L'exconseller d'Exteriors Raül Romeva ha criticat durament l'actuació dels cossos i forces de seguretat de l'Estat l'1-O. "No és un comportament que s'enquadra en una policia democràtica en un país democràtic", ha assegurat davant el tribunal. A més, ha qualificat l'actuació "d'incomprensible i injustificable" i ha assegurat que "l'única violència" va ser per part de la policia i no dels votants. "Les imatges ens costarà molt de temps oblidar-les i van ser actuacions que crec que van ser contraproduents", ha valorat Romeva, que considera que les imatges del dia del referèndum "són una taca greu en la història de la democràcia espanyola". Sobre el paper del Govern, ha dit que era la seva "obligació" fer una "crida a la mobilització lliure i no partidista". "El més important era la nostra neutralitat", ha remarcat. Romeva ha afegit que va anar a instàncies europees a advertir que "si davant d'un debat polític la resposta era la repressió i la violència policial", el problema ja era d'Europa, perquè anava contra "la línia de flotació del projecte europeu". "Vaig instar les institucions europees a atendre el que estava passant a Espanya, crec que no és un problema que afecti només a l'estat espanyol, sinó que afecta directament a la idea d'Europa", ha dit. 27-O: "declaració política" per obrir una "negociació multilateral" Preguntat pel significat que dóna a la declaració d'independència votada al Parlament el 27 d'octubre, Romeva ha dit que es va votar "en base al mandat" de les eleccions del 27 de setembre del 2015 i de l'1-O. "El que feia aquesta declaració política era donar-nos un mandat polític i vam instar altre cop a iniciar un procés de negociació multilateral, que és com creiem que s'ha d'afrontar aquesta qüestió encara avui", ha dit. De fet, ha dit que després del referèndum es va "seguir la pràctica internacional de recollir el mandat que sortia de les urnes" i reiterar "la necessitat, la importància d'iniciar un procés de diàleg i negociar". De fet, ha recordat que hi va haver "diversos oferiments a nivell estatal i internacional de mediar, per actuar de facilitadors del diàleg", però que quan aquests "intentaven trucar a la porta del govern espanyol, la resposta era inexistent, zero".

Summary: Romeva sobre l'actuació policial de l'1-O: "No és un comportament que s'enquadra en una policia democràtica"


La investigació sobre les irregularitats en la tramitació i posada en marxa del projecte Castor continuarà instruint-se des del jutjat número 4 de Vinaròs. Així ho ha confirmat la Secció Primera de l'Audiència de Castelló després de rebutjar un nou recurs de l'empresa exconcessionària, Escal UGS, i el seu president, Recaredo del Potro, per traslladar el procediment als jutjats de Madrid. La societat i el seu responsable, tots dos investigats, havien recorregut davant la instància provincial –amb l'adhesió de l'advocacia de l'Estat- després que l'instructor rebutgés la qüestió de competència plantejada en contra del jutjat de Vinaròs. Adduïen que els suposats delictes contra el medi ambient i de prevaricació ambiental que se'ls atribueixen haurien de ser investigats des de la capital espanyola, perquè és allí on es va tramitar majoritàriament el projecte. La interlocutòria, però, rebutja aquest argument i recorda que, almenys en el cas dels delictes ambientals, els fets denunciats, les injeccions de gas que van provocar més d'un miler de terratrèmols, van tenir lloc al partit judicial de Vinaròs. La ponent de la interlocutòria, la magistrada Aurora de Diego, entén que "si bé no es qüestiona el criteri de que el delicte de prevaricació ambiental va tenir lloc amb seu territorial  a la ciutat de Madrid per haver seguit allí els permisos administratius, dictant-se les resolucions administratives i llicències relatives al projecte Castor, no ens trobem amb el mateix consens pel que fa als delictes ambientals". Tot i el clar posicionament de la interlocutòria recorreguda, que situava els fets al terme de Vinaròs per trobar-se allí les instal·lacions relatives al projecte Castor, l'empresa continuava insistint que va tenir lloc a Madrid. Això suposaria entendre que l'hipotètic risc ambiental s'hauria produït perquè el Consell d'Administració d'Escal UGS no va paralitzar les injeccions tot i haver rebut l'avís de l'Observatori de l'Ebre que provocaven terratrèmols i no haver informat l'administració quan van ser requerits. Però l'Audiència de Castelló desestima el recurs d'apel·lació i dóna la raó al jutge d'instrucció, tot recordant que la conducta denunciada "va consistir en la realització d'injeccions de gas que van provocar l'increment de la sismicitat al nord de la província de Castelló i al sud de la de Tarragona per la qual cosa, trobant-se la plataforma i les instal·lacions en les quals es van practicar les injeccions de gas al partit judicial de Vinaròs, és evident que la competència és de la citada localitat".  "Encara que es plantegés la hipòtesi de l'omissió de la conducta deguda, que no comprèn en tota la seva amplitud la realitat dels fets, s'arriba a la mateixa conclusió, doncs va ser a Vinaròs on havia de cessar la conducta potencialment perjudicial per al medi ambient", afegeix. La interlocutòria recorda també que el delicte ambiental, el més "severament penat" dels que s'investiguen, imposa la seva "força atractiva" i "determina inexorablement en aquest estadi i moment processal que la competència sigui del jutjat de Vinaròs". Malgrat això, admet que aquest tipus de decisions sobre competència territorial en la fase d'instrucció tenen caràcter provisional i podrien ser revisades posteriorment. Els magistrats acaben condemnant a pagar els costos als recurrents, Escal UGS –societat controlada en dues terceres parts pel grup ACS de Florentino Pérez- i el seu president Recaredo del Potro. El responsable de l'empresa ha estat un dels setze dels divuit investigats que ja han prestat declaració davant del jutjat de Vinaròs, a l'espera que el pròxim vuit d'abril al matí ho facin, finalment, el vicepresident del consell d'administració d'Escal UGS en el moment dels fets, Mohamad Jaffar Khan, i el conseller Harold Philip Gordon. Representants del soci minoritari d'Escal UGS, la societat canadenca Dundee Energy, i residents en aquest país, les dificultats per localitzar-los en un primer moment van obligar a ajornar la seva compareixença. Les diligències superen ja els 13.000 folis i van ser declarades el passat gener com a causa complexa pel nombre d'investigats, la complexitat dels delictes i el volum de documentació pendent d'anàlisi. Això ha permès ampliar el termini d'instrucció de sis a divuit mesos.

Summary: L'Audiència de Castelló tomba un nou recurs d'Escal UGS per endur-se la investigació del projecte Castor a Madrid


Durant el 2017 està prevista la licitació de les obres de millora del Museu Nacional d'Arqueologia de Tarragona (MNAT). El nou secretari d'Estat de Cultura, Fernando Benzo, ho ha anunciat després de reunir-se aquest dilluns a Barcelona amb el conseller Santi Vila, que la intenció del ministeri és entregar en les properes setmanes el projecte de climatització i millora del MNAT, així com endegar juntament amb el Departament de Cultura del Govern un nou projecte de museogràfic. Una altra qüestió que s'ha tractat en la trobada ha estat l'Arxiu Històric Provincial de Girona, equipament on també es té previst fer obres amb un pressupost de 12,5 milions d'euros, per tal que estigui enllestit el projecte aquest legislatura. Pel que fa a la Biblioteca Provincial de Barcelona, Benzo ha dit que s'haurà d'esperar.

Summary: L'Estat licitarà el 2017 la millora del Museu d'Arqueologia de Tarragona i endegarà obres a l'Arxiu Provincial de Girona


El ministre de Sanitat, Salvador Illa, ha emplaçat la presidenta de la Comunitat de Madrid, Isabel Díaz Ayuso, a "revisar" les seves decisions per aturar l'expansió de la covid ja que Madrid està en "seriós risc sanitari". En una atenció als mitjans des de Barcelona, ha demanat a Ayuso que deixi de banda la política i escolti la ciència: "No estem en una batalla ideològica, sinó epidemiològica contra el virus". En ser preguntat sobre si el govern espanyol es planteja prendre decisions pel seu compte, Illa ha insistit que feia un "emplaçament" al govern d'Ayuso "amb la màxima lleialtat" perquè actuï i estengui les mesures de limitació de la mobilitat al conjunt de Madrid i a les poblacions amb més de 500 casos per cada 100.000 habitants.  Illa ha fet aquestes declaracions després de participar telemàticament des de la delegació del govern espanyol a Barcelona en una reunió de seguiment de la covid amb l'equip del Ministeri de Sanitat. A la trobada hi han participat la secretària d'Estat de Sanitat, Silvia Calzón; el secretari general de Salut Digital, Informació i Innovació, Alfredo González, la directora de Salut Pública, Pilar Aparicio, i el director del Centre de Coordinació d'Alertes i Emergències Sanitàries, Fernando Simón.  El ministre ha afirmat que la situació de Madrid és complicada, que venen "setmanes dures" i que hi ha risc "per als seus ciutadans i les comunitats autònomes limítrof". Per això, ha afirmat que cal actuar "amb determinació" i "prendre el control de l'epidèmia a Madrid" i doblegar la cobra. Illa ha insistit que cal "seguir els consells de la comunitat científica" i ha defensat que des del ministeri ho van fer així durant la primera onada i ho continuen fent. Així, ha asseverat que el que hi ha és una "batalla epidemiològica contra el virus" i ha demanat "concentrar esforços" en això i deixar la política en "segon terme".  D'altra banda, ha assegurat que no s'ha trencat l'acord assolit dilluns pel president del govern espanyol, Pedro Sánchez, i Ayuso i ha dit que l'executiu estatal treballa "amb la mateixa actitud amb totes les comunitats". Ha afegit però que cal parlar "amb claredat" i ser conscients de les xifres actuals a Madrid. A més, ha destacat que en altres comunitats, com Catalunya, Navarra o Castella la Manxa, s'han anat prenent mesures i s'ha aconseguit revertir o millorar la situació quan aquesta havia empitjorat. Per això, ha demanat "posar per davant la salut dels ciutadans". "He fet un emplaçament que esperem que sigui atès", ha conclòs Illa.

Summary: Illa alerta Ayuso que Madrid està en "seriós risc sanitari" i l'emplaça a "revisar" decisions i "escoltar la ciència"


Els sindicats CCOO i UGT s'han manifestat a Girona per criticar que la patronal del comerç vol tirar endavant un conveni col·lectiu del sector que és "un insult" als 15.000 treballadors que en depenen. Les principals divergències es troben en els increments salarials, la distribució de les vacances i el còmput d'hores de treball anuals. El conveni ha de tenir vigència per a aquest any i el vinent. Els sindicats critiquen que, després d'anys de contenció salarial, la revifalla de vendes al sector ha de permetre "recuperar poder adquisitiu". CCOO i la UGT proposen que aquest augment sigui del 2,8% al 2017, mentre que la patronal ho rebaixa a l'1,5%. Abans de la propera reunió, per fer evident el seu malestar, els sindicats han sortit al carrer. "Volem treballar, no viure a les botigues" o "Conveni sí, misèries no" són algunes proclames que han deixat anar durant la protesta. La manifestació dels sindicats arriba després de mesos de negociacions amb la patronal, que han entrat en punt mort. Damunt la taula hi ha el nou conveni col·lectiu per al sector del comerç a les comarques gironines. El document ha de tenir vigència per a aquest any i el vinent. Afecta 15.000 treballadors, entre els quals hi ha tant empleats de botigues tradicionals com de grans cadenes (sobretot, del tèxtil). Els sindicats critiquen que l'última proposta de la patronal "desvirtua les condicions de treball del sector" i reclamen als empresaris que abandonin el seu immobilisme. Les divergències entre patronal i sindicats es troben, sobretot, al voltant de tres punts. El primer fa referència a l'increment salarial. Els empresaris proposen apujar sous un 1% aquest 2016 i un 1,5% el 2017, uns percentatges que CCOO i UGT eleven a l'1,8 i al 2,8%. "Aquests darrers anys hem fet esforços de contenció, acceptant sous fins i tot més baixos d'allò que s'havia signat", indica el secretari general de Serveis de CCOO a les comarques gironines, Josep Maria Montalbán.  Ara, però, els sindicats sostenen que la situació ha canviat, i que la revifalla de vendes ha de traduir-se en la recuperació de poder adquisitiu per a les plantilles. "Portem anys de sacrifici, i ara el que demanem és que la patronal augmenti salaris; Girona és una de les ciutats més cares de l'Estat i, per tant, el sou ha de pujar en concordança" hi afegeix el secretari de comerç de la UGT a Girona, Toni Figuerola.  El segon punt de divergència es troba a l'hora de parlar sobre distribució de vacances. Als anteriors convenis, la patronal acceptava que els treballadors poguessin fer 21 dies ininterromputs. "Ara, però, ens volen desregularitzar aquest calendari i fer que, mentre duri el conveni, només es puguin agafar tres setmanes seguides de vacances un sol cop", critica Montalbán. Per últim, l'última discrepància es troba amb la rebaixa del còmput d'hores de treball anuals. Actualment, es fixen en 1.794. "És un dels còmputs més elevats del sector, i la mateixa patronal ja va adquirir el compromís de rebaixar-les; ara, però, ens diuen que és inamovible", critica el portaveu de CCOO. "Conveni sí, misèries no" Tant CCOO com al UGT consideren que la postura de la patronal és "un insult a les condicions laborals" del sector. Per això, abans de la propera trobada –prevista per aquest dimarts- els dos sindicats han sortit al carrer per protestar. Una trentena de persones s'han manifestat pels carrers Nou i Santa Clara de Girona (una de les zones comercials de la ciutat) reclamant un conveni digne per al comerç.  La marxa l'encapçalava una pancarta amb el lema "Per un conveni just, retallades no". Durant la protesta, els manifestants han repartit fulletons als vianants i als treballadors de les botigues i han corejat crits com ara "Comerç en lluita per un conveni digne", "Conveni sí, misèries no" o bé "Volem treballar, no viure a les botigues".

Summary: Manifestació a Girona perquè el nou conveni del comerç no sigui "un insult" per als 15.000 treballadors que en depenen


Forma part de les negociacions entre Junts pel Sí i la CUP ACN Barcelona.-El Govern està predisposat a retirar-se de set processos judicials contra activistes si no hi ha "lesions, menysteniment de les persones, dels funcionaris o dels béns públics", ha remarcat a Catalunya Ràdio la consellera de Presidència i portaveu, Neus Munté, que ha explicat que s'analitzaran aquests cassos un per un i es prendrà una decisió properament. Aquest gest del Govern forma part de les negociacions entre Junts pel Sí i la CUP, tot i que no està inclòs formalment en l'acord, han explicat fonts coneixedores a l'ACN. Des del Departament d'Interior s'ha remarcat també que el Govern no es retirarà de cap cas on hi hagi mossos lesionats, béns públics afectats o greus afectacions contra l'interès públics, i recorden, a més, que la Generalitat ja es va retirar de dos processos abans de negociar amb la CUP.

Summary: El Govern, "predisposat" a retirar-se de set judicis contra activistes si no hi ha afectació d'empleats o béns públics


"A l'Estat no existeix el dret a l'autodeterminació ni molts altres drets que es vulneren". Així ha replicat Laura Borràs, candidata de JxCat el 10-N, a la vicepresidenta del govern espanyol en funcions, Carmen Calvo, que ha assegurat aquest dissabte que el dret a l'autodeterminació no existeix. Borràs ha instat el govern espanyol a ser valent i fer política, perquè no la faci la justícia. Sobre la unitat dels partits independentistes, ha opinat que ha d'estar "a l'altura del que demana la gent". "Aquest és un problema que ens afecta a tots per igual. Avui voldríem tothom manifestant-se darrere de la pancarta de la llibertat. Ens hauria d'interpel·lar a tots els demòcrates", ha conclòs. Borràs ha remarcat que la ciutadania segueix mobilitzada dues setmanes després de la sentència, perquè sap que no és només contra algunes persones, sinó "contra tot un poble". "Espanya pretén aturar la independència a costa de retallar la democràcia, i això la ciutadania ha entès que ni ha de ser possible ni ho permetrem", ha advertit. El PDeCat representa la Catalunya "que no va contra ningú" El president del PDeCAT, David Bonvehí, ha afirmat des de la manifestació que la seva formació representa la "Catalunya que suma i que no va contra ningú". En aquest sentit, ha explicat que ha vingut a cridar "llibertat" per a Catalunya i perquè els seus fills "visquin millor que nosaltres, amb un estat que no respecta els drets". Participació del PNB El senador del PNB Jokin Bildarratz ha participat en representació del seu partit a la manifestació, i ha reivindicat que "el diàleg és l'única via" i ha clamat per la "llibertat" de tots els presos. També ha descartat que el seu partit hagi de ser una peça de mediació però ha admès que estan per a "ajudar". A més, quan es compleixen dos anys de l'aplicació del 155 a Catalunya, ha dit que ha quedat demostrat que no ha sigut cap bona recepta per a res i que, fins i tot, ha considerat, ha perjudicat.

Summary: Borràs, a Calvo: "A l'Estat no existeix el dret a l'autodeterminació ni molts altres drets que es vulneren"


El conseller d'Acció Exterior, Alfred Bosch, i el seu predecessor actualment empresonat a Lledoners, Raül Romeva, han publicat aquest dijous un article d’opinió al diari 'Público' i al rotatiu europeu 'Euractiv' en què asseguren que el president espanyol en funcions, Pedro Sánchez, és "una decepció majúscula" pels qui confiaven que pogués resoldre la crisi catalana amb diàleg. Segons ells, de fet, Sánchez és "part del problema" a Catalunya. L'article compara el referèndum escocès amb el català, i els dos responsables de l'acció exterior catalana asseguren que mentre Anglaterra i Escòcia “van donar una lliçó de democràcia” al govern espanyol, aquest va patir una "derrota democràtica" amb la seva actitud amb Catalunya. A l’article, Bosch i Romeva asseguren que Sánchez “ha seguit els passos” de l'expresident espanyol Mariano Rajoy i ha negat el diàleg amb la Generalitat. "Internacionalment, Sánchez representava una certa esperança. Molts creien que seria capaç de gestionar el cas català com fan les democràcies avançades", afirmen. Segons ells, però, el president espanyol en funcions "ha acabat demostrant que l'única que segueix asseguda a la taula és Catalunya". Els dos polítics destaquen que la condemna conjunta de 100 anys de presó dels líders polítics i civils suposa “una derrota democràtica de grans dimensions”. També recorden a Sánchez que “sense els vots dels republicans catalans mai hauria sigut president”. Romeva i Bosch afegeixen que el líder del PSOE “no pot dialogar ni amb els seus socis potencials”, com Podem. També fan referència als pactes que el PSOE podria fer amb els partits de Ciutadans i PP, qui prèviament l’havien titllat de “traïdor a Espanya”. L’article conclou que "l’única sortida possible a Catalunya passa per les urnes", que esperen que donin una "lliçó democràtica".

Summary: Bosch i Romeva diuen que "Sánchez és una decepció majúscula" i "part del problema"


El Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació va publicar el 4 de juliol passat les resolucions d'aprovació dels ajuts destinats a l'aplicació del desenvolupament local participatiu Leader en el marc del Programa de Desenvolupament Rural (PDR) de Catalunya 2014-2020, corresponents a la convocatòria 2017 per a les comarques del Pallars Jussà, Pallars Sobirà, Alta Ribagorça i Val d'Aran. En concret, s'han aprovat ajuts per un import 928.455,55 euros per aquesta convocatòria, que suposaran una inversió al territori de més de 2,8 milions d'euros. El Grup d'Acció Local Consorci Leader Pirineu Occidental, entitat gestora en aquest territori dels ajuts Leader conjuntament amb les oficines comarcals del Departament d'Agricultura, ofereix un servei d'assessorament personalitzat sobre aquests ajuts adreçats a empreses i emprenedors que vulguin crear, ampliar o millorar el seu negoci.

Summary: El Leader destinarà 928.000 euros en ajuts als Pallars, Alta Ribagorça i Val d'Aran corresponents a la convocatòria 2017


L'independentisme ha reivindicat aquest dimarts al matí els escons d'Oriol Junqueras, Carles Puigdemont i Toni Comín a les portes del Parlament Europeu, amb seu a Estrasburg (França). Milers de persones s'han concentrat davant l'Eurocambra en la mobilització política més gran que hi ha hagut a la ciutat francesa, segons fonts policials. El Consell per la República esperava més de 6.000 persones, però fonts de l'ens asseguren que la xifra s'ha superat i que s'aproparia gairebé a les 10.000. Puigdemont i Comín han descartat finalment entrar en territori francès pel risc de detenció, i no s'han desplaçat fins a Estrasburg, tot i que participaran de la concentració a través d'un vídeo. L'Eurocambra s'ha constituït aquest matí sense els tres electes, i entre queixes d'un eurodiputat pel silenci del president sortint, Antonio Tajani.

Summary: L'independentisme reivindica a les portes del Parlament Europeu els escons de Junqueras, Puigdemont i Comín


L'exsecretari general d'Economia Josep Maria Jové s'ha acollit al dret a no declarar davant del Tribunal Suprem, on estava citat com a testimoni. El que fou número dos d'Oriol Junqueras està investigat al TSJC per aquests fets i, per tant, fonts del partit apunten que declarar aquest dimecres li generaria "una clara situació d'indefensió". Apunten que no pot tenir un advocat que "contradigui res", ni aportar proves i que les acusacions poden aprofitar per "interpretar o tergiversar" el que digui. A més, apunten que si declara no només es pot perjudicar a sí mateix sinó a la resta d'acusats, ja que hi ha prop de 40 persones investigades al jutjat 13 de Barcelona pel mateix cas. Des del partit lamenten que, tot i haver comunicat al tribunal que no declararia, ha hagut de venir a Madrid per "una intervenció que dura un minut".  Jové va ser un dels detinguts durant els registres del 20 de setembre de 2017 i a casa seva van trobar l'anomenada 'Agenda jové', una Moleskine amb indicacions que, segons la Guàrdia Civil, planejaven els passos a donar fins a aconseguir la independència. Aquest document s'ha usat en diverses vegades al judici per preguntar als acusats si tenien constància d'aquesta agenda.  Una delegació d'Esquerra Republicana, encapçalada per la consellera de Justícia, Ester Capella i el president del grup parlamentari, Sergi Sabrià, ha acompanyat aquesta tarda el diputat i president del Consell Nacional del partit, Josep Maria Jové, fins a les portes del Tribunal Suprem.  També formaran part de la delegació diputats del Parlament com Jenn Díaz i Montserrat Fornells; diputats del Congrés i senadors com la portaveu al Senat, Mirella Cortès, i Bernat Picornell; i el conseller de l'Ajuntament de Tarragona Pau Ricomà.

Summary: Josep Maria Jové s'acull al dret a no declarar al Suprem perquè està investigat al TSJC


L'Ajuntament de Santa Coloma de Farners ha penjat la bandera espanyola a la façana del consistori, però acompanyada d'un cartell on deixa clar que s'hi oposa i que ho fa contra la seva voluntat. L'alcalde, Joan Martí (ERC), assegura que ho fa per acatar una sentència judicial originada arran d'una denúncia de C's, que curiosament no té representació al ple. Una queixa que, al seu torn, va engegar tota la maquinària de l'Estat per fer complir la Llei de Banderes. L'afer, que fa més de dos anys que cueja, ha acabat amb un ultimàtum per part del jutjat i l'obligació de l'Ajuntament de pagar 2.000 euros per les costes del procés. Martí assegura no recordar quant temps feia que la 'rojigualda' no onejava al balcó –de fet, l'han haguda de comprar- i assegura que tot plegat és un nou "contrasentit" per part de l'Estat, que ha tornat a fer "el ridícul" preocupant-se més per "simbologia i estètica" que no pels "problemes reals dels ajuntaments". Santa Coloma de Farners s'afegeix al llistat de municipis que s'han vist obligats a penjar la bandera espanyola al balcó de l'Ajuntament. Però també s'afegeix al llistat d'aquells que, d'una manera o altra, han buscat una fórmula per deixar clar que ho fan a contracor. Des d'aquest dimecres, la 'rojigualda' torna a onejar a la façana consistorial. Ho fa, però, amb un cartell que l'acompanya i on s'hi pot llegir: "La bandera estatal penja en aquest Ajuntament per imperatiu legal en compliment d'una sentència judicial, i en contra de la nostra voluntat".  L'alcalde, Joan Martí, assegura que l'equip de govern (ERC i MES) ha esgotat tots els cartutxos abans d'haver de penjar la bandera espanyola. De fet, assegura que ni recorda els anys que fa que no onejava a l'Ajuntament. Tant és així, que l'han hagut de comprar de nou.   "Durant molt de temps, les banderes que hi havia a l'Ajuntament eren la senyera i la del municipi, que són amb les que ens sentim identificats i estem orgullosos de compartir-les", indica. I hi afegeix: "Ara, però, per via judicial se'ns imposa també l'espanyola, i ho complim amb el benentès que treballem per poder proclamar la República catalana i despenjar-la adequadament". Més de dos anys de litigi L'afer que ha acabat amb la 'rojigualda' al balcó fa més de dos anys que dura. El detonant va ser la campanya engegada per Ciutadans (C's) arreu de Catalunya, per denunciar tots aquells edificis públics on no hi onejava la bandera espanyola. I a Santa Coloma li va tocar el rebre el 30 de juliol del 2015. El partit, que no té representació a l'Ajuntament, va entrar una instància perquè es tornés a penjar la 'rojigualda', adduint que s'incomplia la Llei de Banderes. A partir d'aquí, C's ho va posar en coneixement de la Subdelegació i l'Estat va engegar la seva maquinària. Sol·licitud per part del subdelegat a Girona, requeriment per l'aleshores delegada a Catalunya Llanos de Luna i interposició d'un contenciós davant del jutjat el desembre del 2015. La sentència va arribar el 13 de setembre de l'any passat. L'escrit estimava el recurs interposat per l'Estat, obligava l'Ajuntament de Santa Coloma de Farners a penjar la bandera espanyola i el condemnava a pagar els 2.000 euros de les costes del procés. A partir d'aquí, aquest gener l'advocada de l'Estat va reclamar "l'execució forçosa" de la sentència –un cop ja va ser ferma- i a l'Ajuntament no li ha quedat més remei que complir-la. Ara bé, amb el cartell que acompanya la 'rojigualda', l'alcalde assegura que es deixa clar que "aquí, allò que no es va guanyar a les urnes s'ha aconseguit per la via judicial; se'ns ha imposat una simbologia que no és pròpia i amb la qual no estem d'acord". Amb l'estelada al costat A més de la bandera espanyola, l'Ajuntament també ha penjat l'europea a la façana del consistori (fins ara, no hi onejava). Però a les quatre banderes –també hi ha la senyera i la municipal- també les acompanya una immensa estelada que penja des del balcó. S'hi va posar després de les municipals, el dia en què Martí va prendre possessió com a alcalde.  "Dels disset regidors que som a l'Ajuntament, només el del PSC s'hi va oposar", remarca l'alcalde. A Santa Coloma, ERC té set regidors i governa en pacte amb el de MES. La resta del ple la formen set regidors de CiU, un de la CUP i el socialista. "Contrasentit i ridícul" Joan Martí assegura que l'obligació de penjar la bandera espanyola és "un nou contrasentit" per part de l'Estat, perquè demostra que "està més pendent d'una simbologia i unes situacions estètiques alienes a la gran majoria dels ciutadans en comptes de preocupar-se pels seus problemes del dia a dia". "Els ajuntaments estem col·lapsats per la manca de finançament i d'assistència social, i a sobre l'Estat ens fa estar pendents d'aquestes situacions que, fins a cert punt, són ridícules", conclou l'alcalde de Santa Coloma de Farners.

Summary: Santa Coloma de Farners penja la 'rojigualda' a l'Ajuntament però l'acompanya d'un cartell on deixa clar que s'hi oposa


Un veí de Barcelona de 54 anys ha mort en caure pel pic Inferns, a Sallent de Gallego, segons ha informat la Guàrdia Civil, que ha trobat el cos de l'excursionista cap a les dotze del migdia d'aquest dilluns. L'home va sortir sol el dissabte des del balneari de Panticosa per fer una ruta cap al pic i ja no va tornar. La família va avisar la Guàrdia Civil de la desaparició. Els agents del cos van començar una batuda després de parlar amb un altre muntanyenc que havia coincidit amb la víctima al capdamunt del pic, i que va explicar que l'havia vist baixar cap a la zona de la Marmolera. Després de buscar-lo tot el diumenge, el dilluns se l'ha trobat en una zona molt abrupta de grans blocs de pedra. D'altra banda, aquest dilluns al matí la Guàrdia Civil ha rescatat un veí de Barcelona de 61 anys a la zona de l'Ibón Chico de Llosas, a Benasc. L'home ha patit una caiguda i s'ha fet un cop al cap. Ha estat traslladat a un centre sanitari de Benasc.

Summary: Mor un veí de Barcelona de 54 anys en caure pel pic Inferns, a Sallent de Gallego


Els veïns d'Hortoneda, al Pallars Jussà, ja poden sortir del poble, després que durant aquest dimarts s'hagi fet caure la pedra, de més de 90 tones, que estava inestable i amenaçava de precipitar-se a la carretera. Els operaris, gràcies a un sistema d'airbag, han fet moure la roca, que s'ha precipitat al costat de la carretera. Una màquina ha netejat el fang que s'ha acumulat a la via i s'ha donat pas alternatiu per circular per aquesta via, a l'espera de decidir què es fa amb la pedra, que ara ocupa l'altra meitat de la calçada. L'alcalde del municipi de Conca de Dalt, Martí Cardona, ha recordat que la vintena de veïns d'Hortoneda portaven des del diumenge incomunicats. L'única sortida que tenien la vintena de veïns d'Hortoneda era a través d'una pista forestal que les nevades dels darrers dies han deixat impracticable. Aquests veïns tampoc tenen cobertura de telefonia mòbil. Cardona ha aprofitat per lamentar la manca de finançament per reparar les vies locals i ha reclamat que administracions superiors com la Diputació de Lleida o la Generalitat de Catalunya se'n facin càrrec. L'alcalde ha afegit que ajuntaments petits com el de Conca de Dalt no poden finançar la reparació de tots els quilòmetres de carreteres que porten a nuclis habitats.

Summary: Reoberta la carretera d'Hortoneda al fer caure de la muntanya la pedra de 90 tones que perillava de precipitar-se


El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha citat a declarar com a testimonis diversos guàrdies civils en la causa contra l'ex-secretari general de Vicepresidència Josep Maria Jové per l'1-O. Declararan el 12, el 13 i el 17 de setembre. També ha citat el director de Projectes de la UTE IBM INSA. D'altra banda, també demana a la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) que entregui còpia d'una carta que Brauli Duart, llavors administrador únic, va enviar el 19 de febrer del 2018 a la directora dels Serveis Generals del Departament de Presidència. El TSJC també acorda declarar la causa complexa, de forma que la instrucció pugui durar 18 mesos.  El tribunal també insta el Departament de Vicepresidència i Economia i Hisenda perquè el seu secretari general certifiqui quina utilització s'ha donat a l'espai compartit que tenen amb el Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de la Generalitat (CTTI) des del 30 de setembre del 2017. També demana la mateixa informació al CTTI, a qui li reclama que identifiqui la persona responsable de la informació requerida, així com la que gestionava materialment l'espai multifuncional. Els dos organismes  han de justificar el pagament i cobrament de la quantitat que inclou el conveni signat per les dues parts.

Summary: El TSJC cita a declarar com a testimonis diversos guàrdies civils en la causa contra Jové per l'1-O


Els Bombers de la Generalitat han donat per controlat a les 06.30 hores d’aquest dilluns l’incendi forestal a tocar del pantà de Margalef (Priorat), a la serra del Montsant, que ha afectat unes 3 hectàrees. Durant la nit, 14 dotacions terrestres dels Bombers han estat treballant a la zona, remullant els conats que hi havia al perímetre de l’incendi, sense que hi hagi hagut complicacions. Amb el foc ja controlat, s’està duent a terme el relleu del personal per tal que es pugui acabar de revisar i remullar la superfície afectada. També està previst que s’incorporin 4 mitjans aeris (1 helicòpter de comandament, 1 helicòpter bombarder i 2 avions de vigilància i atac) per donar suport a les tasques d’extinció. Segons els Mossos d’Esquadra, ja s’ha restablert la circulació de les carreteres T-713 a Margalef i C-242 a Juncosa, que es van tallar ahir a causa de l’incendi. Segons dades provisionals del cos d’Agents Rurals, i a l’espera de la revisió perimetral definitiva, l’incendi principal ha afectat 2’1 hectàrees i el focus secundari 0’6 hectàrees de vegetació forestal, que pertanyen al Parc Natural de la Serra de Montsant.

Summary: Controlat l’incendi forestal de Margalef, que ha afectat unes 3 hectàrees


Les alcaldesses de Barcelona, Ada Colau; París, Anne Hidalgo; i Àmsterdam, Femke Halsema; i l'alcalde de Milà, Giuseppe Sala, han reclamat a Europa una sortida social a la crisi provocada pel coronavirus que s'allunyi de l'austeritat. En una carta publicada a diaris europeus, celebren l'"avenç" que suposa l'acord de l'Eurogrup de mobilitzar 500.000 MEUR però diuen que s'han de prendre altres "decisions importants". Demanen no repetir la "fórmula fracassada del 2008" i que la resposta d'ara es  basi "en els principis de solidaritat i cooperació". Les ciutats demanen rebre directament part dels fons i reclamen que es comparteixin "els costos de la reactivació entre l'Europa del nord i la del sud, en mostra de solidaritat europea".  Les ciutats defensen que el resultat de les negociacions que s'estan produint en diverses institucions europees aquests dies i la sortida a l'emergència social i econòmica provocada per la pandèmia és "crucial" per al futur de les ciutats.  Les tres alcaldesses i l'alcalde insisteixen que la sortida a la crisi del 2008 basada en l'austeritat "ha de ser un aprenentatge" i recorden que la manca d'una sortida social llavors va debilitar els serveis públics, va endarrerir el creixement econòmic i va generar una desigualtat social "que encara es paga". "Avui, amb els serveis públics responent de forma heroica a la pandèmia, trobem a faltar els recursos que no van arribar per les polítiques de retallades", apunten.  Defensen que entre les ciutats hi ha una llarga trajectòria de cooperació i per això reclamen que en les negociacions prioritzin els principis de solidaritat i cooperació. "Sabem, per experiència, que davant de les crisis, la unió, la solidaritat i la cooperació són fonamentals", asseguren.  Expliquen també que les ciutats són la primera administració a la que acudeixen els ciutadans davant de dificultats i per això reclamen a la Unió Europea que se'ls garanteixi "accedir de forma directa a part dels fons estructurals" que ha desbloquejat la Comissió Europea, així com que la mobilització d'aquests fons no es condicioni al desenvolupament de plans d'austeritat. Per als alcaldes, la sortida d'aquesta crisi també ha d'anar acompanyada d'un reforç del poder local i més capacitat de relació directa amb l'administració europea.  En quart lloc, consideren que per obtenir una reactivació econòmica més ràpida que la del 2008 és necessària la solidaritat entre l'Europa del nord i la sud, compartint els costos d'aquesta reactivació. Les ciutats aposten per prioritzar l'accés al crèdit i al finançament de baix cost per a que els serveis públics puguin recuperar-se i enfortir-se, que les empreses puguin créixer novament i que s'activin aviat oportunitats laborals. Afegeixen que cal impulsar un model de fiscalitat europea basada també en la solidaritat. "Som ciutat europees i europeistes i confiem en que, aquesta vegada, les autoritats europees estiguin a l'altura de les circumstàncies", declaren. Afegeixen que Europa "té l'oportunitat de llençar un missatge sòlid i contundent a tota la ciutadania: enfront del discurs de l'odi, enfront del discurs individualista, enfront de les polítiques d'austeritat, una Europa més forta, més solidària, que aposta per la sortida social, que escolta les ciutats i les protegeix i ajuda enfront dels grans reptes de futur que tenim per davant", escriuen. De la seva banda, ofereixen a les institucions europees "tota la col·laboració" en el desenvolupament de polítiques socials i asseguren que seran "les millors aliades" per donar aquesta resposta social si tenen el suport de les institucions europees i si les mesures adoptades situen l'economia "al servei de les persones".

Summary: Els alcaldes de Barcelona, París, Àmsterdam i Milà reclamen a Europa una sortida social a la crisi lluny de l'austeritat


El foc forestal de la Ribera d'Ebre ja crema 5.500 hectàrees, segons les últimes estimacions, amb un total de 53 persones evacuades. Protecció Civil de la Generalitat ha elevat a fase d'emergència el pla Infocat per aquest incendi, que va començar dimecres a dos quarts de tres de la tarda. Hi ha 43 dotacions terrestres i 15 mitjans aeris treballant per estabilitzar el foc, amb especial preocupació pel flanc dret. El costat esquerre ja ha quedat ancorat a la C-12, que actua de tallafocs. La Generalitat demana evitar desplaçaments innecessaris per la zona. En el total d'efectius que hi treballen s'inclouen quatre avions del Ministeri d'Agricultura i 230 efectius de la Unitat Militar d'Emergències (UME). Els equips d'extinció han dividit el flanc dret en dos sectors: el nord i el sud. L'estratègia, en aquests moments, passa per prioritzar aquesta última. "És la zona més crítica que tenim en aquesta finestra d'intervenció", ha assegurat el cap d'intervenció de bombers, Antonio Ramos. Posteriorment, els esforços es concentraran en l'ancoratge del sector nord d'aquest flanc dret. De moment, treballen en les tasques d'extinció 42 dotacions terrestres dels bombers amb 350 efectius, així com dotze dels quinze efectius aeris mobilitzats i 230 membres de la Unitat Militar d'Emergències (UME) de l'exèrcit espanyol. Ramos ha reiterat el missatge, adreçat a la població i, especialment, als propietaris de masies o habitatges a la zona, que no accedeixin a l'interior de la zona afectada. "Hem evacuat tot el perímetre de l'incendi. És molt important que es respecti i no hi entrin ciutadans i propietaris de masies perquè pot dificultar l'extinció i posar en perill vides. Ningú pot entrar al perímetre fins que el tinguem controlat", ha tancat. De moment, la xifra de persones evacuades ronda la cinquantena. Aquest passat dimecres a la nit, 26 han dormit a l'escola Enric Grau i Fontserè de Flix (Ribera d'Ebre), quatre a la població de Bovera (les Garrigues) i nou a Vinebre. Aquests últims, majoritàriament d'origen anglès, han estat traslladats aquest dijous al matí a l'escola de Flix, on seran reagrupats amb la resta de persones desallotjades. "Si la cosa anés a més, s'habilitaria un altre lloc a Maials", ha avançat, ha avançat l'alcaldessa de Vinebre i presidenta del Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre. Carim ha corroborat que l'evolució de l'incendi segueix sent "poc encoratjadora" perquè durant la nit no s'ha pogut fer l'avançament que haurien desitjat els Bombers. "L'incendi està molt actiu però estem treballant amb les mateixes previsions d'ahir, que no passi a les comarques veïnes del Priorat i el Segrià", ha apuntat.

Summary: 5.500 hectàrees amb un total de 53 persones evacuades


Els cupaires insisteixen que "la millor acció per consolidar la república" és fer acció de govern, aprovar decrets i obrir el procés constituent  ACN Barcelona.-La CUP ha assegurat en un comunicat aquest dimarts que "hi ha hagut un excés d'improvisació en algunes actuacions dels darrers mesos" del procés, i de fet consideren que els darrers quatre dies constaten que els dos últims anys "no s'ha fet la feina en la creació i consolidació d'estructures d'estat". En una nota als mitjans, els cupaires han qualificat la compareixença del president Carles Puigdemont des de Brussel·les "d'acte de dignitat"  però li demanen fer acció de govern per tal de "consolidar la república", és a dir, aprovar decrets i obrir el procés constituent. Els cupaires, que demanen "resistir contra l'intent d'imposició de les mesures antidemocràtiques a través de l'article 155", comparteixen amb Puigdemont la denúncia de "l'actuació antidemocràtica i parcial" de l'administració de justícia i de la "impunitat" de l'extrema dreta.

Summary: La CUP lamenta "un excés d'improvisació en algunes actuacions dels darrers mesos" del procés


Entren a l'operativa noves rutes a l'Alguer i a Bremen  ACN Barcelona.-L'aeroport Girona-Costa Brava oferirà aquest any un 8,1% més de seients per a la temporada d'hivern respecte al 2018-19, segons dades ofertes aquest dimecres per AENA. En total, hi ha prop de 244.000 seients programats. A més, entren a l'operativa noves rutes a l'Alguer i a Bremen. L'oferta de seients creix un 9,8% per a les destinacions a Europa, i un 2,3% a l'Àfrica. Itàlia, Alemanya, Països Baixos i Rússia són els països amb més operativa, i creix notablement la connexió amb el Regne Unit, que comptarà amb un 264,4% més d'oferta en comparació amb l'any passat.

Summary: L'aeroport Girona-Costa Brava programa un 8,1% més de seients per a la temporada d'hivern respecte al 2018-19


Estarà integrat per nou membres, dels quals tres seran representants de la Generalitat i sis de les patronals i els sindicats ACN Barcelona.-El Govern ha aprovat aquest dimarts la creació de la taula i dels sis grups de treball que elaboraran l’estratègia i les accions del Pacte Nacional per la Indústria, l’acord polític i econòmic formalitzat el passat mes de juliol per desenvolupar i enfortir el sector industrial a Catalunya. Els grups de treball, integrats per 9 membres (tres representants de la Generalitat i sis designats per patronals i sindicats), seran els equips responsables de proposar les línies d’actuació que han de situar la indústria com a eix econòmic del país. Unes propostes que després traslladaran a la Taula del Pacte Nacional per la Indústria -formada per representants del Govern, organitzacions empresarials i sindicals, partits polítics, universitats, col·legis professionals, associacions municipalistes i centres tecnològics- encarregada de validar-les i traslladar-les al Govern i al Parlament. També hi haurà representada la Comissió Executiva Permanent del Consell Català de l’Empresa. De fet, el Govern també ha aprovat aquest dimarts que serà aquest organisme el responsable de la governança del Pacte Nacional per la Indústria. Els sis grups de treball aprovats treballaran en els àmbits de la competitivitat, la dimensió empresarial i finançament; la indústria 4.0 i la digitalització, la formació, les infraestructures i l’energia i la sostenibilitat i l’economia circular. El passat mes de juliol la Generalitat; les patronals Foment del Treball, Pimec i Fepime, i els sindicats UGT i CCOO van formalitzar el tret de sortida al Pacte Nacional per la Indústria, que contempla les aportacions del Pacte Més Indústria. És una iniciativa conjunta per impulsar la indústria fent-la més diversificada, innovadora, competitiva a nivell internacional i de més valor afegit.

Summary: El Govern crea la taula i els grups de treball per elaborar l’estratègia del Pacte Nacional per la Indústria


El Departament de Territori i Sostenibilitat sotmetrà a informació pública els estudis informatiu i d'impacte ambiental del tram nord de la variant d'Olot el setembre vinent. Es proposen quatre alternatives possibles però una d'elles compta amb el consens del territori i el vistiplau de la Generalitat. Un pas "molt important", segons l'alcalde d'Olot per poder continuar endavant amb la tramitació d'aquesta obra estratègica per la ciutat. El traçat que compta amb la unanimitat dels diferents agents del territori preveu un fals túnel que eliminaria el viaducte de l'Hostal del Sol, un dels punts més complexos, fins arribar a connectar amb l'autovia.  La futura variant d'Olot continua endavant en la seva tramitació. Aquest dimarts el Departament de Territori i Sostenibilitat i l'Ajuntament d'Olot han anunciat que el mes de setembre se sotmetran a exposició pública els estudis informatiu i d'impacte ambiental del tram nord que quedava pendent. De les quatre alternatives, una ja compta amb el consens del territori i la Generalitat també coincideix que és la millor opció. Totes quatre, però, se sotmetran a exposició pública perquè es puguin fer al·legacions.  "És un pas important", ha destacat l'alcalde d'Olot, Pep Berga, fent èmfasi en la unanimitat que s'ha aconseguit després d'anys de treball. De les quatre opcions, la número 2 és la que té el consens. "No té una gran afectació amb l'activitat a la ciutat, ens permetrà mantenir les entrades que ja hi ha i una sortida ràpida a la zona de l'hospital i també és bona pels veïns de l'Hostal del Sol que els unirà definitivament a la ciutat amb el fals túnel", ha remarcat tot afegint que és la que té també menys afectació en terrenys agrícoles.   Entre la resta de propostes també  hi ha l'opció més econòmica amb un desdoblament de l'actual viaducte que no agrada ni als veïns ni a l'Ajuntament o un túnel per darrere de les muntanyes de l'hostal del Sol que comportaria un important impacte ambiental.  Per la seva banda, el secretari d’Infraestructures i Mobilitat, Isidre Gavín, ha posat en valor el fet de seguir avançant en un projecte "complex" i amb "molt de consens". "El que pretenem és que les grans infraestructures com aquesta tinguin el menor impacte social, territorial, ambiental o paisatgístic”, ha dit. I ha assegurat que la Generalitat aposta per fer realitat aquest projecte que està inclòs en el Pla de reactivació econòmica per fer front a la crisi de la covid-19.  Eix de Bracons Per completar l’eix Vic-Olot per Bracons, el Departament de Territori i Sostenibilitat està treballant en la futura variant de les Preses – la Vall d’en Bas que ha de connectar amb la futura variant d'Olot. Els estudis de la variant de les Preses- Vall d’en Bas es troben en fase d’estudi d’al·legacions i tramitació ambiental després de ser sotmesa a informació pública. Per aquesta actuació, es preveu una inversió de més de 85 MEUR. D'altra banda, cal recordar que el tram sud de la variant d'Olot ja fa tres anys que té aprovat definitivament el projecte constructiu, de manera que només queda l'adjudicació de l'obra. I el que faltava ara eren els estudis informatius i d'impacte ambiental de tram nord, el que pertany a l'Estat i que finalment es va acordar que la Generalitat s'encarregués de l'obra. Aquest dimarts s'ha desencallat amb l'anunci d'exposició pública amb els quatre traçats possibles. S'estima que les dues variants costaran uns 272 MEUR. La variant d'Olot és una obra molt reclamada al territori perquè permetrà millorar la mobilitat, tot reduint el volum de trànsit que ha de travessar el nucli urbà venint des dels túnels de Bracons cap al nord. Més de 20.000 vehicles fan diàriament aquest recorregut.  El secretari ha afirmat que, un cop tancats els processos d’informació pública i tramitació ambiental,  els projectes constructius s’impulsaran a partir del segon semestre de 2021.

Summary: Territori sotmetrà a informació pública els estudis del tram nord de la variant d'Olot el setembre


L'Ajuntament de Castellgalí (Bages) presentarà una denuncia la setmana que ve a la fiscalia de Manresa contra l'extresorer municipal per haver presumptament desviat diners públics als seus comptes personals. Així ho ha confirmat a l'ACN el batlle de la localitat, Cristòfol Gimeno, qui ha expressat que el funcionari prestava els serveis de tresorer des de l'any 2011 fins el mes de juliol passat, quan el consistori va tenir coneixement dels fets i va destituir-lo. En aquell moment es va encarregar una auditoria interna per avaluar l'abast de la qüestió que està previst presentar a la fiscalia amb la denuncia. Es dóna el fet que l'extresorer fa 32 anys que és funcionari de l'Ajuntament de Castellgalí.   L'alcalde de la localitat bagenca ha explicat que presentaran formalment la denuncia la setmana que ve a la fiscalia de Manresa un cop s'hagi tancat l'auditoria que estan fent els serveis tècnics municipals des que es va tenir coneixement dels fets el mes de juliol passat. Gimeno ha explicat que el funcionari feia 32 anys que treballava al consistori i l'any 2011 el batlle el va nomenat tresorer municipal. Al cap de quatre anys, però, l'interventor de l'Ajuntament va sospitar de les presumptes irregularitats a partir d'un extracte bancari.  Un cop es va tenir coneixement dels fets, ha explicat Gimeno, es va cessar del seu càrrec el funcionari i se li va imposar un expedient disciplinari molt greu que comporta sis mesos de suspensió de feina i sou. L'extresorer presumptament desviava diners municipals als seus comptes personals a través de la banca electrònica.

Summary: L'Ajuntament de Castellgalí denunciarà l'extresorer municipal per haver desviat presumptament diners al seu compte


El Departament d'Ensenyament costejarà amb els seus lletrats la defensa del professor de l'Institut Ermengol IV de Bellcaire d'Urgell (Noguera) que la setmana passada va ser agredit per un menor de 15 anys i una jove de 18 anys de Linyola (Pla d'Urgell). Així ho ha assegurat el director dels serveis territorials del Departament a Lleida, Miquel Àngel Cullerés, que també ha afegit que s'ha fet una mediació entre el docent i la família de l'alumna de 4rt d'ESO a partir de la qual es va originar tot l'entramat, i que aquesta ''ha anat bé''. El pare d'aquesta alumna va anar a buscar el professor per demanar-li explicacions amb motiu d'alguns incidents que havien tingut lloc amb la seva filla durant els darrers 15 dies; el va agafar per la camisa i el va amenaçar. L'endemà, el menor i la jove de 18 anys, amics de l'alumna, van agredir el docent amb una barra de ferro. Cullerés ha explicat que quan el professor de l'institut de Bellcaire d 'Urgell que va ser agredit divendres passat s'hagi de presentar al jutjat, el Departament d'Ensenyament li farà ''acompanyament amb els serveis jurídics amb els lletrats de que disposa'' i per tant, es personarà amb ell. El director dels SSTT no ha volgut dir que el Departament es personaria pel seu compte en el cas sinó que com que el professor és un funcionari que feia una substitució, i per tant un treballador de la Generalitat, ''nosaltres i ell som el mateix per tant anirem amb ell''. En aquest sentit, Cullerés ha volgut destacar que s'ha fet una mediació entre el professor i la família de l'alumna, i que aquesta ha anat bé. Així mateix, ha remarcat que el més important és que la noia vol continuar al centre i després de Pasqua reincorporar-se a la classe per acabar el curs de 4rt d'ESO. Segons el director, la noia aquesta setmana no ha anat a classe perquè els seus companys estaven en una excursió a Tolosa de Llenguadoc i ha negat que fos expulsada. Cullerés s'ha mostrat preocupat per aquest tipus d'agressions que tenen lloc en l'entorn d'un centre educatiu però ha volgut deixar clar que no es tracta d'un cas en què sigui l'alumne que agredeix el professor sinó que han estat un menor i una jove que no anaven al centre els qui van colpejar amb la barra de ferro el docent. En aquesta línia, ha posat de relleu el fet que els mestres tinguin l'entitat d'autoritat pública i ha assenyalat que fiscalia ho tindrà en compte en aquest cas. Per Cullerés, el de Bellcaire és un ''incident ordinari'' que acabarà en un judici, però que aquest judici no es fa per un incident que ha passat en un institut sinó per les conseqüències posteriors a un fet concret.

Summary: Ensenyament costejarà la defensa del professor agredit a l'Institut de Bellcaire d'Urgell


La DGAIA s’ha fet càrrec de les dues noies, que van ser detectades en intentar creuar el punt fronterer ACN Barcelona.-Dues menors de nacionalitat vietnamita van passar entre tres i quatre dies a la zona de trànsit de l’Aeroport del Prat sense que s’hagi pogut esbrinar la seva procedència i cap a on es desplaçaven, segons ha avançat ‘El Pais’. Els fets es van produir el passat 27 de desembre quan les dues noies van intentar accedir en territori espanyol, i per tant Schengen on no hi ha control transforenterer, i els agents les van aturar en no disposar de cap documentació. Tampoc va ser possible comunicar-se amb elles fins que no va arribar una intèrpret, tot i que només van facilitar els seus noms i cognoms i les seves edats. Segons fonts policials, les dues menors tenen 13 anys però altres fonts han apuntat a l’ACN que en tenen 17. De moment, la DGAIA se n’ha fet càrrec a l’espera de resoldre els seus casos. A més, segons fonts policials, portaven un telèfon mòbil, tot i que no contenia cap número memoritzat a l’agenda ni en el registre de trucades, de manera que no es va poder contractar amb ningú pròxim a les dues menors. La zona de trànsit de l’Aeroport del Prat són considerades “internacionals, restringides i segures”, segons ha explicat el portaveu de la policia espanyola a Catalunya, Antoni Navarro, però no pertany a territori espanyol ni de la Unió Europa. De la seguretat, se’n fa càrrec Aena, que contracta seguretat privada per vigilar aquesta zona. Fonts de l’ens gestor aeroportuari, però, no han volgut comentar aquest episodi. Tot i tractar-se d’una zona amb força afluència de viatgers i en dates de vacances de Nadal, ningú va detectar la presència de les menors, ni tampoc a la nit, quan hi ha menys trànsit de passatgers. Un cop els agents de la policia espanyola les van interceptar, els fets es van comunicar a la Fiscalia de Menors.  Tot seguit, es van posar a disposició de la Generalitat, que a través de la Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència, s’ha fet càrrec de les dues menors en un centre d’acollida, segons han confirmat a l’ACN fonts del Departament d’Afers Socials i Famílies. Per la seva banda, els Mossos d’Esquadra també han obert una investigació per tal d’aclarir els fets i com les dues menors van arribar a l’Aeroport del Prat.

Summary: Localitzen dues menors que es van passar diversos dies a la zona de trànsit de l’Aeroport del Prat


Diversos incendis han calcinat aquest dimarts un total de 25 vehicles i 21 contenidors en menys d'una hora, concretament entre les tres i les quatre de la matinada. El primer avís s'ha produït quan passaven dos minuts de les tres de la matinada al carrer Fra Batlle, número 24, on han cremat tres contenidors i quatre vehicles han quedat afectats, a més de la instal·lació d'aigua i elèctrica de la façana. Uns deu minuts més tard, entre els carrers Vila de Cinca i Canonge Joncar han calcinat 3 contenidors i també han quedat afectats 3 vehicles i la instal·lació elèctrica de la casa situada a la cantonada. Només tres minuts més tard, a les 03.16 hores, les flames han calcinat cinc contenidors i ha cremat parcialment quatre vehicles més la porta d'un local i la instal·lació elèctrica de la façana al carrer Agnès Armengol 37. A les 03.23h, els Bombers rebien un quart avís per l'incendi en dos punts del carrer Castellar del Vallès. Per una banda, davant el número 229, on les flames han calcinat cinc contenidors i ha afectat quatre vehicles, i davant del número 200, amb cinc contenidors i nou vehicles afectats per les flames. Per últim, dos minuts abans de les quatre, ha cremat un vehicle al carrer Pi i Maragall. Els Mossos d'Esquadra han assumit la investigació d'aquests fets.  Veïns angoixats  Els veïns del barri de la Creu Alta de la ciutat han explicat a l'ACN que aquesta matinada s'han despertat sobresaltats en adonar-se que "tornava a haver foc al carrer". Segons ha apuntat Mercedes Casado, una veïna del carrer Castellar on han cremat diversos vehicles, ha sortit a la galeria de casa seva i ha vist la columna de foc i fum. "M'he espantat molt, he avisat el meu marit corrents i hem vist que ràpidament ha vingut la Policia Local i després els Bombers”, ha comentat Casado que ha dit que fa quinze dies ja va produir-se un altre incendi similar. La veïna, que ha perdut el seu cotxe a causa de l'incendi, ha explicat que era "un vehicle que tenia molts anys però que funcionava bé”", i  ha assegurat que quan la resta de propietaris han baixat al carrer i han comprovat el que havia succeït han quedat molt afectats: "La gent ha començat a plorar, alguns s'han deixat caure a terra, ha estat terrible", ha dit.  Casado afirma que la sensació "d'inseguretat" que viuen els veïns d'aquesta zona de Sabadell ha anat creixent en els darrers mesos. "Jo sempre havia dit que vivia en un barri tranquil i on mai havia passat res, però portem una temporada terrible, incendis, rodes punxades, no sabem què passa", indica.  En aquest mateix sentit s'ha expressat l'Asumción Molina, una altra veïna que reconeix que viu amb por. "El que volem és que ens treguin els contenidors d'aquí perquè un dia ens cremaran la casa, tenim la façana de l'edifici negra i aquesta nit el foc ha afectat la meva Terrassa perquè vivim al primer pis i un vidre s'ha trencat per la calor".

Summary: Cremen 21 contenidors i 25 vehicles en menys d'una hora a Sabadell


La jutgessa ha enviat a presó comunicada i sense fiança un dels dos detinguts per la mort d'un jove als afores de la discoteca Caribbean de Girona. L'altre arrestat ha sortit en llibertat però li han retirat el passaport, li prohibeixen sortir del país i haurà de comparèixer periòdicament al jutjat. Els detinguts, veïns de Salt de 26 i 27 anys, han passat aquest divendres a disposició del Jutjat d'instrucció número 1 de Girona. La jutgessa els imputa un delicte d'homicidi per haver matat un jove de 22 anys en una baralla la matinada de diumenge. La víctima va quedar malferida i va morir dimecres a l'hospital com a resultat de les ferides.

Summary: Presó sense fiança per a un dels dos detinguts per la mort d'un jove als afores de la discoteca Caribbean de Girona


El president del Tribunal Constitucional (TC), Juan José González Rivas, no assistirà aquest divendres a l’acte de lliurament de despatxos dels nous jutges marcat per la polèmica a l’entorn de l’absència del rei Felip VI. Segons fonts del TC, malgrat que havia confirmat la seva assistència, González Rivas ha comunicat al president del Tribunal Suprem i del CGPJ, Carlos Lesmes, que no hi va per problemes d’agenda fruit de la seva participació a la XIII Conferència Iberoamericana de Justícia Constitucional, que se celebra de forma telemàtica, segons han explicat fonts del CGPJ. Les mateixes fonts ja han avançat que Lesmes farà un discurs crític amb la decisió del govern espanyol de no permetre la presència de Felip VI a l'acte.

Summary: El president del Tribunal Constitucional no assistirà a l’acte de lliurament dels despatxos adduint problemes d’agenda


El ministre de Foment, Íñigo de la Serna, ha reunit aquest dimarts els alcaldes del conegut com a Pacte de Berà per comprometre's a accelerar al màxim els tràmits per desviar els camions de l'N-340 cap a l'AP-7. Tot i que els alcaldes del Tarragonès i el Penedès confiaven que la trobada amb el ministre serviria per conèixer una data exacte per treure els vehicles pesats de la nacional, De la Serna tan sols ha remarcat una voluntat de "treballar amb celeritat" i s'ha compromès a informar-los detalladament de tots els avenços que hi hagi per aplicar la mesura. Els alcaldes han lamentat la manca de concreció, mentre han insistit en demanar que es "resolgui el problema", tot reclamant aparcar els retrets polítics sobre qui és el responsable d'haver promès que l'1 de gener es desviarien els camions i qui ha incomplert aquest anunci. Aprofitant una nova visita a Catalunya, Íñigo de la Serna ha reunit aquest dimarts en una sala de l'Aeroport del Prat els alcaldes d'Altafulla, Torredembarra, Creixell, Roda de Berà, el Vendrell, Bellvei, l'Arboç, Castellet i la Gornal, Santa Margarida i els Monjos i la presidenta del Consell Comarcal del Baix Penedès.  El ministre responia així a la carta que els batlles li van enviar a principis de mes arran de l'accident de l'N-340 al Vendrell en què van morir tres veïns de l'Arboç. Els alcaldes confiaven que la cita serviria per fixar una data al calendari, però durant l'escassa mitja hora que ha durat la trobada el ministre ha declinat qualsevol concreció. De la Serna ha assegurat que "encara que Foment desitgés anunciar una data, no podem fer-ho i cal ser prudents". Segons el ministre, tots els tràmits que cal superar fins posar en marxa el desviament de camions de l'N-340 amb bonificacions per utilitzar l'autopista no estan en mans del seu Ministeri. S'ha referit així a la signatura de l'acord amb Abertis –concessionària de l'AP-7-, a l'acord per ampliar el pressupost amb 12 MEUR per assumir les bonificacions dels camions i a l'acord entre el Servei Català del Trànsit i la DGT per modificar la normativa de l'N-340.  Un cop superats tots aquests esglaons, ha assegurat el ministre, la mesura es podrà elevar al Consell de Ministres, previ aval de l'advocacia de l'Estat. Per tot plegat, malgrat la insistència de la premsa, De la Serna ha evitat concretar un termini per fer efectiu la retirada de camions de la carretera nacional i posar en marxa també la gratuïtat de l'autopista per als residents que facin el viatge d'anada i tornada el mateix dia. Només s'ha compromès a accelerar les gestions i mantenir informats els Ajuntaments a través del Subdelegat del Govern a Tarragona. Els alcaldes han lamentat haver acabat la reunió sense una data senyalada al calendari, però han assegurat que el compromís del ministre "no és menor". El portaveu del Pacte de Berà i alcalde del Vendrell, Martí Carnicer, ha aplaudit la paraula que els ha donat De la Serna, a qui han subratllat la importància que la situació de l'N-340 pogués estar resolta aquest estiu, ja que és quan es dispara el trànsit a la zona. Pel que fa al debat sobre l'1 de gener com a data en què s'hauria d'haver aplicat la mesura i l'incompliment d'aquest termini, Carnicer ha explicat que "no s'ha parlat" d'aquesta qüestió durant la reunió i ha demanat passar-ne pàgina: "Venim a reclamar que es resolgui el problema. El que és important és això". Al seu torn, sobre aquesta qüestió, Íñigo de la Serna ha lamentat implícitament que al setembre fos l'aleshores conseller de Territori Josep Rull qui digués que Foment havia acceptat retirar els camions de l'N-340 a partir de l'1 de gener. "No podem donar dates que no es poden complir, ja que poden haver confusions i se'n derivi un ús polític", ha etzibat, reiterant que el Ministeri de Foment "no va anunciar cap termini".  "Per evitar malentesos, els terminis han de venir directament del Ministre, i qualsevol data que no doni jo personalment, s'ha de considerar com una referència en boca de qui ho digui", ha afegit el mateix De la Serna, reclamant "evitar situacions desagradables com la que s'ha derivat de l'accident del Vendrell, amb tensions entre els alcaldes i el govern espanyol".

Summary: De la Serna es compromet a accelerar al màxim els tràmits per treure els camions de l'N-340 però evita donar una data


El Govern, a través de l'agència per a la competitivitat de l'empresa del  Departament d'Empresa i Coneixement- ACCIÓ, ha donat suport durant el  2015 a 23.317 empreses amb l'objectiu d'"enfortir" la competitivitat de  l'economia catalana, segons ha apuntat l'Executiu. A través dels programes d'impuls al binomi internacionalització-innovació, s'ha mobilitzat una inversió superior als 125,3 milions d'euros per part d'empreses catalanes. Aquestes són les principals dades de l'Informe sobre el balanç d'actuacions d'ACCIÓ, que aquest dimarts ha rebut el Govern. En el camp de la internacionalització, el 2015 s'ha completat la xarxa de 36 Oficines de Comerç i d'Inversions al món amb l'obertura de dues noves seus a Panamà i Boston, arribant a un àmbit d'actuació de 90 mercats. De fet, el 15% de l'increment de les exportacions catalanes el 2015 –que han assolit els 63.839 milions d'euros- provenen de projectes d'empreses catalanes acompanyats per ACCIÓ, segons ha indicat el Govern. D'altra banda, s'han acreditat 62 entitats com a Agents de Suport a la Internacionalització amb l'objectiu d'impulsar la coordinació i les col·laboracions entre els organismes públics i privats de Catalunya que donen suport a l'empresa catalana en els seus processos de sortida a l'exterior. Així mateix, per fomentar la innovació s'han posat en marxa les Comunitats RIS3CAT (les quals rebran 72 milions d'euros provinents dels Fons FEDER fins el 2020) i s'han mobilitzat 14 milions d'euros d'inversió per part d'empreses catalanes en R+D a través del programa Nuclis de Recerca Industrial i Desenvolupament Experimental, amb l'objectiu de transformar el teixit empresarial català i aconseguir nous productes i serveis diferencials.  També s'han impulsat els Cupons d'Innovació per facilitar l'accés de les pimes a la innovació, s'ha convertit TECNIO en el segell per identificar els agents d'innovació a Catalunya i s'ha completat el procés d'integració dels centres tecnològics avançats que ha donat lloc a Eurecat. El Govern ha destacat que una de les prioritats d'ACCIÓ és contribuir a millorar l'accés al finançament empresarial a Catalunya, actuant com a vehiculadors d'instruments de finançament alternatius als bancaris i facilitant l'accés al crèdit. Amb aquest objectiu, a banda d'acompanyar de manera personalitzada les empreses per accedir a noves vies de finançament, s'ha creat una acreditació per garantir la qualitat de 17 entitats catalanes de finançament alternatiu a la banca.  També, un dels mecanismes que les empreses tenen al seu abast per millorar la seva competitivitat és agrupar-se a través de clústers. Es tracta de grups de companyies i institucions d'un mateix sector que comparteixen una plataforma per créixer, generar massa crítica, compartir reptes i tendències del mercat, fer networking, incrementar la seva visibilitat i projectar-se al món. El 2015 s'ha consolidat el programa Catalunya Clústers, que agrupa més de 1.249 empreses, 175.000 treballadors i que suma 36.000 milions d'euros de facturació agregada.

Summary: El Govern va donar suport a més de 23.000 empreses el 2015 per "enfortir" la competitivitat de l'economia catalana


"La majoria dels catalans no volen la independència, sinó no seguir com estan" ACN Madrid.-El candidat del PSOE a les eleccions del 26-J, Pedro Sánchez, ha assegurat aquest dilluns que en el cas d'una ruptura entre Junts pel Sí i la CUP impedís aprovar els pressupostos de la Generalitat, el PSC només estaria disposat a parlar d'un eventual suport als comptes partint de la voluntat de les dues formacions de govern d'abandonar les "tesis rupturistes" i abraçar les "tesis reformistes". "El Partit Socialista abans de parlar dels números ha de parlar del fons de les polítiques i del projecte que comparteixen i volen construir aquestes forces parlamentàries, i si és la construcció d'un suposat estat català independent de l'Estat espanyol per descomptat que no contarà amb el Partit Socialista", ha dit. Ha fet aquestes manifestacions en una entrevista a la Cadena Ser on ha assegurat que a Catalunya li aniria bé tenir un govern "estable" després de cinc anys de debat "binari entre el sí o no a la independència", quan "la societat catalana no vol ni quedar-se com està, ni abraçar les tesis independentistes".  En aquest sentit ha insistit que "la majoria dels catalans no volen la independència", sinó que "no volen seguir com estan", i que "el reformisme del PSOE a Catalunya" és "la millor opció" davant "el rupturisme i l'immobilisme".  "Per descomptat que el PSOE mai abraçarà tesis independentistes i el que defensarem és una altra manera de ser i estar de Catalunya dins del conjunt d'Espanya", ha dit.  Segons Sánchez, la seva proposta sobre Catalunya, que està recollida a la declaració de Granada, és "l'única" que és "possible des del punt de vista polític i constitucional".  En aquest marc ha apuntat que les dificultats sobre els pressupostos de la Generalitat demostra la necessitat que a Catalunya "hi hagi governs estables, de progrés i transversals per a una societat molt plural" que espera dels polítics un "mestissatge ideològic".  També ha reaccionat a les enquestes que situen la seva formació lluny de la victòria i fins i tot per darrere dels resultats d'Units Podem. Ha admès que el seu electorat "està desanimat" i cal "activar-lo": "Si es socialistes de cor no es queden a casa i surten a votar, al juny hi haurà un govern socialista".  Amb tot ha afirmat que les enquestes també diuen que en el millor dels escenaris per al PP, Mariano Rajoy no serà president del govern espanyol, i "l'única alternativa" al govern de Rajoy serà un govern amb el PSOE, que "sortirà a guanyar les eleccions". Per últim, ha expressat el seu suport als expresidents de la Junta d'Andalusia processats per prevaricació pel cas ERO, Manuel Chaves i José Antonio Griñán. Ha assegurat que cap dels dos està processat per haver-se lucrat i ha destacat que els dos han assumit la seva responsabilitat política".

Summary: Sánchez diu que el PSC només estaria disposat a parlar dels pressupostos si JxSí abandona les "tesis rupturistes"


La retirada dels espais memorials de les Rambles començarà aquest nit de dilluns a dimarts per recuperar la normalitat del passeig, tot i que es deixarà un dels espais habilitats a l'inici de les Rambles, al costat de Plaça de Catalunya, just darrera de la boca de l'estació de metro, on ja fa dies que s'hi acumulen ofrenes, perquè els ciutadans puguin seguir fent les seves ofrenes. La recollida arrencarà des del pla de l'Os, on es troba el mosaic de Joan Miró, a dos quarts d'onze de la nit. Així ho ha explicat aquest dilluns el primer tinent d’alcaldia d’Economia i Treball, Ciutat Digital i Relacions Internacionals, Gerardo Pisarello. El MUHBA i l'Arxiu Municipal treballen en un protocol per patrimonialitzar l'expressió espontània a efectes arxivístics i memorialístics. De fet, els objectes i documents retirats es depositaran en dependències de l'Arxiu i del MUHBA. Així mateix, Pisarello també ha explicat que fins ara s'han documentat de forma gràfica i topogràfica 131 espais memorials que recullen les mostres de condol i solidaritat.   La retirada que es preveu fer durant la nit i la matinada la realitzaran brigades municipals amb acompanyament de personal tècnic especialitzat en arxivística, documentació i patrimoni del MUHBA i de l'Arxiu Municipal. Hi participaran una trentena de persones. Pisarello ha explicat que s'havia de recuperar "la normalitat" del passeig i els comerciants i entitats del districte havien sol·licitat a l'Ajuntament que es retirés.  Es recolliran els elements identificant-los amb l'espai que han ocupat i agrupant el material en capses, diferenciant documents escrits i la resta d'objectes. Com ha assenyalat Pisarello, es preveu recollir de forma diferenciada les flors seques, per fer compostatge, i les espelmes, perquè alguna entitat social en pugui reciclar la certa i fer espelmes o composicions commemoratives del 17 d'agost. Els documents i la resta d'objectes retirats es dipositaran en dependències de l'Arxiu i del MUHBA, on es farà una avaluació i tria més detallada.  Pisarello ha recalcat que s'ha fet una documentació de tot el material. "Tot està documentat, però no tot es podrà preservar, sinó que s'intentarà guardar una mostra representativa de tot allò que es pugui conservar", ha afegit. L'objectiu final és que pugui estar accessible a la ciutadania.  Documentació  Així mateix, es documentarà tot el material i el MUHBA i l'Arxiu Municipal treballen en un protocol per patrimonialitzar el que ha estat l'expressió espontània de la ciutadania a efectes arxivístiques i memorialístics de la ciutat. El MUHBA ultima aquest protocol per preservar una mostra representativa d'objectes dipositats aquests dies, a efectes museístics. Mentre, l'Arxiu Municipal custodiarà els documents escrits dipositats aquests dies a les Rambles, i una comissió decidirà quins es preserven i en quin format, físic o digitalitzat. Pisarello ha remarcat que l'objectiu és que la documentació passi a ser de consulta pública de tota la ciutadania un cop s'hagi tractat.  Pisarello també ha explicat que fins ara s'han documentat de forma gràfica i topogràfica 131 espais memorials que recullen les mostres de condol i solidaritat que han proliferat de forma espontània. S'han documentat els grans espais de l'inici de les Rambles, la font de Canaletes i el pla de l'Os, els petits espais vinculats al record de persones concretes com la Boqueria, i la resta de petits espais memorials que han sorgit de forma espontània en arbres, fanals, pintades al terra o balcons. Ha quedat, segons ha explicat el consistori, un exhaustiu registre i catàleg de cartells, espelmes, ninos de peluix, joguines, oracions, banderes, flors, cartells... També inclou cartells que estaven penjats als balcons de les Rambles. Per altra banda, s'ha informat que el llibre de condolences que durant aquests dies ha recollit 18.000 signatures i dedicatòries dels ciutadans que es digitalitzaran i també formaran part d'aquest patrimoni que es dipositarà a l'Arxiu Municipal.  Senyalització a les Rambles Es preveu que les Rambles tinguin algun tipus de senyalització memorial per explicar i transmetre els fets i homenatjar les víctimes. Un memorial que tindrà lloc en el context de l'execució del pla especial de les Rambles ja aprovat. La direcció del pla comptarà amb la col·laboració del comissionat de Programes i la taula de Memòria del districte. Pisarello ha assenyalat que aquest tema ara s'ha de discutir en un procés participatiu. "Aquesta senyalització ha d'incorporar la veu de tots els col·lectius afectats i agents socials i hem de treballar tots que en aquest memorial que les Rambles tornin a ser el que ha sigut sempre i tornar una normalitat difícil després del què ha passat", ha apuntat el comissionat de Programes de Memòria, Ricard Vinyes.

Summary: Barcelona retirarà aquesta nit els espais memorials i en deixarà un a l'inici de les Rambles


CCOO de Catalunya preveu que els treballadors vinculats a convenis col·lectius percebran un increment salarial al voltant de l'1% durant aquest 2015, segons els informes sobre el Balanç de la Negociació Col·lectiva que s’han presentat dilluns. L’estudi assenyala que les dades d’increments salarials fins l’agost, en el conjunt de Catalunya, han millorat respecte de les obtingudes a l’any 2014, passant d’un augment mitjà del 0,72% a un del 0,87%. “És d’esperar que en l’últim trimestre de 2015, una vegada hem conegut les orientacions en matèria salarial de l’AENC, això millori fins a situar-se al voltant de l’1% recomanat per 2015”, ha comentat el secretari d’Acció Sindical de CCOO, José Cachinero. Concretament, a Catalunya s’han signat 167 convenis col·lectius fins a l’agost de 2015, que afecten un total de 975.051 treballadors i que han establert una variació salarial mitjana +0,87% i una jornada anual mitjana de 1.768,33 hores anuals. L’estudi destaca que els convenis d’empresa, que havien aconseguit increments salarials molt inferiors als sectorials en el bienni 2013-2014, han recuperat terreny aquest 2015 i han assolit un augment del 0,74%. Pel que fa als exercicis anteriors, en total, a Catalunya el 2014 s’han registrat 158 convenis col·lectius menys respecte dels que es van signar el 2013. Aquest fet rebaixa substancialment el nombre de treballadors afectats, que ha descendit en 208.074. Els increments salarials no han patit un retrocés i han passat del 0,65% de mitjana obtingut en la negociació col·lectiva del 2013 al 0,72% de mitjana obtingut en la negociació col·lectiva del 2014. La jornada anual mitjana pactada en els convenis col·lectius registrats a Catalunya ha baixat en 9,67 hores anuals, respecte 2013, i s’ha situat el 2014 en 1.733,47 hores/any. Convenis denunciats Aquest any 2015 es poden denunciar 137 convenis col·lectius sectorials que afectarien a 920.687 treballadors i treballadores de Catalunya, representant el 49,64% dels afectats per la negociació col·lectiva sectorial total. El percentatge de treballadors afectats és el 48,17% dels assalariats de Catalunya que depenen d’un conveni sectorial. L’increment de convenis col·lectius que finalitzen la seva vigència el 31 de desembre és molt superior a anys anteriors a causa de la reforma laboral de 2012 i els conflictes sobre la ultraactivitat dels convenis col·lectius que es van produir. Aquest fet ha portat a vigències pactades de convenis de dos anys de mitjana i a l’acumulació  del final d’aquests acords al 31 de desembre de 2015. En aquest sentit, enguany finalitza la vigència dels convenis sectorials de les indústries siderometal·lúrgiques de les províncies de Barcelona, Girona i Tarragona, que apleguen a 281.500 treballadors i que representen el 39,30% del total de possibles afectats a Catalunya.

Summary: CCOO preveu que els treballadors vinculats a convenis col·lectius percebran un increment salarial de l'1% aquest 2015


La col·lecció recupera peces dels fons com els tríptics 'Pintura sobre fons blanc per a la cel·la d'un solitari' i 'L'esperança del condemnat a mort' ACN Barcelona.-La Fundació Joan Miró ha actualitzat, en el marc del seu 40è aniversari, la seva exposició permanent i la col·lecció del pintor que ha estat enriquida amb la incorporació de nous dipòsits d'obra procedents principalment de la família Miró, la integració de la col·lecció Kazumasa Katsuta, fins ara allotjada en una sala específica, i la recuperació d'algunes peces clau dels fons de la Fundació, com els tríptics 'Pintura sobre fons blanc per a la cel·la d'un solitari' (1968) i 'L'esperança del condemnat a mort' (1974), o la 'Sèrie Barcelona', entre altres novetats. 'Joan Miró. Col·lecció' és una proposta per redescobrir la col·lecció permanent de la Fundació, amb un nou plantejament museogràfic. S'han recuperat així els espais que inicialment l'arquitecte Josep Lluís Sert i Joan Miró van preveure per presentar-hi algunes de les obres claus de l'exposició com els coneguts tríptics del pintor.  La mostra inclou 150 obres i es desplega en vuit àmbits que recullen "els aspectes que van marcar la recerca creativa de l'artista al llarg de tota la seva trajectòria", com ha apuntat la Fundació. L'exposició ocupa una superfície de 1.558 m2 i s'ubica a les sales que Joan Miró i l'arquitecte Joan Lluís Sert van projectar per acollir la col·lecció, ampliades l'any 1988 per Jaume Freixa. A partir del 9 d'abril, una programa d'activitats gratuïtes donarà la benvinguda a la nova exposició permanent amb el lema 'Fes-te-la teva!'.    La Fundació ha ressaltat que aquesta és una col·lecció dinàmica gràcies a la incorporació de nous dipòsits d'obra de la família Miró, que reforcen els fons de la Fundació i permeten el retrobament d'obres concebudes originalment en forma de díptic com 'El dia i la nit', ambdues de 1974 i que no s'exhibien conjuntament des de l'exposició del Grand Palais de París del mateix any. Així mateix, la integració en el recorregut de l'exposició permanent de la col·lecció Kazumasa Katsuta, fins ara ubicada en una sala específica, vol subratllar "l'enfocament unitari d'aquesta nova presentació". En aquest sentit, es poden tornar a veure juntes obres com 'Cabell perseguit per dos planetes' (1968) i 'Gota d'aigua damunt la neu rosa' (1968) o 'Dona, ocell I, II, III' (1972-1973). En aquest context, s'ha recalcat que s'han recuperat alguns dels espais dissenyats específicament per a algunes obres, com els absis per a la contemplació dels tríptics 'Pintura sobre fons blanc per a cel·la d'un solitari I, II, III' (1968) i 'L'esperança del condemnat a mort I, II, III' (1974). 'Sèrie Barcelona' També es recuperen peces molt importants pel fons com la 'Sèrie Barcelona' (1939-1944), que està composada per 50 litografies en blanc i negre, de la qual es van tirar només cinc sèries completes i dues proves d'artista. Aquesta sèrie de litografies ocupa una sala dedicada íntegrament al paper, que es renovarà de forma periòdica.  La mostra la tanca una sala multimèdia que aprofundeix en l'univers mironià mitjançant un mural en forma de constel·lació conceptual i un nou espai audiovisual, que ofereix un programa de projeccions a l'entorn dels processos de creació de Miró.   L'operació del projecte 'Joan Miró. Col·lecció' ha disposat d'un pressupost de 900.000 euros, entre la producció de l'exposició i les obres de recuperació i millora de les instal·lacions. El nou plantejament és una producció de l'equip de la Fundació Joan Miró i el disseny ha estat a càrrec de Guri Casajuana Arquitectes.  "Què és definitori de l'obra de Miró" La directora de la Fundació Joan Miró, Rosa Maria Malet, ha destacat que la celebració del 40 aniversari de la Fundació ha permès acollir noves obres cedides, que fan que la col·lecció d'obres de la Fundació "ofereix ara una extensa panoràmica del que va ser la seva trajectòria artística". Malet ha assenyalat que "no han volgut ser esclaus de la cronologia per donar prioritat al concepte. Hem volgut destacar el que és definitori de l'obra de Miró i el diferencia d'altres artistes". Per la seva part, el president de la Fundació, Jaume Freixa, ha dit que "s'ha reunit un magnífic repertori i representa la millor col·lecció de Miró al món".   Malet espera que els visitants "descobreixin un Miró nou i sàpiguen valorar allò que no coneixien prou bé perquè amb una mica de temps i atenció sempre es poden fer lectures noves de l'obra de Miró". De fet, ha destacat que aquest és el seu objectiu amb la nova presentació.  Joan Punyet Miró, net de Joan Miró, ha indicat que la història del seu avi està lligada amb la història de Catalunya i per això va apostar molt fort per una Fundació que ara ja en són tres a Barcelona, Mont-roig del Camp i Mallorca. "El meu avi sempre va somiar amb la cultura, amb el pont per la convivència i en temps de dificultats la cultura no pot estar allunyada de la gent". Ha demanat al president Puigdemont i l'alcaldessa Colau "que es facin seva la Fundació perquè s'ha de fer una educació política perquè la cultura sigui de la gent".  Puigdemont i Colau El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha manifestat que a l'agenda d'esdeveniments culturals del món d'aquest divendres la presentació 'Joan Miró. Col·lecció' és de les més importants. "El maridatge entre Barcelona i Miró és un esdeveniment cultural d'enorme potencial internacional", ha declarat. El cap de l'executiu ha apuntat que "un país que es vulgui lliure, fidel, creatiu, imaginatiu i innovador ha de poder alçar temples dignes als seus millors homes", en referència a Miró.  Per la seva part, l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha declarat que cal tornar a recuperar més l'esperit popular de Montjuïc i volen que la Fundació Miró "serveixi per acostar l'art als ciutadans i que la muntanya de Montjuïc sigui encara més un lloc viu i estimat pels barcelonins".

Summary: La Fundació Miró actualitza i renova l'exposició permanent del pintor amb la incorporació de nous dipòsits


El 48,4% del catalans escolliria internet com a mitjà únic de comunicació, per davant de l'accés exclusiu a la televisió (31%), la ràdio (13,7%) i la premsa escrita (5,3%). Així es desprèn de les dades que aporta una enquesta del Consell de l’Audiovisual de Catalunya (CAC), fruit de l’explotació de dades recollides pel Centre d’Estudis d’Opinió (CEO). Si es pot escollir entre diversos mitjans, els catalans trien la televisió per informar-se i entretenir-se, mentre que internet és la primera opció per formar-se una opinió i informar-se de temes locals. TV3 i la Sexta són les úniques televisions que aproven en objectivitat i pluralitat informativa, mentre que entre les emissores són Catalunya Ràdio, RAC1, Catalunya Informació i Cadena Ser. L’enquesta ha estat presentada al Mercat Audiovisual de Catalunya, que començat aquest dimecres a Granollers. L’enquesta, que s’ha fet sobre una mostra de 1.600 persones, té com a objectiu conèixer els hàbits de consum audiovisual i les percepcions de la ciutadania davant els mitjans de comunicació audiovisual. Tanmateix, s’observa una diferència molt important segons l’edat, atès que les persones més joves aposten per internet per a qualsevol ús, mentre que les més grans trien preferentment la televisió.  La bretxa generacional en l’audiovisual queda constatada en la pregunta sobre el mitjà que es triaria en cas de poder-ne elegir només un. Entre els més joves (16 a 24 anys) l’opció d’internet com a únic mitjà seria clarament majoritària, atès que l’elegirien el 81,9% de les persones enquestades. En general, els menors de 50 anys triarien majoritàriament internet, mentre que les persones més grans d’aquesta edat optarien preferentment per la televisió, en cas de veure’s forçats a elegir un únic mitjà. Loppacher ha explicat que l’enquesta permet treure dues conclusions. La primera és que s’observa una "clara divisió generacional per l’ús de les noves tecnologies", de manera que fins als 50 anys hi una preferència clara per internet, mentre que les persones més grans de 50 anys mantenen la seva preferència pel consum audiovisual a través dels mitjans tradicionals.  Alhora, hi ha una preocupació per determinades qüestions, com la presència de continguts violents, la manipulació informativa o la publicitat de jocs d’atzar. També hi ha una petició perquè aquestes qüestions es "regulin adequadament".  Percepcions sobre l’objectivitat i la pluralitat  TV3 i laSexta són les úniques televisions en grau d’objectivitat i pluralitat informativa, segons l'enquesta. Així, TV3 obté un 6,36 en termes d’objectivitat i un 6,17 en pluralitat informativa. En aquest sentit, laSexta també aprova, amb un 5,33 en objectivitat i un 5,41 en pluralitat informativa. Les altres televisions (La 1, Antena 3 TV i Telecinco) suspenen en els dos aspectes, especialment les privades en l’apartat de pluralitat.  L’enquesta també consulta si hi ha alguna cadena que es vegi més que abans, en concret, en els darrers dos anys. La resposta, d’acord amb la percepció anterior, és que la població ha augmentat el consum de TV3 i de laSexta.  També es consulta sobre la televisió local. Una de cada quatre persones acostuma a mirar-la, especialment les més grans de 50 anys. La nota global de la ciutadania per al conjunt de l’oferta de la televisió local és de 6,76, en una escala de 0 a 10.    Televisió  Consultats sobre l’ús real que fan dels mitjans, es constata que la televisió manté una presència sòlida. El 93,2% dels catalans declaren mirar-la cada dia. Per franges de consum, el 52,8% de les persones enquestades declara mirar-la entre una i tres hores al dia. Un 19,3% declara mirar-la més de tres hores al dia. Les persones més joves són les que miren menys la televisió en directe. L’enquesta mostra com l’oferta de televisió s’ha diversificat i ha augmentat l’ús de televisió sota demanda. Així, el 62,9% de les persones enquestades afirma consumir serveis audiovisuals sota demanda, bàsicament sèries i pel·lícules. En aquest apartat es constata també l’existència d’una divisió generacional situada en el llindar dels 50 anys.   Entre els més joves, el grup majoritari és el que consumeix entre una i dues hores al dia. En canvi, la majoria de les persones més grans de 50 declaren no mirar mai televisió sota demanda. Una part de la gent que veu televisió sota demanda ho fa mitjançant una plataforma de pagament. Així, 4 de cada 10 persones a Catalunya estan abonades a serveis de pagament, sent les plataformes més sol·licitades Netflix i Movistar. Pel que fa a si la televisió es veu en solitari o en companyia, el 56,9% dels ciutadans declara mirar-la sol, percentatge que arriba al màxim (72,1%) en el cas dels més joves (de 16 a 24 anys). Ràdio  Pel que fa a la percepció de la ràdio, hi ha quatre emissores que aproven en grau d’objectivat i de pluralitat informatives: Catalunya Ràdio, RAC1, Catalunya Informació i Cadena Ser (ordenades segons la puntuació rebuda). En canvi, segons la percepció de la ciutadania, no aproven Onda Cero, RNE i Cope. Internet Pel que fa al temps d’ús diari d’internet, un 42,3% de la població declara navegar entre una i tres hores al dia. El 22,8% declara navegar més de tres hores al dia. Aquí s’observa, un cop més, la divisió generacional. Així, en la franja més jove (16 a 24 anys), un 60,3% de les persones enquestades declara que es passa més de tres hores al dia navegant per internet. Pel que fa a internet com a mitjà per informar-se de l’actualitat informativa, els diaris digitals són el mitjà preferit per a la majoria dels catalans (56,3%) per seguir l’actualitat informativa, per bé que els més joves (de 16 a 34 anys) s’informen mitjançat les xarxes socials.  Pel que fa a la ràdio, un 59,8% dels catalans declaren escoltar cada dia la ràdio en directe, un percentatge força més baix que en el cas de la televisió. Així, el grup que afirma no escoltar mai la ràdio no és testimonial, com en el cas de la televisió, sinó que suposa el 39,8% de la població catalana. Aquesta tendència a ignorar la ràdio arriba a un màxim en el segment de 16 a 24 anys, en el qual la meitat (50,6%) declara no escoltar-la mai. Els continguts més escoltats en la ràdio són els informatius, seguits dels musicals.  Preocupació per continguts de risc  Consultades les persones per quins són els continguts audiovisuals que són menys apropiats per als menors d’edat, hi ha una majoria (66,3%) que apunta a la violència, seguida, a més distància, del contingut sexual i del contingut sexista. La principal preocupació pel que fa als programes informatius és, amb diferència, la manipulació informativa (53,2%), seguida de la presència excessiva de continguts polítics (10,7%). El tractament de gènere també preocupa, atès que gairebé la meitat (49,4%) de la població catalana considera que és poc o gens igualitari.  En la mateixa línia, 6 de cada 10 persones consideren que la publicitat dona una imatge no acurada de les dones. Pel que fa a la publicitat de jocs d’atzar i apostes esportives, el 83,9% dels catalans la prohibirien o la limitarien. En aquest cas, també es constata la diferència per edats, ja que els més joves són els més permissius amb aquest tipus de publicitat, mentre que els més grans de 50 anys demanen majoritàriament prohibir-la. En relació amb l’ús d’internet per part dels menors d’edat, les principals preocupacions són que els infants i adolescents puguin contactar amb estranys a la xarxa, que vegin continguts inapropiats o que estiguin massa temps connectats.  En concordança amb aquestes preocupacions, el 36,9% dels pares tenen instal·lats filtres de control parental i un 15,6% tenen un sistema que limita el temps que els menors poden navegar per internet. El 72,8% de les persones enquestades considera necessària la regulació dels continguts audiovisuals, sent les persones de 35 a 49 anys les que consideren més necessària aquesta regulació. La meitat de la població (49,9%) creu que el CAC hauria de tenir competències sobre internet. Les persones més joves (de 16 a 24 anys) són les que consideren més necessària aquesta regulació.

Summary: La meitat dels catalans triaria internet com a mitjà de comunicació únic


Catalunya segueix registrant més d'una cinquena part dels desnonaments a l'Estat durant el primer trimestre del 2019, amb 2.178 (el 22,5%). La xifra global a Espanya baixa un 37,9% tenint en compte les conseqüències de la covid-19 ja a mitjans del mes de març. Per darrere de Catalunya hi ha el País Valencià, Andalusia i Madrid, segons el Consell General del Poder Judicial. El 71,4% dels desnonaments són per impagament de lloguer i pràcticament tota la resta són derivats d'execucions hipotecàries. A més, s'han presentat 249 Expedients de Regulació d'Ocupació, un 105,8% més que el 2019, sent la xifra més alta des del primer trimestre del 2015. A més, s'han presentat 30.597 demandes per acomiadament, un 4,1% més. Catalunya n'acumula el 19,7%. També Catalunya lidera els desnonaments de pisos llogats, amb 1.571 (22,8% del total). En canvi, és la Comunitat Valenciana la primera en la classificació de llançaments per execució hipotecària, i Catalunya és la tercera. En general, s'han presentat 4.656 execucions hipotecàries, un 8,6% menys que en el primer trimestre del 2019. A Catalunya se n'han registrat 1.081, un 23,2%.  El nombre de concursos presentats va ser de 3.274, dels quals 1.568 corresponen a persones físiques no empresaris. Es tracta d'un increment del 17,1%. Catalunya és on més concursos es van presentar en els jutjats mercantils, amb el 33,9% del total. També és la que registra més concursos presentats per persones físiques en jutjats de primera instància i instrucció, amb el 27,7%.

Summary: Catalunya segueix registrant una cinquena part dels desnonaments a l'Estat, que baixen un 38% durant el primer trimestre


El vicesecretari nacional de Política Social i Sectorial del PP i diputat al Congrés per aquesta formació, Javier Maroto, ha barrejat aquest dimecres en una entrada al seu compte de Twitter l'estelada amb la bandera de Daesh. Maroto ho ha fet per criticar que el Congrés hagi escollit com a tema per obrir el curs la corrupció del PP, enlloc del procés secessionista o el terrorisme jihadista. "Quin tema prioritari ha escollit l'oposició per reprendre avui l'activitat al Congrés? Catalunya? L'Islam radical? Noooo, el de sempre". Cal recordar que el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, ha comparegut avui al Congrés per parlar del cas Gürtel. La piulada de Maroto anava acompanyada d'una il·lustració amb el símbol independentista al costat del del grup terrorista. El comentari ha provocat reaccions de condemna de l'equiparació que Maroto ha contestat hores més tard amb una altra piulada. Hi adjunta un article d'opinió d'un diari –amb el títol 'El separatismo contamina hasta la gestión de una tragèdia- i el comentari següent: "La imatge amb la qual he il·lustrat un tuit aquest matí surt d'aquest article d'opinió. Mai he dit que ambdues banderes tinguin relació".

Summary: Maroto barreja en un tuit l'estelada amb la bandera de Daesh per criticar que el Congrés parli de la corrupció del PP


Units per Avançar debatrà durant aquest dissabte la seva proposta de "pacte d'Estat" per aportar una solució al conflicte entre Catalunya i l'Estat espanyol. Es tracta d'un document polític que serà el centre del primer Consell Nacional de la formació liderada per Ramon Espadaler. Segons ha explicat el mateix Espadaler als mitjans, l'objectiu és oferir una proposta davant del doble "fracàs" tant de l'independentisme com de l'"immobilisme" de l'Estat. "Els uns probablement ens volien només a galeres remant i els altres han volgut baixar vaixell i nedar cap a Itaca sense aconseguir-ho", ha declarat. Espadaler ha explicat que el pacte proposat per Units té com a bases el reconeixement de Catalunya com a nació, un nou model de finançament, aconseguir la cohesió interna de Catalunya i amb la resta de l'Estat i establir una bona definició de competències que no es modifiquin segons els canvis de govern.  Espadaler ha defensat que el pacte vol "reconduir" el que han de ser les relacions entre Catalunya i l'Estat. Davant la pregunta de perquè un pacte d'Estat, el també diputat del PSC-Units ha contestat que és necessari perquè han vist "com el govern central ha estat incapaç de fer política i el govern de Catalunya no existeix perquè els independentistes són incapaços de formular-ho". Ha afegit que aquest pacte però ha de superar els governs i abordar també els sindicats, les patronals i "tothom que té a dir en la cosa pública" amb l'objectiu de "superar alternances" governamentals.  Les bases fonamentals del mateix han de ser el reconeixement de Catalunya com a nació, el disseny d'un model de finançament "que sigui just i solidari perquè l'actual no ho és", que hi hagi una "aposta clara per la cohesió", i que estableixi "amb precisió" les competències, que també s'haurien d'"incrementar", per evitar el "vaivé dels canvis de govern aquí i allà", ha resumit Espadaler.  El líder de la formació ha defensat que aquesta es basa en la idea d'un catalanisme "integrador i no rupturista, profundament transformador, reformista" i que no es conforma amb la situació actual sinó que aposta per un projecte català, espanyol i europeu, així com "compromès amb la governabilitat del conjunt d'Espanya".  "Ni el fracàs de l'independentisme pot ser la derrota de Catalunya, ni el fracàs de l'unionisme immobilista pot ser el fracàs d'Espanya. Hi ha d'haver un camí de diàleg per a la concertació", ha declarat.  El document que es debatrà aquest dissabte ha estat coordinat per Antoni Duran Sindreu i ha comptat amb l'aportació de gent aliena a la formació, com opinadors o persones d'altres formacions. Espadaler ha explicat que avui es debatrà el document i un cop aprovat es farà públic.

Summary: Units per Avançar proposa un pacte d'Estat davant del doble "fracàs" de l'independentisme i l'"immobilisme" de l'Estat


El Tribunal Constitucional (TC) ha fet púbiques aquest dimarts les providències per les què admet a tràmit els recursos del govern espanyol contra les lleis del Parlament d'igualtat entre dones i homes (17/2015), simplificació administrativa (16/2015) i d'impost sobre els pisos buits (14/2015). L'admissió a tràmit implica la suspensió cautelar de diversos preceptes de les tres normes perquè l'executiu espanyol en funcions ha incorporat als seus recursos la petició perquè s'apliqui l'article 161.2 de la Constitució, de manera que els articles afectats queden suspesos mentre no hi hagi un pronunciament dels magistrats. El TC també ha admès a tràmit un recurs de la Generalitat contra la llei del Congrés que regula el Sistema Nacional de Protecció Civil (17/2015) i un conflicte de competències de la Generalitat contra el reial decret que regula el Pla d'Impuls al Medi Ambient (1007/2015), tot i que en aquest cas l'admissió no suposa la suspensió d'aquestes normes.

Summary: El TC suspèn preceptes de les lleis d'igualtat entre dona i home, simplificació administrativa i l'impost a pisos buits


L'anomenada Trisindical, formada pels sindicats de Mossos SME, SPC i CAT-ME, ha demanat aquest dijous una reunió de la Junta de Seguretat de Catalunya davant "l'extrema gravetat" dels aldarulls dels últims dies. Al seu parer, cal un "exercici més de coordinació amb caràcter immediat per buscar solucions ràpides, efectives i urgents entre tots". "A què esperen? Que hi hagi algun mort?", pregunta la Trisindical, que demana un "exercici de responsabilitat" per part del Govern. "Si no ho fan, passaran a la història com uns irresponsables de màxim nivell", ha avisat.

Summary: Tres sindicats de Mossos demanen la convocatòria de la Junta de Seguretat de Catalunya