i documentals i, per tant, no requeririen la presència dels presos.  El procediment de trasllat  En primer terme, els presos són els que han de sol·licitar a Institucions Penitenciàries el trasllat de presó. Segons fonts de les defenses, tots ells ja ho haurien fet. Llavors, un cop Institucions Penitenciàries ho ha notificat al jutge instructor i si no ha rebut cap objecció, la Junta d'avaluació de cada centre penitenciari es reuneix per estudiar el trasllat.  Els presos catalans estan repartits en tres presons: Soto del Real (Jordi Sànchez i Jordi Cuixart), Alcalà-Meco (Dolors Bassa i Carme Forcadell) i Estremera (Oriol Junqueras, Raül Romeva, Joaquim Forn, Jordi Turull, Josep Rull). Per tal, cadascun dels tres centres haurà d'avaluar aquests trasllats en les seves respectives juntes.  Cal també que hi hagi un informe que acrediti la vinculació familiar dels nou presos catalans. Com que la Generalitat té la competència de presons (és l'única comunitat autònoma espanyola que la té transferida), en base a l'informe d'arrelament i la petició que li faci Institucions Penitenciàries haurà de decidir a quin centre penitenciari català interna a cadascun d'ells.

Summary: Llarena respon al govern espanyol que ha acabat la instrucció i deixa via lliure al trasllat dels presos a Catalunya


Un incendi ha cremat aquest matinada parcialment un habitatge a Sitges (Garraf). Els bombers han rebut l'avís del foc a la 1.52 hores de la matinada. Segons han informat, han quedat totalment cremades la cuina, el menjador i part de la terrassa d'una primera planta, que ha resultat totalment afectada pel fum. La casa, de dues plantes, es troba al carrer Maria Cristina Güell de de la urbanització Rat penat de Sitges. El foc, que no ha fet cap ferit, ha quedat apagat poc abans de dos quarts de tres de la matinada.

Summary: Un incendi crema parcialment un  habitatge a Sitges


El número dos de JxCat, Jordi Sànchez, ha publicat un missatge a través del compte de Twitter @Jordialapreso on assegura que els diputats electes escollits a les eleccions del 21-D compliran el mandat de les urnes. Després de dictar el text des de la presó, l'expresident de l'ANC diu en el missatge que així defensaran la democràcia de Catalunya, per dur "ben alta" la torxa dels valors europeus. El tuit finalitza amb l'etiqueta "llibertat". Precisament aquest dimecres al migdia personal del grup parlamentari de JxCat ha presentat les credencials del propi Sànchez i del número set de la llista, el conseller destituït Joaquim Forn, com a diputats electes al Parlament, ambdós empresonats a Madrid. D'aquesta manera els dos dirigents independentistes ja estan registrats a la cambra per a la dotzena legislatura parlamentària, i ara només falta que remetin la seva declaració de béns, per via telemàtica. Cal recordar que Sànchez -empresonat a Soto del Real- i Forn -tancat a Estremera, a la mateixa cel·la que el vicepresident destituït, Oriol Junqueras- tenen una nova visita amb el Tribunal Suprem (TS) l'11 de gener. La defensa dels dos dirigents independentistes intentarà que el TS validi la manera perquè puguin exercir de diputats i assistir als plens del Parlament.

Summary: Jordi Sànchez diu que els diputats electes compliran el mandat per dur "ben alta" la torxa dels valors europeus


Canvi de marca i també de format. La Fundació Princesa de Girona (FPdGi) deixa de celebrar el Fòrum Impulsa i el substitueix per un acte, que també es farà durant dos dies, en què l'eix central serà l'entrega dels premis i les activitats on els joves siguin protagonistes. Aquest 2016, es farà els dies 1 i 2 de juliol a l'Auditori i, novament, els reis d'Espanya presidiran l'entrega dels guardons, que reconeixen l'esperit emprenedor. La FPdGi assegura que el canvi no té cap relació amb el context polític ni institucional, tant a la ciutat com a Catalunya. Obeeix a la voluntat d'acostar-se més als joves. Per això, la FPdGi farà més activitats al llarg de l'any i traslladarà la seva seu del Parc Científic al centre de la ciutat. La decisió d'abandonar la marca 'Fòrum Impulsa' i, per tant, de deixar de celebrar-lo com a tal, obeeix a la voluntat de la FPdGi de fer un canvi de rumb. Mantenint el foment de l'emprenedoria com a eix central, la Fundació vol obrir-se més als joves i reforçar la seva presència, tant a Girona com a nivell internacional.  Els últims estudis de percepció del Fòrum Impulsa, però, deixaven clar que calien canvis. Els joves el definien com un esdeveniment "inspirador", però la voluntat de la FPdGi és anar més enllà d'això. "No volem inspirar, sinó donar-los eines perquè es desenvolupin professionalment", asseguren fonts de la Fundació.  Per això, l'entitat ha decidir canviar tant de marca com de format. El Fòrum Impulsa deixarà de celebrar-se com a tal i, en comptes d'això, l'acte anual de principis d'estiu passa a dir-se 'Premis Fundació Princesa de Girona'. Se centrarà al voltant de l'entrega de guardons, que presidiran els reis Felip VI i Letizia, i també posarà èmfasi en aquelles activitats on els joves siguin protagonistes. Per exemple, els batejats com a 'close encounters' (trobades de petit format). La data, els dies 1 i 2 de juliol Aquest any, ja hi ha data marcada al calendari per a l'acte. Se celebrarà els dies 1 i 2 de juliol a l'Auditori de Girona i, segons recull el web de la FPdGi, tindrà un pressupost de 350.000 euros. També inclourà la celebració de les III Jornades d'Educació Emprenedora a nivell estatal. Des de la Fundació expliquen que, tot i que s'abandona la fórmula del Fòrum Impulsa, "la presència a Girona es manté i es reforça". A més, donant més relleu als premis, asseguren que de retruc també es dóna més projecció exterior a la ciutat. L'objectiu d'internacionalitzar-se és un dels altres que persegueix l'entitat. Per això, la FPdGi crearà un nou guardó, que se sumarà als cinc que ja existeixen fins ara (Arts i Lletres, Empresa, Investigació Científica, Social i Entitat). La sisena categoria es batejarà com a 'Premi Internacional' i reconeixerà la tasca d'una entitat estrangera que potenciï el talent emprenedor dels joves. Més activitats al llarg de l'any La FPdGi, en paral·lel, farà més activitats dirigides als joves al llarg de l'any. "No les concentrarem en dos dies, sinó que les anirem espaiant; per això, hem creat un grup de treball a Girona format per patrons, experts i assessors que treballaran al voltant d'aquests formats", indiquen des de la Fundació.  Segons recull la planificació, aquest 2016 la demarcació acollirà les celebracions de la First Lego League (dissabte se'n fa la final), el Robolot, els Premis Yuzz, tallers per fomentar les vocacions matemàtiques i beques al talent musical. A més, la Fundació també continuarà col·laborant amb la UdG a través de la Càtedra FPdGi de Joves Emprenedors. I a nivell estatal, impulsarà programes com 'Apadrinant el Talent' o 'Emprendre és possible'. D'altra banda, i amb intenció de tenir més presència a Girona, la Fundació abandonarà la seu del Parc Científic i Tecnològic i es traslladarà al centre de la ciutat. Allà, la seva seu comptarà amb un espai obert als joves on puguin treballar, emprendre i crear.  Per últim, la Fundació assegura que el canvi de nom i de format del Fòrum Impulsa no té res a veure amb el context polític i institucional. Ni el de la ciutat, on l'Ajuntament va aprovar una polèmica moció perquè l'entitat canviés el seu nom, ni el català.

Summary: El Fòrum Impulsa deixa de celebrar-se i la FPdGi el substitueix per l'entrega de premis i més activitats per a joves