Al conjunt de l'Estat ha incrementat un 0,2% respecte als tres mesos anteriors ACN Barcelona.-La confiança empresarial a Catalunya ha caigut un 0,5% per al quart trimestre d'aquest any respecte als tres mesos anteriors, mentre que al conjunt de l'Estat espanyol aquest índex ha incrementat lleugerament, un 0,2%. Segons l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat), els sectors que mostren un empitjorament de la confiança empresarial són l'hostaleria i transport (-2,3%), la indústria (‑2,2%) i la construcció (-0,6%), mentre que el comerç i la resta de serveis registren taxes positives (del 0,6% i 0,5%, respectivament). Per grandària de l'establiment, s'observa un empitjorament de la confiança empresarial respecte del trimestre anterior en tots aquells que tenen menys de 1.000 assalariats. En canvi, en aquells que tenen 1.000 o més treballadors la confiança empresarial ha incrementat un 7,8% Els establiments ubicats a la demarcació de les Cambres de Tarragona són els que presenten taxes més negatives (-1,7%), seguits dels de la resta de cambres de Barcelona (-1,5%). En canvi, la Cambra de Comerç, Indústria i Navegació de Barcelona (0,2%) i les Cambres de Lleida (0,4%) augmenten lleugerament la confiança empresarial respecte del trimestre anterior. En relació amb el mateix trimestre de l'any anterior, l'Índex de confiança empresarial es manté estable (0,0%) i mostra una moderació de la confiança respecte dels trimestres anteriors. Els sectors de l'hostaleria i el transport (-2,7%) i la indústria (-1,2%) presenten taxes negatives, mentre que la resta de sectors d'activitat registren un augment de la confiança empresarial.

Summary: La confiança empresarial a Catalunya disminueix un 0,5% per al quart trimestre del 2016


DL reclama al PSOE que es tregui "la soga del coll" i canviï el pacte amb C's per un acord amb Podem ACN Barcelona.- El portaveu de Democràcia i Llibertat al Congrés, Francesc Homs, ha trobat aquest dilluns "electoralista" que En Comú Podem plantegi ara una pregunta per al referèndum quan fa tres mesos, quan "anava en serio" la possibilitat de fer un govern amb el PSOE, parlés en canvi de Ministeri de la Plurinacionalitat i aquesta pregunta no hi era. En roda de premsa a la seu de CDC, Homs ho ha atribuït a la possibilitat cada vegada més clara que hi hagi unes noves eleccions. També ha aprofitat també per reclamar al PSOE que es tregui "la soga del coll" i canviï el pacte amb C's impulsat pels barons del seu partit per un acord amb Podem. "Al PSOE li queden encara uns dies per corregir això, per fer aquest acte de realisme polític", ha dit recordant el resultat "demolidor" en contra que van obtenir els socialistes en la votació de la investidura. Homs s'ha queixat que En Comú Podem plantegi justament ara aquesta pregunta, quan sembla molt probable que hi haurà eleccions, i en canvi parlés del Ministeri de la Plurinacionalitat quan oferia un pacte de govern al PSOE.  El convergent ha remarcat que la pregunta plantejada pels de Xavier Domènech és en realitat "la que plana a l'ambient des de sempre", i que té el seu origen en aquella que es va acordar per celebrar la consulta del 9-N. "Què ha canviat? Doncs que Podem es veu llençat a unes eleccions", ha constatat. En aquest sentit, ha demanat al partit de Pablo Iglesias que demostri que "Podem té sentit, i que no és 'no podem'". Igualment, s'ha dirigit al PSOE per reclamar-li que es tregui "la soga del coll", que és el pacte amb C's, i busqui una altra aliança. Homs ha recordat a Sánchez el resultat "demolidor" en contra que va obtenir en primera votació, i ha lamentat que no s'adonés llavors que calia canviar d'estratègia, que "ja havia intentat el que li havien ordenat els seus barons, però que allò ja no tenia més recorregut". En tot cas, ha apuntat que encara té uns dies per fer un "acte de realisme polític", perquè la posició de Podem "és incompatible amb l'acord amb C's", com també ho és la de DL, la d'ERC o la del PNB.  Pregunta "estúpida" de C's D'altra banda, sobre la pregunta que ha fet C's al Govern demanant si havia pagat perquè mitjans internacionals li fessin una entrevista a Carles Puigdemont, Homs l'ha trobada "estúpida", perquè no ofèn el Govern, sinó els propis mitjans. "És que ells aconsegueixen les entrevistes pagant?", ha preguntat.  Al seu parer, C's "ha creat una mentida i a base de repetir-la se la deuen haver pensat com a veritat", el que demostra un "desconeixement còsmic" de com funciona la premsa.  Otegui Pel que fa a l'entrevista a Arnaldo Otegui, Homs ha apuntat que hi ha "tantes coses" que no comparteix del que va dir Otegui "com dels que ataquen el que diu". "Em trobo tan distant d'uns com dels altres, perquè veig desraó tant en els arguments d'Otegui com en els dels que l'ataquen", ha conclòs.

Summary: Homs veu "electoralista" que En Comú Podem plantegi ara una pregunta per al referèndum


El president espanyol promet actuar “amb la fermesa que requereix la magnitud de la provocació” ACN Madrid.-El president espanyol, Mariano Rajoy, ha assegurat aquest dimecres que el seu govern “defensarà el dret de tots els espanyols a decidir que és el seu país i protegirà els catalans d’un projecte autocràtic liderat per radicals que només portaria divisió, enfrontament i pèrdua de llibertat i de benestar”. Segons Rajoy, actuarà a Catalunya “amb la fermesa que requereix la magnitud de la provocació al nostre Estat de dret, la nostra Constitució i al propi autogovern de Catalunya”, i plantarà cara “al desafiament que suposa la voluntat d’alguns de liquidar la nostra unitat nacional i la nostra convivència de manera unilateral i amb menyspreu obert a les regles més elementals d’una democràcia”.  Rajoy ha fet aquestes manifestacions al tram final de la seva primera compareixença per Gürtel, quan ha citat els reptes que té el seu executiu, juntament amb el terrorisme i la recuperació econòmica. Una referència que no ha agradat a la portaveu del PSOE, Margarita Robles, que ha retret al president espanyol que s’hagi “embolicat amb la bandera” i parlar de Catalunya i del terrorisme per no afrontar les seves omissions en matèria de corrupció. Al llarg del debat, Catalunya ha aparegut novament en les intervencions dels portaves d’ERC i del PDeCAT. Joan Tardà ha afirmat que si els independentistes volen fundar una república és “perquè estan farts de la corrupció”. “Què es pensen que som imbècils i per a Catalunya volem una Catalunya corrupta?”, ha dit Tardà.  El president espanyol també ha fet referència al tram final del debat a la reunió que el líder de Podem, Pablo Iglesias, va mantenir a Barcelona amb el líder d’ERC, Oriol Junqueras, i l’empresari Jaume Roures. “Ja que ha estat en contra de les reunions a reservats de restaurants, expliqui que feia en aquesta reunió, perquè pot tenir conseqüències polítiques, sobretot a Catalunya”, ha dit Rajoy a Iglesias.

Summary: Rajoy diu que “protegirà” els catalans d’un projecte “autocràtic liderat per radicals que només portaria divisió”


Una trentena de diputats al Parlament i al Congrés han signat un manifest de compromís amb el projecte per soterrar la R2 al seu pas per Montcada i Reixac. L'acord és el resultat d'una jornada de treball que l'Ajuntament de la població i la Plataforma Tracte Just Soterrament Total han organitzat aquest dilluns. La trobada arriba després que la setmana passada, en el marc d'una reunió de la comissió tècnica que fa el seguiment de les obres, s'anunciés un nou canvi en el projecte. La proposta passa per utilitzar el mètode constructiu d'excavació en mina en la part de l'obra del Rec Comtal per evitar problemes amb el freàtic. "L'encareix econòmicament, i no sabem quan", ha comentat l'alcaldessa de la ciutat, Laura Campos, que s'ha mostrat amoïnada que aquest fet suposi un nou endarreriment. L'alcaldessa de Montcada i Reixac, Laura Campos, ha aprofitat la visita dels diputats de les cambres catalana i espanyola per transmetre'ls la seva preocupació envers aquest projecte. "Es cert que s'estan redactant els projectes executiu i informatiu però en els darrers mesos hem detectat un alentiment en el procés", ha comentat la batlle. Campos ha assegurat que l'executiu és conscient que el canvi de govern a l'Estat ha afectat el projecte i ha afirmat que han tingut "paciència". No dubta que existeix "el compromís polític"  però adverteix que no vol "una sola demora més en el calendari que es va pactar amb el PP".  El portaveu de la Comissió de Foment i diputat del PSOE, César Ramos, ha assegurat que l'executiu de Pedro Sánchez "té el compromís d'executar el soterrament". Ha remarcat que s'estan complint els terminis promesos i ha apuntat que la prova és que "hi ha hagut varies reunions i s'està seguint el calendari".  Ramos ha explicat que el document que els diputats del PSOE han signat aquest dilluns té per objectiu garantir que el 2020 puguin començar les obres com ja s'havia pactat.  Per la seva banda, Àngels Esteller, diputada del PP al Congrés, ha recordat que el "compromís del PP amb el soterrament és ferm". Ha assenyalat que el govern de Mariano Rajoy "va fer la licitació del projecte tal com el va plantejar l'Ajuntament perquè l'obra comences el més aviat possible".  Excavació en mina al tram del Rec Comtal La visita dels diputats arriba després que dimecres passat, durant una reunió de la comissió tècnica que fa el seguiment del projecte, els enginyers de la Unió Temporal d'Empreses (UTE) que s'encarrega d'aquesta actuació plantegessin utilitzar el mètode constructiu d'excavació en mina en la part de l'obra del Rec Comtal.   La solució suposaria reprendre el projecte del 2010 modificant l'ús de la tuneladora per la construcció d'un túnel amb la tècnica que es fa servir pe excavar pous amb màquines. Segons els tècnics de l'enginyeria contractada per l'Estat, suposaria, a més, simplificar els tràmits administratius, ja que es podria aprofitar l'estudi de declaració d'impacte ambiental realitzat per al projecte del 2010 –encara vigent- i reduir el procediment i el temps d’aquesta tramitació perquè s’estalvia el període d’exposició pública. "El que s'ha de buscar és la fórmula que garanteixi que es pugui aquesta obra el més aviat possible", ha explicat Ramos que ha considerat que "s'ha d'acomodar el projecte tècnic i els tràmits administratius als terminis que hi ha establerts". En aquest sentit ha indicat que és un canvi normal que no ha de fer patir els ciutadans ni responsables polítics de Montcada.  No ho veu de la mateixa manera la diputada del PP, Ángels Esteller, que ha anunciat que la seva formació ha entrat diverses preguntes escrites i orals al Congrés per demanar a l'executiu de Pedro Sánchez, si manté el calendari i per què ha canviat el projecte.  L'alcaldessa Laura Campos també ha expressat la seva preocupació i ha lamentat que els responsables municipals no s'assabentessin abans del canvi. "Per començar el projecte de 2010 suposa un encariment de l'obra", comenta Campos que diu que esperaran a la propera reunió de la comissió tècnica, el 28 de novembre, per decidir sobre la viabilitat d'aquesta proposta.  La jornada ha comptat amb la presència d'una trentena de diputats del Parlament i el Congrés com Jordi Terrades (PSC), Lourdes Ciuró (PDeCAT), Yolanda López (Podem), Marc Sanglas (ERC) o Sergio Sanz (C's), entre d'altres.

Summary: Una trentena de diputats del Parlament i el Congrés donen suport al soterrament de la R2 a Montcada i Reixac


La pintora Montserrat Gudiol va morir a Barcelona aquest divendres als 82 anys, després d'una llarga malaltia, l'Alzheimer, segons informa la seva pàgina personal. L’obra de Gudiol ha estat reconeguda arreu del món i els seus quadres han estat exposats a Londres, París, Florida, Nova York, Johannesburg, Suècia, Tòquio, Taiwan, Moscou o Hong Kong. La seva pintura, on destaquen les figures femenines envoltades de fantasia i color, es considera que ha estat influïda pel surrealisme i l’estil de l’obra de Pablo Picasso. Entre els reconeixements, Gudiol, que va ser la primera dona que va ingressar a la Reial Acadèmia Catalana de Belles Arts de Sant Jordi, destaca la Creu de Sant Jordi que la pintora va rebre el 1998. Gudiol va néixer a Barcelona el 1933 i des del 1950, quan va exposar per primera vegada la seva obra a Girona, ha estat premiada i reconeguda amb diversos guardons. A més de la Creu de Sant Jordi, Gudiol va rebre també la Clau de Barcelona. A més, va ser elegida acadèmica de número per la secció de pintura de la Reial Acadèmia Catalana de Belles Arts de Sant Jordi el 1980. El 2007, va passar a acadèmica supernumerària. També va ser membre i Medalla del Reial Cercle Artístic de l’Institut Barcelonès d’Art, senadora del Fòrum Universal de les Cultures de Barcelona el 2004, entre altres càrrecs. Filla de Josep Gudiol Montserrat Gudiol era filla del prestigiós historiador de l'art i arquitecte Josep Gudiol. La pintora va començar els seus estudis artístics de manera autodidàctica, encara que més tard es va formar al taller del pintor Ramon Rogent, i completà la seva formació en viatges per Anglaterra, França, Suïssa i Itàlia. Va fer el salt internacional el 1964, amb una mostra itinerant pels Estats Units, 'A Modern Spanish Paintings. Seven Catalonian Artists: Clavé, Claret, Gudiol, Tàpies, Tharrats, Todó i Vilacasas', que es va perllongar fins al 1966. Aquest reconeixement a nivel mundial de la seva obra es va mantenir al llarg dels anys amb exposicions individuals a Johannesburg (1967), Tòquio (1974), Moscou (1979), Colònia (1981), Los Angeles (1982), Nova York (1982), San Francisco (1984), París (1995) o Londres (1995), entre d'altres. Exposada arreu del món L'obra de Montserrat Gudiol es troba exposada en els museus d'art modern de Barcelona, Madrid, Bilbao, Johannesburg, Pretòria, San Diego, Miami, així com a The Joseph Cantor Foundation (Indianàpolis), Flin (Michigan), a la seu del Comitè Olímpic internacional a Lausana i al Museu de la Reial Acadèmia Catalana de les Belles Arts de Sant Jordi. Segons el crític d'art Juan Eduardo Cirlot, la pintura de Montserrat Gudiol està influenciada pels frescos del Quattrocento i les èpoques blava i rosa de Picasso, es reconeix pels universos hermètics, pràcticament tancats, que "reflecteixen passió, patiment i de vegades una soterrada angoixa", mitjançant l'ús de colors intensos que es fusionen amb els personatges hieràtics i introspectius de formes insinuants que són el centre de les seves composicions.

Summary: Mor la pintora Montserrat Gudiol


El pressupost d'Olot previst pel 2016 serà de més de 28,75 milions d'euros, uns 798.000 euros més que l'any anterior. Demà l'equip de govern –CiU i PSC- ho portarà al ple i està pevist que s'aprovi atès que tenen majoria. L'alcalde de la ciutat, Josep Maria Corominas, els defineix com a uns pressupostos que segueixen apostant per l'austeritat i que són "molt estrictes" amb la previsió d'ingressos. Amb la voluntat de no augmentar la pressió fiscal, només es proposa apujar l'IBI un 4% per "equilibrar" la davallada d'ingressos dels últims anys arran de la crisi. Pel que fa a les inversions, es preveu una partida de 2,5 milions d'euros, dels quals 750.000 provenen d'un préstec bancari per als grans projectes de la ciutat, com és la reforma del Firal, que es duran a terme al llarg d'aquest mandat.  És un pressupost "auster" i "molt estricte" amb la previsió d'ingressos, assenyalava aquest dimecres l'alcalde d'Olot, Josep Maria Corominas. Aquest és el cinquè pressupost que dissenya l'equip de Corominas però també és el primer que ho fa amb el PSC com a socis de govern. L'alcalde ha volgut subratllat la voluntat d'entesa amb totes les forces, tot dient que el setembre els va demanar que fessin les seves propostes amb l'aspiració d'aconseguir un "ampli consens". A la pràctica, però, CiU i PSC portaran el pressupost al ple de demà dijous sabent que tenen majoria per tirar-ho endavant.  El pressupost del 2016 està xifrat en més de 28,75 milions d'euros, el que representa uns 798.000 euros més que els de l'anterior exercici per poder atendre totes les despeses municipals i de ciutat. El que es vol, segons Corominas, és aconseguir tancar l'exercici amb un balanç positiu. L'IBI s'apuja un 4% La regidora d'Hisenda, Montserrat Torras, ha exposat l'apartat d'ordenances tot dient que són "continuistes" ja que es pretén mantenir la pressió fiscal del ciutadà d'aquest any. Malgrat tot, s'ha decidit apujar un 4% de l'IBI per compensar la reducció d'ingressos procedents d'impostos com el d'activitats econòmiques (IAE), plusvàlues o el de construccions , instal·lacions i obres (ICIO). Cal dir que el consistori va aprovar abaixar el valor cadastral de totes les finques en un 50% en els darrers 3 anys. "L'IBI és l'únic impost que modifiquem malgrat que hi ha un augment del cost dels serveis d'escombraries en un 2,5% més i ens han recomanat apujar un 0,8% el rebut de l'aigua.  2,5 MEUR en inversions El capítol d'inversions inclou una partida de 2,5 milions d'euros, dels quals 650.000 euros provenen del pressupost del 2015 que no es va executar i 1,1 milions d'euros del pressupost ordinari del 2016. A més, se li ha de sumar els 750.000 euros del préstec bancari que es va sol·licitar l'agost passat.  Entre les partides previstes, destaca destinar 200.000 euros a la reforma de Can Montsà; 150.000 euros a la millora de la teulada de l'escola Malagrida, o 100.000 euros per "dignificar" els entorns del riu Fluvià. També destaca una partida de 250.000 euros per al projecte de restauració i serveis de la capella del Montsacopa, entre d'altres.  La cap d'àrea del departament d'Economia de l'ajuntament, Nuria Fité, ha explicat que en els últms anys s'ha aconseguit reduir el nivell d'endeutament del consistori, passant del més del 100% que hi havia el 2011 amb la previsió de tancar el 2016 amb un 71%, quan el màxim per llei és del 75%. Fité ha destacat sobretot que durant aquest últim mandat s'ha reduït la càrrega financera en 10 MEUR –hi havia un deute entorn dels 27 MEUR- alhora que s'ha reduït la despesa financera. Això ha permès a l'ajuntament poder tornar a demanar crèdit, "sempre de forma racional", pensant en els grans projectes de ciutat, com seria la reforma del Firal. Sobre aquest projecte en concret, Corominas ha recordat que s'obrirà un procés participatiu amb els veïns durant el primer o segon trimestre per consensuar les principals actuacions i posteriorment redactar el projecte. "No volem córrer perquè ho volem fer bé", ha afirmat.  Atendre les necessitats socials, una prioritat L'equip de govern es compromet a seguir treballant per cobrir les necessitats en l'àmbit social i ha citat alguns exemples on les partides s'han incrementat. Així, els òrgans autònoms rebran un 8,7% més de diners, uns 300.000 euros més que l'any anterior, mentre que el Consorci d'Acció Social rebrà un 19,3% més respecte l'any anterior, el que representa 115.000 euros més en concepte d'aportacions directes on se li ha de sumar les aportacions indirectes.  També s'ha doblat l'aportació destinada a les bonificacions d'IBI de col·lectius de risc passant dels 10.000 euros dels 2015 als 20.000 euros el 2016.

Summary: Olot destinarà 2,5 MEUR a inversions en el pressupost de l'any que ve


L'Ajuntament de Les Franqueses del Vallès (Vallès Oriental) s'ha enfrontat altre cop als jutjats a la Plataforma d'Afectats per les Multes (PAM-LF) per les sancions interposades a través de l'anomenat 'sistema foto vermell', que multa els cotxes que se salten semàfors en vermell. La plataforma s'ha concentrat davant de la Ciutat de la Justícia de Barcelona per donar suport a un dels seus membres, Martí Olivella, en el judici pel recurs contenciós-administratiu interposat contra una de les nombroses multes. El sistema foto vermell es va instal·lar a principis del 2015 en vuit semàfors de tres cruïlles del municipi. La mesura va generar molta polèmica i rebuig entre els veïns. Actualment hi ha uns "50 o 60" contenciosos oberts, cinc dels quals ja s'han celebrat, amb dues sentències favorables al consistori i la resta pendents.  Les multes per saltar-se el semàfor són de 200 euros, tot i que acaba sent de 100 euros si es paga en un termini determinat. L'empresa que va instal·lar el foto vermell es queda el 20% de cada multa. La resta va a parar a les arques de l'Ajuntament. A més, els infractors perden quatre punts del carnet de conduir. Es calcula que uns 840.000 vehicles circulen cada mes per les tres cruïlles amb vuit semàfors del municipi, de 19.000 habitants, que tenen instal·lat el sistema foto vermell. D'aquests vehicles, actualment se n'acaben multant entre 600 i 700 al mes, uns 25.000 des que funciona el sistema. L'alcalde de Les Franqueses, Francesc Colomer, assegura que la majoria d'infractors són de fora del municipi. Això fa preveure uns 800.000 euros d'ingressos per a l'any que ve, tot i que les multes s'han reduït des de l'inici del funcionament de les càmeres. Els diners recaptats, concretament, aniran a parar a plans locals d'ocupació, serveis d'atenció domiciliària, accions de formació, ajudes socials, subvencions per l'IBI per a famílies necessitades, beques per a casals d'estiu i beques per a llibres escolars. A banda, també es preveu fer un casal d'estiu per a nens discapacitats.  Francesc Colomer diu que els tres punts on hi ha el foto vermell responen a una "reivindicació veïnal" de fa molt temps i a peticions del cos de la policia local en base els estudis de mobilitat. Martí Olivella es queixa que el sistema és injust perquè la fase taronja del semàfor dura un segon, com evidenciaria un vídeo fet per la plataforma, mentre que legalment n'ha de durar com a mínim tres. Això provoca que molts cotxes passin en vermell pensant que encara és fase taronja. L'Ajuntament diu que la fase dura quatre segons. La plataforma diu que el sistema no està homologat, com ho hauria d'estar un sistema de radar, però el consistori al·lega que només és una càmera de vídeo que grava la cruïlla i funciona correctament. L'entitat d'afectats també al·lega que l'adjudicació del servei a una empresa privada es va fer per un procediment administratiu no permès en aquest cas, ja que es va utilitzar el procediment negociat, limitat a 60.000 euros, però la recaptació és molt superior. De fet, també critiquen que la recaptació de l'empresa depengui del número de sancions, cosa que, segons ells, fa incrementar el número de sancionats. Olivella lamenta que hagin de recórrer una per una cada multa i creu que ells ara són com els primers afectats per les clàusules abusives de les hipoteques o les participacions preferents que van acudir als jutjats, i que en el futur els donaran la raó.

Summary: Una plataforma d'afectats s'enfronta als jutjats a l'Ajuntament de Les Franqueses per les multes dels semàfors


El president de JxCat, Jordi Sànchez, ja ha tancat la seva candidatura per a la direcció de la Crida. L'exlíder de l'ANC s'hi postula com a president i proposa que la secretaria general l'ocupi el diputat de JxCat Toni Morral. Sànchez vol incorporar al seu equip les conselleres Elsa Artadi i Laura Borràs, i el conseller Damià Calvet; el portaveu de JxCat, Albert Batet; la portaveu adjunta, Gemma Geis; el delegat del Govern a Madrid, Ferran Mascarell, i l'exconsellera Marina Geli, entre d'altres. L'entorn d'Agustí Colomines ha presentat una segona llista que proposa l'advocat Jordi Ferrés Valcarce com a president i l'escriptor Oriol Izquierdo Llopis com a secretari general. Els socis fundadors de la Crida escolliran al congrés constituent d'aquest dissabte els membres del govern de l'associació. Sànchez i Morral aposten per una llista forta, amb tres membres del Govern de Quim Torra, a més de l'extresorer de l'ANC Marcel Padrós; el catedràtic Josep Ferrer Llop; l'exsecretari nacional de l'ANC Jordi Pairó; l'alcalde de Montblanc (ERC), Pep Andreu; i el secretari d'Administracions Locals, Miquel Àngel Escobar. També s'hi suma la qui va ser candidata de  JxCat el 21-D i portaveu dels presos quan estaven en vaga de fam, Pilar Calvo. La segona candidatura, que han treballat Colomines i Héctor López Bofill, no pretendria en un principi oposar-se al lideratge de Sànchez i Morral. Segons expliquen des d'aquest entorn, volen incorporar gent de la segona llista a la direcció, amb l'objectiu que sigui més transversal. Tot i això, han proposat els noms de Valcarce i Llopis per a la presidència i secretaria general. Si finalment no opten a aquests càrrecs, Sànchez -empresonat a Lledoners, a l'espera de ser traslladat a Madrid- i Morral seran escollits president i secretari de la Crida, respectivament, si dissabte reben l'aval de les bases. A la votació de les eleccions de la Crida hi haurà dues urnes, tal com expliquen des de l'organització. En una es votaran els aspirants a la presidència i la secretaria general. A l'altra urna s'hi votaran la resta dels membres de la direcció. Els 19 més votats -el govern el formen 21 noms, presidència i secretaria general inclosos- entraran a formar part de l'executiva. Cal destacar que només la meitat de membres de la futura direcció poden tenir, a més, altres càrrecs institucionals o en entitats.

Summary: Sànchez i Morral opten a dirigir la Crida com a president i secretari general en una de les dues llistes


Dos testimonis van avisar el 112 que havien tret una dona de l'aigua i que es trobava inconscient a la sorra ACN Calafell.-Una dona de 68 anys de nacionalitat espanyola va morir ofegada aquest dijous a la platja de Calafell (Baix Penedès), segons ha confirmat Protecció Civil. Els fets es van produir al voltant de les set del vespre quan dos testimonis van alertar el telèfon d'emergències 112 que havien tret la dona i que es trobava inconscient a la sorra. Un particular va iniciar les maniobres de reanimació fins a l'arribada dels socorristes, que encara es trobaven a la platja. Poc després, va arribar el Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), que va continuar amb les maniobres però finalment no es va poder fer res per salvar la vida de la dona. Durant la tarda d'ahir, va onejar la bandera verda a la platja de Calafell i l'estat de la mar era bo. Des del 19 de juny, han mort sis persones a les platges catalanes, 5 de les quals per ofegament i una per patologia mèdica. Fins al lloc, s'hi van desplaçar 3 dotacions del SEM, la Policia Local i dues patrulles dels Mossos d'Esquadra.

Summary: Una dona de 68 anys mor ofegada a la platja de Calafell


Tècnics d'Adif han solucionat l'avaria que interrompia el servei ferroviari entre Faió (Baix Aragó) i Tarragona  i la circulació de trens ha quedat restablerta, segons ha informat Renfe, que havia establert un servei alternatiu per carretera perquè la falta de subministrament elèctric impedia el funcionament de l'R15. D'altra banda, es registren retards de 15 minuts en els trens que surten de Barcelona per una avaria ja solucionada en un comboi a Plaça de Catalunya. Això afecta els trens de les línies R1, R3 i R4. Entre Arenys i Mataró també s'ha produït un problema d'infraestructura a primera hora del matí que restringia la circulació, però la situació ja està normalitzada. L'entrada a Barcelona funciona amb normalitat. (Aquesta notícia actualitza l'anterior sobre el mateix tema afegint que el servei ferroviari ha quedat restablert entre Faió i Tarragona)

Summary: ACTUALIZACIÓ:Restablert el servei ferroviari entre Faió i Tarragona


El president de la patronal organitzadora del Mobile World Congress, John Hoffman, ha fet una crida a la ciutat de Barcelona perquè surti de la "crisi de confiança" en què segons ell es troba i es "torni a convèncer" del seu potencial. El president de GSMA assegura que "ajudarà" la ciutat en aquest procés perquè Barcelona i el Mobile World Congress, afirma, són "socis". Hoffman considera que "no cal convèncer" la GSMA per "estar a Barcelona amb el Mobile". Aquest acte "no té a veure amb nosaltres, sinó amb vosaltres", ha afegit.  Hoffman ha dit aquestes paraules a l'acte 'Barcelona, Always Connected', davant de representants de diverses institucions i dels àmbits de l'empresa, la innovació i la recerca. L'alcaldessa, Ada Colau, ha mantingut la seva aposta per convertir la ciutat en la capital del 5G per impulsar "un canvi de paradigma" en la societat. Colau considera que Barcelona està "molt ben situada" per fer-ho realitat. "No estem aquí per mirar enrere, ni molt menys per lamentar-nos, sinó per avançar i mirar cap endavant i construir junts el futur", ha reivindicat l'alcaldessa, qui ha defensat que la ciutat està "més que preparada" per rebre els més de 108.000 visitants que espera el Mobile World Congress enguany. També, Colau ha destacat que la ciutat engloba "el 34% de la indústria tecnològica de tot l'estat" i que en l'últim any ha acaparat el 56% de les inversions en aquest àmbit. Per això demana a la GSMA mantenir el congrés a la ciutat. Davant d'aquesta petició, Hoffman ha garantit que "seguiran treballant estretament" per assegurar que la ciutat compta "amb les condicions necessàries" per desenvolupar aquesta edició del congrés i les edicions "posteriors". Torrent confia que es formarà Govern "molt aviat" El president del Parlament, Roger Torrent ha aprofitat l'ocasió per respondre la petició d'estabilitat de Hoffman i s'ha mostrat confiat que "molt aviat" hi haurà "un nou govern a Catalunya" que respecti "els principis democràtics". A més, Torrent ha ressaltat la importància del MWC en el teixit empresarial de Catalunya. Per la seva part, el secretari d'Estat per la Societat de la Informació i l'Agenda Digital, José María Lassalle, també s'ha referit a la capitalitat de Barcelona en el 5G i, de fet, ha presentat la proposta per organitzar a la capital catalana un fòrum de reflexió tecnològica i convertir-lo en un "Davos digital", en referència al congrés econòmic que se celebra a Suïssa. Si bé Lasalle assegura que "no hi ha cap altre fòrum d'aquestes característiques", Barcelona reuneix totes les condicions per acollir-lo. L'acte institucional de suport al MWC, que s'ha fet al saló de Cent, també ha comptat amb la intervenció de sis persones relacionades amb el món empresarial, entre elles el president del FC Barcelona, que han explicat els beneficis que aporta el congrés de mòbils a la ciutat de Barcelona i a l'economia catalana i en l'intercanvi de coneixement.

Summary: Hoffman insta Barcelona a sortir de la "crisi de confiança" i "tornar-se a convèncer" del seu potencial


L'Ajuntament de Barcelona ha guanyat el primer judici penal a l'Estat on es condemna una botiga d'animals per maltractament continuat i la mort de desenes de cadells. Els propietaris de Mundocachorro han estat condemnats pel jutjat penal número 28 de Barcelona a un any i un dia de presó i tres anys i un dia d'inhabilitació. El consistori va intervenir l'any 2015 135 cadells de gos i gat que es trobaven en unes condicions deplorables. "Avui és un dia històric en la lluita animalista i prova que a Barcelona el maltractament mai quedarà impune, que som una ciutat compromesa amb el benestar dels animals", ha remarcat la tinenta d'alcaldia Laia Bonet.  Arran d'una inspecció del Departament de Protecció dels Animals i de la Guàrdia Urbana, l'Ajuntament va intervenir el 2015 un total de 135 cadells de gos i gat que es trobaven en molt males condicions en un establiment situat al carrer Sicília. La inspecció venia motivada per la denuncia de l’entitat animalista FAADA, que havia rebut reiterades queixes de compradors per la mort de desenes de cadells poc després de ser adquirits en aquest establiment.  El consistori i la fiscalia demanaven entre 13 i 18 mesos de presó, la pena màxima per l’aplicació de l’article 337.1 del Codi Penal, que recull el delicte de maltractament animal amb resultat de mort. La sentència considera acreditat que els acusats tenien coneixement que no s’oferia el tractament mèdic adequat als animals que es trobaven sota la seva custòdia, en particular respecte a malalties que afectaven greument la seva salut i que va arribar a provocar la mort de diversos cadells. Bonet ha explicat que es deslletava els cadells abans de les vuit setmanes i se'ls vacunava abans de temps, el que feia que emmaltissin i es contagiessin entre ells per les condicions d'amuntegament en què es trobaven a la botiga. Alguns arribaven a casa dels compradors però ja estaven malalts i morien. La socialista ha destacat que el fet que la condemna reculli la inhabilitació és un "gran triomf", perquè garanteix que el "comerç il·legal d'animals de companyia no té ni tindrà mai cabuda a la ciutat". També ha advertit que aquesta sentència crea precedent perquè tothom sàpiga que des de l'Ajuntament es perseguirà qualsevol acció reprovable que atempti contra el benestar dels animals. També ha aprofitat per recordar que la ciutat ha obert expedient contra Milanuncios i Vibbo  pels anuncis il·lícits d’animals de companyia i el comerç electrònic il·legal de gats i gossos a través dels seus portals webs. Se'ls ha imposat una multa de 150.000 euros. El Departament de Protecció dels Animals ha promogut en els últims sis anys el tancament de 7 establiment, intervenint 500 gossos i gats. Al febrer està previst que arribi a judici un nou cas llargament batallat per l’Ajuntament. Es tracta del precinte i posterior denuncia a fiscalia del cas de la botiga Pupies, situada al carrer Sant Eusebi, a Sant Gervasi, que va ser clausurada pel mal estat en què es trobaven els animals.

Summary: Barcelona guanya el primer judici penal a l'Estat on es condemna una botiga d'animals per la mort de desenes de cadells


La fortuna agafa Lluís Tarruella poca estona abans de tancar l'establiment, amb les ampolles de cava a la nevera en espera de celebracions ACN Barcelona.-"Quina il·lusió; obrim el cava ràpid", ha exclamat aquest dijous al migdia Lluís Tarruella, treballador de l'estanc 319 del barri de les Corts de Barcelona, pocs minuts després de saber que havia venut alguns bitllets del tercer premi de la Grossa de Cap d'Any, el número 56024. De moment, però, les ampolles de cava s'han quedat a la nevera en espera de si alguns dels veïns afortunats s'hi apropen per celebrar el premi aquesta tarda. "Els afortunats seran gent del barri perquè els clients són assidus. He anat avisant la gent que ha vingut per si tenen el número i s'han quedat contents tot i no saber si són premiats; alegria n'hi ha perquè ha tocat al barri", ha remarcat Tarruella. Tarruella ha hagut de baixar i pujar més d'una vegada la persiana de l'estanc 319 aquest dijous al migdia per atendre els periodistes. S'havia quedat ben sorprès quan li havien trucat de TV3 per informar-lo que l'establiment on treballa apareixia com un dels punts de venda del número afavorit amb el tercer premi. Havia anat seguint el sorteig per televisió però tenia tota l'atenció centrada a tancar els números del 2015. Després, li han telefonat els responsables de la Grossa per confirmar que havien venut el 56024 i comprovar que ja no els quedaven bitllets. El tercer premi està valorat amb 15.000 euros, 3.000 euros per cada euro jugat, i aquest estanc ha venut almenys vint bitllets.  L'establiment ha repartit fortuna entre la "gent del barri", ha insistit un Tarruella molt il·lusionat. Ha estat la primera vegada que havia venut un número afavorit i ja tenia moles ganes de destapar les ampolles de cava i treure les copes per brindar. Unes ampolles que ja tenen sempre a punt per si toca premi i que, aquesta vegada, podran obrir per celebrar la bona notícia.

Summary: L'estanquer que ha venut el tercer premi de la Grossa a les Corts: "Els veïns estan contents; ha tocat al barri"


El president de CaixaBank Jordi Gual ha mostrat aquest divendres la seva confiança en què els interlocutors polítics a Catalunya "trobaran vies d'acord" per conduir la situació "cap a l'estabilitat" després "d'un primer sobresalt que va tenir el seu impacte". Gual ha fet aquestes valoracions durant el torn de preguntes en la roda de premsa de presentació de resultats 2017 i en ser preguntat sobre les negociacions per a la investidura. El president de l'entitat ha assenyalant que CaixaBank no emet valoracions polítiques i que sempre ha defensat "la via del diàleg, l'acord, el pacte i el respecte a la legalitat vigent" perquè puguin avançar "societats complexes com la catalana i l'espanyola".  Gual ha indicat que l'impacte de la situació política a Catalunya sobre el creixement de l'economia espanyola va quedar circumscrit al mes d'octubre, amb una davallada de 2 ó 3 dècimes, i que durant el 2018 l'entitat preveu un creixement d'un 2,5% en el conjunt de l'estat espanyol. En aquest sentit, ha assenyalat que durant els mesos de novembre i desembre ja es va percebre una recuperació de l'economia espanyola. El president de l'entitat ha pronosticat que "si l'entorn polític i institucional s'estabilitza, i no ha de ser d'altra manera, enguany hi haurà una bona evolució econòmica".

Summary: Gual confia que els "interlocutors trobaran vies d'acord" cap a un entorn de "més estabilitat" a Catalunya


El líder del PP a l'Ajuntament de Barcelona, Alberto Fernández Díaz, ha carregat aquest diumenge contra l'alcaldessa de la capital catalana, Ada Colau, per haver trencat el pacte municipal amb el PSC degut al suport dels socialistes a l'aplicació de l'article 155 de la constitució espanyola. Per Fernández Díaz, amb aquest trencament, Colau "no només divideix el seu propi partit, sinó que també enfonsa la ciutat de Barcelona i es fa independentista". Fernández Díaz ha fet aquestes declaracions a la sortida de l'acte de proclamació de Xavier García Albiol com a candidat del PP a les eleccions del 21 de desembre. Un acte que s'ha fet a Barcelona i que ha comptat amb la presència del president del govern espanyol, Mariano Rajoy.

Summary: Fernández Díaz: "Colau trenca amb el PSC, divideix el seu partit i es fa independentista"


Un policia ha mort i dos més han resultat greument ferits durant un tiroteig aquest dijous al vespre als Camps Elisis, a París, segons ha confirmat el ministeri de l’Interior francès. El portaveu del ministeri, Pierre-Henry Brandet, ha indicat que un individu armat ha atacat “deliberadament” els agents, que estaven en un vehicle policial aparcat en aquesta gran avinguda parisenca. L’home ha estat abatut. Els Camps Elisis segueixen totalment acordonats i el transport públic a la zona aturat per permetre l’inici de les investigacions policials. “No es descarta cap pista”, ha indicat el portaveu.  La secció antiterrorista de la fiscalia de París es fa càrrec de la investigació de l’atac. Mitjans francesos com BFMTV indiquen que el responsable del tiroteig ja era conegut dels serveis policials i que hauria penjat un missatge a les xarxes socials assegurant que volia matar policies. El primer ministre francès, Bernard Cazeneuve, ha recordat el policia mort en una piulada a Twitter en què ha donat suport a la seva família i ha expressat “solidaritat amb els seus companys ferits” i amics. Cazeneuve està reunit d’urgència amb el president francès, François Hollande.   Atac en plena campanya   L’atac als Camps Elisis arriba només tres dies abans de la primera volta de les eleccions presidencials franceses d’aquest diumenge 23 d’abril. Precisament la lluita contra el terrorisme, després dels atemptats de Charlie Hebdo, el Bataclan o Niça, marquen els comicis. La policia estava en alerta per un possible atemptat i, de fet, dimarts a Marsella es van detenir dues persones que presumptament preparaven un atac imminent durant la campanya.  Coincidint amb el tiroteig als Camps Elisis, els candidats a les presidencials eren a la televisió France 2 per defensar el seu programa electoral. Emmanuel Macron, d’En marche, ha expressat en directe la seva solidaritat amb les víctimes i, en especial, amb les forces policials. El candidat de la dreta, François Fillon, ha piulat que cal “homenatjar les forces de l’ordre que donen la seva vida” per protegir la de la resta de ciutadans. Marine Le Pen, candidata de l’extrema dreta del Front Nacional, ha expressat la seva “emoció” i “solidaritat” amb la policia que, “de nou”, és l’objectiu d’un atemptat.

Summary: Un policia mort i dos més greument ferits en el tiroteig als Camps Elisis de París


Edicions de 1984 publicarà una novel·la d'Àlvar Valls sobre la vida i obra de Jacint Verdaguer  que porta per títol 'Entre l'infern i la glòria'. Aquest és un dels noms destacats que l'editorial publicarà el primer trimestre de 2020, entre els quals hi ha títols com 'Si aquest carrer fos meu' de Stefanie Kremser; el thriller 'La veritable història del llibreter assassí de Barcelona' de Marcel Fité; el recull poètic 'L'alè misteriós' de Margaret Atwood amb una selecció i traducció de Montserrat Abelló i 'Una república com si...' d'Alaa Al Aswani. En declaracions a l'ACN, el director editorial d'Edicions de 1984, Josep Cots, s'ha mostrat molt satisfet pels títols que publicaran. Per altra banda, l'editor està preocupat pel que fa la venda de llibres en català després que el Gremi d'Editors expliqués aquest dilluns que els llibres d'interès general en català representen el 26% de les vendes totals.  'Si aquest carrer fos meu' de Stefanie Kremser i traduït per Marina Bornas és una de les primeres novetats del 2020, que sortirà a la venda el 15 de gener. Cots ha dit que "és un llibre tendre i bonic que parla del pertànyer d'una persona que ha passat per moltes adreces". En castellà es publicarà el mateix dia amb el nom 'Si esta calle fuera mía'.   Edicions de 1984 publicarà el recull poètic 'L'alè misteriós' de Margaret Atwood, autora del 'Conte de la serventa', amb una selecció i traducció de Montserrat Abelló, qui va conèixer personalment a l'autora al Congrés Internacional del PEN celebrat a Barcelona l'any 1992.  El llibre arribarà a les llibreries el 22 de gener.  Cots també ha destacat el thriller 'La veritable història del llibreter assassí de Barcelona' de Marcel Fité. L'autor, ha apuntat l'editorial, "parteix d'una llegenda de la Barcelona del segle XIX i la reelabora amb ironia per fer reviure les Bullangues, la ciutat que crema de forma cíclica contra el poder". Es publicarà el 5 de febrer. Una de les altres novetats serà 'El preludi' del poeta William Wordsworth, que es publicarà el 19 de febrer.  'Entre l'infern i la glòria' és una novel·la de 1.024 pàgines d'Àlvar Valls sobre la vida i obra de Jacint Verdaguer. El llibre, que arribarà a les llibreries el 4 de març, se centra en els últimes dies de la vida del protagonista, l'any 1902, malalt terminal de tuberculosi.  Altres llibres que publicarà l'editorial són 'Una república com si...' d'Alaa Al Aswani; 'Els quaranta dies del Musa Dagh' de Franz Werfel; 'L'artista del tupè i altres relats' de Nikolai Leskov i 'Kitch. Una biografia de ficción de un icono del calipso' d'Anthony Joseph.   Català  "Els llibres d'interès general en català representen el 26% de les vendes totals a Catalunya", va explicar aquest dilluns el president de Gremi d'Editors de Catalunya, Patrici Tixis. Cots ha lamentat que "no s'acaba d'arrencar seriosament" en la lectura de llibres en català. "Això no significa que ens haguem de deprimir i entristir, sinó treballar molt i anar a l'arrel del problema que és l'escola i la part cultural que no s'acaba de tocar".  Cots ha destacat que, segons les dades, un de cada quatre lectors llegeix en català, a banda dels llibres de text. "Si la normalització lingüística  hagués estat un èxit com diuen, no estaríem en un 26%, sinó en un 35%. Tots els que combaten la normalització, entre ells els socialistes, ja saben ells que això no funciona així i va en contra nostra".


El Saló Internacional de l’Alimentació i Begudes Alimentària 2016 obre aquest dilluns 25 i fins dijous 28 les seves portes al recinte de Gran Via de Fira de Barcelona. El certamen espera 140.000 visitants i 4.000 empreses de 70 països. Enguany, les principals tendències giren al voltant dels productes orgànics i els aliments de proximitat menys processats. També creix la demanda de superaliments, és a dir, productes millorats i funcionals per augmentar el benestar i prevenir malalties. La recerca de plaer, l’entreteniment o la diversió per crear experiències alimentàries és una altra de les tendències a tenir en compte. A nivell organitzatiu, la principal novetat és la presentació del saló ‘Multiple Foods’, que ocuparà tres dels sis pavellons operatius de la Fira i aplegarà les empreses multiproducte per canal, categoria de producte o tendència de mercat. L’esdeveniment celebra enguany el seu 40 aniversari i els organitzadors esperen “aconseguir l'edició més internacional, innovadora i gastronòmica de la seva història”. Alimentaria 2016 espera l’assistència de 140.000 visitants, dels quals 40.000 es preveu que siguin estrangers, i es realitzaran més 10.000 reunions de negoci entre els expositors i els 800 compradors clau de tot el món convidats directament per l'organització. Alimentaria aplegarà els darrers llançaments de la indústria i mostrarà les principals tendències del sector, sense deixar de banda la gastronomia i la restauració com els grans aliats del sector. Aquest any l'organització ha incrementat un 35% la seva inversió per convidar directament a 800 compradors clau de diferents països, com importadors i grans operadors de la distribució i el canal Horeca. L'oferta comercial es distribuirà en els salons tradicionals dividits per productes i sectors, que es repartiran en els 90.000 metres quadrats d’exposició. Es tracta d’Intervin (vins i espirituosos), Intercarn (carns i derivats), Restaurama (restauració) i Interlact (lactis i derivats). La novetat d'aquest any serà Multiple Foods, un saló més transversal que reuneix pràcticament la meitat de les empreses participants a la fira agrupades per àmbits d'especialitat.  Al Multiple Foods  s'inclouran les participacions autonòmiques (Lands of Spain) i els pavellons internacionals, així com altres segments de mercat en alça com Healthy Foods (aliments ecològics, funcionals, infantils i per a necessitats especials), Fine Foods (gourmet); Mediterrean Foods (olis, fruites i vegetals), Snacks, Biscuits & Confectionery (dolços i aperitius); i Expoconser (conserves i semiconserves), a més de la zona Premium que comptarà amb una dotzena de firmes selectes de l'alta gastronomia. Una altra novetat destacada és la incorporació a Restaurama dels fabricants de begudes i de congelats. Les principals tendències del mercat L’espai The Alimentaria Experience comptarà amb els noms destacats de la restauració, com Joan Roca o Ángel León, però també amb joves promeses com Ana Merino, Beatriz Sotelo, Eduard Xatruch, Oriol Castro o Virgili Martínez, que formen part del grup de 40 cuiners que participaran en els tallers i mostres programats per experimentar en primera línia les noves tendències de la gastronomia. Alimentaria inaugura en aquesta edició l'espai Vinorum Think, on es desvetllaran les darreres novetats del sector, els vins espanyols que estan marcant tendència i els secrets per entrar en mercats clau com l'asiàtic de la mà d’experts, crítics de vi, enòlegs, sommeliers i xefs. El programa el completa un conjunt de xerrades, tasts i demostracions culinàries. Els espais de degustació de la Barra d'olis d'oliva gourmet i la mostra ‘Espanya, el país dels 100 formatges’ completaran l’experiència gastronòmica.   El saló també inclou, per primera vegada, el concepte Halal per potenciar el coneixement d'aquest tipus de productes agrupats sota aquesta etiqueta i esdevenir un punt de trobada entre exportadors i visitants. Les tres activitats programades són el Halal Supermarket, el Congrés Halal i el Halal Showcooking.   The Alimentaria Hub, amb l'espai Innoval com a referència, serà l'eix central per conèixer les últimes tendències, innovacions i negoci del sector i esdevindrà un termòmetre de tendències que apostin per aliments a la carta, productes orgànics i de proximitat, sense oblidar l'interès per allò natural i ecològic , que es tradueix en una recerca d'una noves fonts de proteïnes. L’organització preveu que es realitzaran més de 200 activitats, s'exposaran 300 nous productes que mostraran les tendències en alimentació al llarg dels pròxims anys i es faran més de 10.000 reunions empresarials amb compradors internacionals. Innoval és el lloc de la fira que agrupa els últims llançaments de la indústria i que serveix de termòmetre de tendències. Aquest any es presenten al voltant de 300 productes. Snacks a base de pèsols; brioixeria amb Chlorella, alga rica en proteïnes; el primer vermut ecològic del món; una tònica artesanal de maduixes salvatges; salsitxes frankfurt vegetals, embotits i formatges per a vegans; galetes que ajuden a reduir el colesterol; brou natural de carxofa ecològic; o cafè soluble amb magnesi per combatre la fatiga són alguns dels productes que es veuran a l'exposició. Un impacte econòmic de 170 milions Alimentària 2016 tindrà un impacte econòmic de 170 milions d’euros per a la capital catalana, segons dades de l’organització. Com a exemple, els hotels de la capital catalana tenen aproximadament un 90% de les places reservades, en bona part gràcies als 140.000 visitants que rebrà el certamen. I és que la indústria de l'alimentació i begudes és el primer sector industrial en facturació d'Espanya, amb vendes de 93.000 milions d'euros el 2014, un 1,9% més respecte l'any anterior (segons les últimes dades disponibles de FIAB), el que suposa gairebé el 3% del PIB de l’Estat. Vaga de metro i dispositiu de mobilitat Coincidint amb la celebració de la fira Alimentària, els principals sindicats del Metro de Barcelona han convocat dues jornades de vagues parcials els dies 26 i 27 d'abril, “com a mesura de pressió contra la paralització de les negociacions del conveni col·lectiu”. Les aturades previstes per al 26 d'abril són de les 8.00 a les 10.00 hores i de les 17:45 a les 21:00 hores. El 27 d'abril, les aturades seran de les 9.00 a les 15.00 hores i de les 22.00 hores fins a la finalització del servei. El dia 27 els treballadors del servei de Metro es manifestaran a partir de les 10:30 hores des de plaça Urquinaona fins a plaça Sant Jaume. Segons TMB, els serveis mínims per a dimarts 26 seran del 50% entre les 8.00 i les 10.00 hores (amb intervals de 6-8 minuts a les línies convencionals) i entre les 17.45 i les 20.00h (amb intervals de 8-10 minuts a les línies convencionals). De les 20.00 a les 21.00h, els serveis mínims seran del 30% (amb intervals de 13-16 minuts a les línies convencionals). Pel que fa a dimecres 27, els serveis mínims seran del 30% entre les 9.00 i les 15.00h (amb intervals de 10-16 minuts a les línies convencionals) i entre les 22.00h i el final del servei (amb intervals de 23-33 minuts a les línies convencionals). Per garantir la mobilitat dels assistents Fira de Barcelona ha contractat serveis d’autobús llançadora entre els principals hotels que allotgen els assistents i el recinte firal de Gran Via. A banda, l’organització ha incrementat la capacitat d’aparcament per a vehicles privats a través dels pàrquings disponibles al centre comercial de Gran Via 2 i ha acordat amb les autoritats millorar la regulació semafòrica al voltant de la Fira per facilitar el pas de vehicles. A banda, el servei dels FGC reforçarà les freqüències dels seus trens durant el certamen i diversos expositors han contractat vehicles privats. Amb tot, l’organització recorda que durant la vaga el servei de Metro continuarà funcionant, tot i que amb els serveis mínims.

Summary: Alimentària 2016 obre portes dilluns amb els productes orgànics, els superaliments i la cuina per plaer com a tendències


Els escons independentistes buits de Carles Puigdemont, Oriol Junqueras i Toni Comín a l'Eurocambra plantegen un cas "extremadament difícil" als tribunals de la Unió Europea per la "sensibilitat política" que l'envolta. És la lectura de dos experts en dret europeu i immunitat europarlamentària entrevistats per l'ACN. Ambdós alerten que la imminent sentència del tribunal de Luxemburg sobre l'estatus d'eurodiputat i la immunitat de Junqueras tindrà repercussions més enllà de l'afer català, especialment en el sistema electoral del Parlament Europeu. D'altra banda, un d'ells veu "legalment correcte" tombar la condemna a Junqueras si es confirma l'opinió de l'Advocat General, mentre que l'altre creu que la Comissió Europea hauria de "cridar l'atenció" a Espanya en cas d'incompliment si el dictamen és molt clar. El Tribunal de Justícia de la UE ha de decidir dijous si Junqueras tenia condició d'eurodiputat i immunitat just després de les eleccions europees i si el Tribunal Suprem estava obligat a alliberar-lo per jurar la Constitució i assumir el mandat com a membre del Parlament Europeu. El professor de Dret Constitucional Comparat de la Universitat de Maastrich, Sascha Hardt, assegura que el tribunal és "molt independent", però reconeix que també és "conscient políticament" i que, per això, intentarà trobar un "delicat equilibri". "Estic segur que el TJUE sent la pressió política d'aquest cas", defensa l'alemany.  Per la seva banda, el professor de dret europeu de la Universitat d'Anvers i la Universitat de Nijmegen, Henri de Waele, també creu que el TJUE intentarà mantenir-se "el més diplomàtic possible" i prendre una decisió "equilibrada", però que no podrà "satisfer a tothom". Una sentència desfavorable pot "decebre a la gent de Catalunya" que, per a l'holandès, és "força europeista" i perdria "legitimitat" en altres regions on puguin sentir que el TJUE s'ha posicionat "massa" a favor dels estats. Per contra, Waele creu que si dóna la raó a Junqueras "algunes capitals amb problemes similars" a Madrid es podrien molestar. L'exclusió dels independentistes El 26 de maig Oriol Junqueras (ERC), Carles Puigdemont i Toni Comín (Junts) van guanyar les eleccions al Parlament Europeu. El BOE va publicar el 14 de juny la proclamació dels electes, una llista on constaven el nom dels tres independentistes. Poc després el Suprem va denegar el permís penitenciari a Junqueras per jurar la Constitució, requisit per assumir el mandat d'eurodiputat, mentre que la JEC no va permetre a Puigdemont i Comín fer aquest tràmit a distància. Per això, Espanya va enviar un llistat definitiu d'eurodiputats a Brussel·les on no hi havia els independentistes. L'Eurocambra va dir que no els podia reconèixer perquè és competència dels estats comunicar els escollits. Així, cap d'ells va poder ocupar l'escó a l'Eurocambra en la seva constitució a Estrasburg, el 2 de juliol. Junqueras va ser condemnat a 13 anys de presó en la sentència del 'procés' del 14 d'octubre. Aquesta exclusió ha acabat als tribunals de la UE que han de deliberar si això era possible d'acord amb la legislació europea. I primer decidiran sobre el cas de Junqueras, que ha arribat a Luxemburg a través d'una pregunta prejudicial del Suprem. Les tres preguntes del Suprem El Suprem pregunta quin és l'abast de la immunitat d'un eurodiputat. És a dir, si aquesta s'aplica abans de la sessió de constitució de l'Eurocambra, el dia 2 de juliol, i si, fins i tot, és vigent des del moment que surt escollit a les urnes, el 26 de maig. En cas afirmatiu, el Suprem vol saber si això implica que les autoritats judicials haurien d'haver alliberat a Junqueras per jurar la Constitució a mitjans de juny per assumir el seu mandat. A més, pregunta si l'alliberament hauria de ser "automàtic" o fruit d'una ponderació entre "els interessos" de la justícia i els del dret a exercir el càrrec públic. Seguirà el TJUE a l'Advocat General? En la primera fase judicial del cas Junqueras, l'Advocat General de la UE va concloure que el mandat d'eurodiputat el donen només les urnes i que els estats no poden obstaculitzar aquest dret amb requisits addicionals com el jurament de la Constitució. També va obrir la porta a reconèixer la immunitat europarlamentària abans de la sessió inicial del Parlament Europeu i va defensar que és la cambra qui té el poder únic per aixecar aquesta protecció. Tanmateix, no va entrar a valorar si el Suprem havia d'alliberar "automàticament" Junqueras per jurar la Constitució. De fet, va concloure que no tenia sentit que el TJUE resolgués aquesta qüestió perquè l'afectat ja ha sigut condemnat en ferm a presó, però veia rellevant saber si tenia immunitat quan es va dictar la sentència del 'procés' el 14 d'octubre. Sentència "imprevisible" "Honestament, no sé en quina direcció anirà la seva sentència", afirma Hardt, recordant que l'Advocat General es pot permetre aquesta opinió perquè sap que no és vinculant i no tindrà conseqüències polítiques directes mentre que la sentència del TJUE "en tindrà absolutament". Per a Waele, l'opinió és "força atrevida" i "dubta" que el TJUE arribi a "una conclusió idèntica". Malgrat destacar que és "molt difícil predir" què decidiran els magistrats europeus, Hardt creu que el TJUE pot estar d'acord amb l'Advocat General en què el mandat dels eurodiputats comença amb la proclamació dels resultats perquè "comportaria una harmonització arreu d'Europa". Però, també veu "forts arguments" per no seguir l'Advocat General perquè la llei electoral europea del 1976 diu "literalment" que l'inici del mandat comença el dia de la sessió de constitució de l'Eurocambra, el 2 de juliol. "És un 50/50", avisa. Trobar "un punt mitjà" Els experts coincideixen a senyalar que el TJUE intentarà trobar un "punt mitjà" entre la solució que dóna l'Advocat General i la que defensa Espanya. Hardt veu "poc probable" que el tribunal faci una sentència totalment "dòcil" per Espanya negant la condició d'eurodiputat i la immunitat a Junqueras, a més de no mullar-se sobre el seu alliberament. Segons l'alemany, una sentència completament negativa per al líder d'ERC no resoldria els "problemes detectats" entorn de les eleccions europees. Si bé insisteix que són meres especulacions, Hardt espera que el tribunal resolgui en algun dels següents sentits: o segueix l'Advocat General afirmant que Junqueras tenia immunitat abans del 2 de juliol, però no es pronuncia sobre la qüestió "sensible" dels requeriments addicionals, o bé diu que el mandat i la immunitat comencen amb la primera sessió del 2 de juliol, però que el jurament de la Constitució no pot condicionar l'accés al càrrec. "Això deixaria oberta la qüestió de si les autoritats espanyoles haurien d'haver demanat a l'Eurocambra l'aixecament de la immunitat després del 2 de juliol", apunta aquest especialista en immunitat europarlamentària, preguntat sobre la sentència del 14 d'octubre que condemnava a Junqueras. També Waele pensa que el TJUE intentarà trobar un "equilibri" o ser "ambigu" per deixar cert marge a Espanya, per exemple, dient que Junqueras era eurodiputat, però que Espanya podia imposar "limitacions proporcionades" a la immunitat. A diferència de l'Advocat General, Waele no creu que el TJUE doni la competència exclusiva al Parlament Europeu per decidir sobre la immunitat. "Es podria sentir com una revolució constitucional massa a favor de la UE i en detriment dels estats membre", avisa. L'escull de la Constitució El jurament de la Constitució espanyola com a requisit obligatori per adquirir el mandat d'eurodiputat a l'estat espanyol és "l'elefant a l'habitació" d'aquest cas. El Suprem va esquivar aquesta qüestió en les preguntes que trasllada a Luxemburg, però és un element destacat en l'evolució dels fets i, per això, l'Advocat General l'entra a valorar. Hardt creu que el lletrat té "molta raó" quan diu que l'obligació de jurar la Constitució espanyola va contra "la mateixa idea del sufragi universal directe". Waele tampoc creu que el TJUE estigui "disposat" a dir que no es pot ser eurodiputat si no es jura la carta magna. "La llei europea no funciona així", remarca. Tot i això, Waele veu probable que el TJUE li digui a Espanya que pot mantenir aquesta pràctica mentre sigui "purament simbòlica" i sense "valor vinculant". Què passarà amb Junqueras? Hardt alerta que encara que el TJUE reconegui la immunitat de Junqueras, serà el Suprem qui decideixi les "conseqüències" per al líder d'ERC. Ara bé, Hardt avisa que si el TJUE segueix l'Advocat General confirmant que Junqueras potencialment tenia immunitat el 14 d'octubre quan va ser condemnat seria "lògic" i "legalment correcte" tombar la sentència del 'procés' per a ell. Tanmateix, dubta si el Suprem faria aquest pas. Waele alerta que, si el TJUE dona alguna instrucció perquè es revisi la condemna i Espanya no actua en conseqüència, la Comissió Europea "hauria de sentir-se responsable i cridar l'atenció" a les autoritats espanyoles. Impacte col·lateral per a Puigdemont Igual que el líder d'ERC, Puigdemont i Comín tampoc no han pogut ocupar l'escó a l'Eurocambra i tenen pendent una demanda al Tribunal General de la UE contra l'Eurocambra reclamant el seu reconeixement. La decisió del TJUE sobre el cas de Junqueras, última instància a Luxemburg, pot tenir, però, un impacte en el cas de Puigdemont i Comín si es pronuncia sobre el moment en què s'adquireix la condició d'eurodiputat. Precisament el vincle amb Puigdemont és un dels aspectes que Hardt veu més complicats per al TJUE en el cas de Junqueras i assegura que tindrà en compte aquesta connexió. "Les repercussions i la sensibilitat política, especialment en el cas de Puigdemont, ho fa extremadament difícil per al tribunal", avisa. Waele avisa que si el TJUE és "ambigu" en la seva sentència sobre el cas Junqueras, el Tribunal General es pot sentir "còmode" per rebutjar la demanda de l'expresident i deixar que el TJUE resolgui en última instància el cas. Però encara que el dictamen del dijous sigui molt clar, dubta de si el Parlament Europeu "se sentirà immediatament inclinat a revisar la llista d'electes". Per contra, Hardt creu que si el TJUE conclou clarament que el mandat el donen les urnes i no la llista que envien els estats, s'aplicaria també al cas de Puigdemont i Comín. Implicació per a la UE L'expert holandès Henri de Waele assegura que el cas va "més enllà del context purament català" i que la sentència anirà a parar als llibres de dret de la UE sobre la legislació electoral. Els comicis europeus es regeixen per una acta electoral del 1976 que marca les regles del joc generals, però que deixa, en gran part, als estats membres de la UE la competència d'organitzar els comicis. La protecció dels eurodiputats també està lligada al règim d'immunitats que té cada país. "El sistema d'immunitat del Parlament Europeu no està unificat", remarca Hardt. És a dir, que cada eurodiputat gaudeix de la immunitat que tindria al seu estat i, per tant, hi ha una protecció desigual. Per això, Sascha Hardt senyala com un altre dels elements "més interessants" i paradoxals d'aquest cas el fet que el problema només existeixi perquè la carta magna espanyola atorga "una àmplia immunitat" als seus eurodiputats. Segons ell, si Junqueras hagués sigut escollit als Països Baixos, no podria reclamar cap immunitat perquè allà aquesta protecció és molt limitada. En aquest sentit, Henri de Waele espera una sentència "trencadora" perquè aclarirà què té prioritat: el poder dels estats per organitzar les eleccions europees o els drets com a "ciutadà europeu". "És una qüestió de divisió de poders entre la UE i els estats membres", matisa. Porta oberta a una reforma Poques setmanes abans de la sentència, el president del Parlament Europeu va anticipar les conseqüències de la decisió del TJUE obrint la porta a una reforma del sistema electoral europeu. David Sassoli ha proposat impulsar una "llei electoral europea comuna" per la qual els membres del Parlament Europeu siguin escollits amb "les mateixes regles". "Això seria genial i un exercici en democràcia que podria permetre que les nostres institucions siguin més representatives del que són", va afirmar, tot i que l'Eurocambra ha defensat l'status quo actual als tribunals.

Summary: La "sensibilitat política" del cas Junqueras fa "extremadament difícil" als tribunals de la UE la sentència


Fira de Barcelona continua a l'alça i va registrar un rècord de facturació de 187,6 MEUR el 2017, un 12% més que l'any anterior i fins a un 25% superior a les xifres del 2015. "Es tracta d'un creixement que ha superat les nostres expectatives i és fruit de la feina ben feta", ha afirmat el director general de Fira de Barcelona, Constantí Serrallonga, que ha detallat que l'any passat es van celebrar més de 140 salons, congressos i actes corporatius, amb més de 1.000 activitats. Serrallonga ha confirmat, a més, que el 'procés' i la inestabilitat política de l'últim trimestre –especialment setembre, octubre i novembre- no van afectar l'activitat firal: "Tots els salons es van desenvolupar amb normalitat, en moments complicats com aquells. De fet, no hi va haver cap cancel·lació de certàmens i els que es van celebrar van créixer en visitants", ha assenyalat el director de Fira de Barcelona. De cara a aquest 2018, Serrallonga es manté optimista i espera fregar els 190 MEUR de facturació. "Juguem a la Champions en el món de les fires i congressos", ha puntualitzat amb entusiasme el director general de Fira de Barcelona. Una afirmació que també ha compartit l'encara president del consell d'administració de la Fira, Josep Lluís Bonet, que ha subratllat "la importància de superar els rècords anteriors, fet que constata l'encert d'una estratègia centrada en la internacionalització, la promoció comercial, el suport al teixit empresarial, la innovació i el networking". "Aquestes xifres històriques són fruit d'un exercici de gran activitat, tant pel nombre de salons i congressos celebrats com per la seva qualitat i èxit de convocatòria", ha complementat Serrallonga, que ha remarcat el bon comportament de les tres principals línies de negoci: la progressió dels salons propis, el nivell dels esdeveniments organitzats per altres operadors -sobretot d’abast internacional- i l'augment de presència a l'exterior. El MWC a les portes A poc menys d'una setmana d'iniciar el MWC, l'Ajuntament de Barcelona i la Fira esperen que l'edició del 2018 "sigui un èxit rotund com la de l'any passat". "Tenim tots els ingredients perquè sigui un gran MWC", ha afirmat Colau, que ha recordat que Barcelona capta el 58% de les inversions que realitzen a l'estat en l'àmbit de la telefonia i les noves tecnologies. "Per nosaltres el MWC és com un examen anual", ha reconegut per la seva banda Constantí Serrallonga. Sobre la continuïtat del Mobile cap dubte i front comú: "La GSMA és molt conscient que el MWC ha crescut gràcies a Barcelona. I això continuarà així", ha reblat l'alcaldessa de Barcelona. Més de 140 salons i actes corporatius Durant el 2017, els recintes de Montjuïc i Gran Via han acollit 77 salons i congressos així com 53 actes corporatius i ciutadans diversos, que sumats a les 11 fires coorganitzades a l'exterior, suposen un conjunt de 141 esdeveniments, a molts dels quals han assistit professionals d'alta qualificació. A més, s'han desenvolupat en el marc dels salons més de 1.000 activitats professionals com conferències, debats, sessions formatives i de networking, entre d'altres. Entre els principals esdeveniments de l'any passat destaquen els renovats Automobile Barcelona i Barcelona Building Construmat, així com el llançament de la Barcelona Industry Week, gran plataforma firal dedicada a la nova indústria que ha englobat 8 esdeveniments, entre ells Expoquimia, IoT Solutions World Congress i in(3D)ustry.  Cal ressaltar, així mateix, pel seu creixent pes internacional, l’Smart City World Congress i la seva primera convocatòria a Mallorca (Smart Island); el llançament de tres salons nous: Healthio, Oralth BCN i Innovate4Climate (que enguany es coorganitzarà a Frankfurt); i les exitoses edicions de grans congressos internacionals com el Mobile World Congress, a més de l’IBTM World, la reunió anual de l’INTA (International Trademark Association), el Congrés Europeu de Cardiologia (que va congregar 30.000 professionals) o el de Gastroenterologia (UEG Week). Expansió a Argentina, Mèxic, Marroc i Japó A llarg de 2017,  Fira de Barcelona ha continuat amb la seva expansió exterior mitjançant la coorganització d'11 salons a diversos països, entre ells Smart City Expo a Buenos Aires (Argentina), Puebla (Mèxic), Casablanca (Marroc) i Kyoto (Japó); Alimentaria a Lisboa i Guadalajara (Mèxic); HostelCuba i Pacgraf a l'Havana; i els salons dedicats a l'automòbil, a la llar i a les petites i mitjanes empreses a Doha (Qatar). Cal assenyalar, així mateix, la creació el 2017 de la societat Fira Barcelona Mèxic per llançar nous projectes firals en aquest país llatinoamericà, que se suma a la filial ja constituïda a Doha. Aquest any 2018 es preveu donar nous passos en aquest sentit amb la coorganització de 12 salons: la primera edició d’Smart City Expo a Curitiba (Brasil) i Hyderabad (Índia), a més de Casablanca, Puebla i Buenos Aires; l'edició anual de ExpoAntad & Alimentaria México; i les primeres convocatòries de les fires Energías Renovables i Securtec, celebrades recentment a l'Havana, on també tindrà lloc la segona edició de la Feria Alimentos, prevista per al maig, i la de construcció FECONS. Per la seva banda, al Centre de Convencions de Doha es preveu la coorganització de salons dedicats a l'automòbil (Qatar Motor Show) i al handmade (Made at Home Exhibition), a més de projectes de consultoria a Addis Abeba (Etiòpia), capital de la Unió Africana, i en d’altres països. Alimentaria + Hostelco, novetat del 2018 "Les perspectives per al 2018 són també molt positives amb una previsió de superar els 188 milions d'euros d'ingressos", ha afirmat Constantí Serrallonga. En total, tindran lloc més de 140 salons, congressos i actes diversos, entre els quals destaquen, a més d'una nova edició del Mobile World Congress -líder mundial en comunicacions mòbils-, tres grans plataformes firals professionals dedicades a l'alimentació, la nova indústria i la sostenibilitat,  que reforçaran el posicionament de Fira com a referent firal a Espanya i Europa. En l'àmbit de l'alimentació, una de les cites rellevants serà Alimentaria, que en aquesta edició i com a novetat se celebrarà conjuntament amb Hostelco, convertint-se en una de les plataformes més grans de la indústria  alimentària, l'hostaleria i la gastronomia.

Summary: Fira de Barcelona no nota el procés i registra un rècord de facturació de 188 MEUR el 2017, un 12% més


Amer (La Selva), el municipi de Carles Puigdemont, s'ha declarat "territori lliure i sobirà" aquest dilluns al vespre en un acte a la plaça de la Vila que ha concentrat més de 200 persones. A la lectura del manifest, han assegurat que el municipi es governarà a través del Consell Local per la República d'Amer i que no estaran sotmesos als poders de l'estat espanyol. L'encarregat de llegir la proclamació ha assegurat que, tot i que no reconeixeran els "poders de l'estat", no incorreran en "cap falta administrativa" que els converteixi en "presa fàcil" però que centraran tots els esforços en fer efectiva la República catalana. Entre els objectius, hi ha "restituir el govern legítim, amb plens poders"; recuperar la "sobirania" de les institucions "ara sota control de l'estat"; fer efectiva la independència i "culminar l'aprovació de la Constitució Catalana". L'acte ha acabat amb el Cant dels Segadors i proclames com "Puigdemont el nostre president".

Summary: Amer es declara "territori lliure i sobirà" i diu que no estarà "sotmès" als poders de l'estat espanyol


Els Mossos d'Esquadra han detingut un home de 63 anys i veí de Vilanova i la Geltrú com a presumpte autor de la mort d'un home de 53 anys i veí de Cubelles. Dimecres cap a les 22.30 hores, la policia catalana va rebre l'avís que hi havia una baralla en un domicili de la capital del Garraf. Quan els agents es van desplaçar al lloc de l'incident, van trobar els sanitaris del Servei d'Emergències Mèdiques (SEM) al costat d'un home que ja no tenia constants vitals. Arran d'aquests fets es va procedir a detenir el presumpte agressor. L'àrea d'investigació criminal de la Regió Policial Metropolitana Sud s'ha fet càrrec de la investigació per aclarir les causes del crim.

Summary: Un detingut per la mort d'un home després d'una baralla en un pis de Vilanova i la Geltrú


Un nen de 6 anys va morir ahir divendres a la nit en caure d'un tractor a Albesa (Noguera). Els Mossos d'Esquadra van rebre l'avís del sinistre a les 22.43 hores al quilòmetre 1 del Camí del Riu, que porta a la piscina i la zona esportiva municipal. Per causes que s'estan investigant, el menor –que anava de passatger davanter del vehicle- va caure del tractor i va perdre la vida. El conductor del tractor va resultar il·lès, segons ha informat el Servei Català de Trànsit (SCT). Arran de la incidència, es van mobilitzar quatre patrulles dels Mossos d'Esquadra i dues unitats del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), que va activar també el suport psicològic per a la família.

Summary: Mor un nen de 6 anys en caure d'un tractor a Albesa


Coca-Cola European Partners (CCEP) ha destinat entre l'any passat i aquest 16,6 MEUR a la planta vallesana ubicada entre Martorelles i Montornès del Vallès. Així ho ha anunciat l'empresa través d'un comunicat en què ha detallat que durant el 2017 va invertir 8,7 milions d'euros per adaptar les línies de fabricació per produir la beguda energètica Monster, la gamma de mixers Royal Bliss i la Fanta Espiral de vidre recarregable, que es van afegir a la producció de la fàbrica vallesana l'any passat. Enguany destinarà els 7,9 milions restants a projectes com ara il·luminació, estalvi energètic i la producció de PET, entre d'altres. L'activitat d'aquesta empresa genera 1.047 MEUR d'impacte econòmic a Catalunya, el que suposa el 0,5% del PIB d'aquest territori i 14.700 llocs de treball.  Les dades que l'embotelladora ha donat a conèixer aquest divendres es desprenen d'un estudi elaborat per la consultora independent Steward Redqueen, per valorar el seu impacte socioeconòmic als territoris en els quals és present. Les dades revelen que l'empresa dóna feina de manera directa a 806 treballadors i a 13.980 de manera indirecta entre proveïdors, distribuïdors i altres establiments. A banda, indica que la marca compta amb 270 proveïdors a Catalunya. CCEP és el primer embotellador de la companyia al món per volum de negoci i es va crear el maig del 2016 per la fusió de Coca-Cola Iberian Partners amb Coca-Cola Enterprises i l'alemanya Coca-Cola Erfischingsgetränke. La firma està present a tretze països europeus, i el 2017 va registrar uns ingressos d'11 MEUR.

Summary: Coca-Cola inverteix 16,6 MEUR en la planta vallesana de Martorelles


L'ex director de Serveis de Planificació i Recursos de l'Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet, Albert Gadea, ha assegurat davant la jutgessa del Cas Pretòria que la interventora va rebre "pressions brutals" de l'arquitecte municipal i el secretari per a què no entorpís la requalificació dels terrenys de la Pallaresa. A la sessió d'aquest dilluns, Gadea ha relatat que els dos van tenir una reacció "terrible" quan Carol els va mostrar una taxació dels terrenys que havia demanat pel seu compte, la qual li va generar reticències vers els canvis urbanístics. D'altra banda, aquest ex alt càrrec d'urbanisme també ha relatat que l'empresa pública Gramepark assumia obres "que no li eren pròpies" de la seva competència i que sovint ho feia sense una adjudicació legal. També ha afirmat que l'Ajuntament va encarregar una auditoria on es va constatar que Gramepark tenia un "forat" econòmic de 40 MEUR, però que l'alcalde Bartomeu Muñoz ho va voler "ocultar". Albert Gadea, que ha declarat en qualitat de testimoni, ha explicat que el 2009 va empènyer la interventora Maite Carol a demanar un informe sobre les plusvàlues dels terrenys de la Pallaresa, i ha assegurat que tant l'arquitecte municipal, Lluís Falcón, com el secretari, Javier Ezquiaga "li van donar llargues" i li van dir que no existia aquest document. Va ser aleshores quan el mateix Gadea, ha relatat, va suggerir a Carol que demanés una taxació dels terrenys als tècnics del Departament d'Urbanisme de l'Ajuntament. Quan aquest informe va constatar l'augment de preus dels terrenys de la Pallaresa, Albert Gadea i Maire Carol es van quedar "increïblement sorpresos", segons ha afirmat ell mateix. Alhora, ha subratllat que els va sorprendre la "reacció terrible" de Falcón i Ezquiaga. "El secretari li va retreure a la interventora que com s'atrevia a demanar aquell document", ha explicat, assegurant que els va negar la seva validesa. Arran d'aquesta situació, aquest ex alt càrrec d'urbanisme va donar suport a la interventora per a què defensés les observacions que volia fer vers la requalificació dels terrenys. "No les pots treure, de cap manera. Guanya temps i intenta parlar amb l'alcalde, però no canviïs l'informe", ha assegurat que li va dir Gadea a la interventora. "Les pressions per a què ho canviés van ser brutals", ha afegit. Ha assegurat que li va voler traslladar la situació a l'alcalde però que "no hi va haver manera". D'altra banda, Albert Gadea ha explicat que, un cop el Cas Pretòria ja havia esclatat i la Guàrdia Civil ja havia registrat l'Ajuntament de Santa Coloma, tant ell com Carol van descobrir que l'Ajuntament sí que havia elaborat antigament un informe sobre les plusvàlues dels terrenys. Ha assegurat que un periodista va tenir accés a l'expedient de Cúbics, on hi havia adjuntat un informe sobre les plusvàlues signat pel secretari de l'Ajuntament.  "Puc dir amb claredat que el secretari i Lluís Falcón van negar informació", ha reblat Gadea. Finalment, ha afegit que, després dels registres de la Guàrdia Civil, ell va poder va constatar com Falcón havia intentat accedir a l'agenda de l'exregidor d'urbanisme Manuel Dobarco per modificar la data d'un expedient. Informes "molestos" Durant la seva declaració, a preguntes de la Fiscalía, Albert Gadea ha afirmat que els informes de la interventora havien començar a ser "molestos" per a l'alcalde Bartomeu Muñoz arrel de la situació econòmica que es va descobrir a l'empresa pública Gramepark, quan una auditoria externa va revelar un "forat econòmic de 40 milions d'euros". Gadea ha assegurat que Muñoz li va demanar a ell que "no passés l'auditoria a ningú" mentre es continuaven encarregant obres a Gramepark. Sobre la situació d'aquesta empresa, Gadea ha recordat que inicialment era una constructora destinada a edificar pàrquings i habitatge, però que a partir del 2008 "es va involucrar en operacions que no li eren pròpies" i ha assegurat que sovint "començava a construir i posteriorment concursaven públicament per a aquella obra". En aquest sentit, ha assenyalat el doble paper de Manuel Dobarco, regidor d'Urbanisme d'aleshores i Conseller Delegat de Gramepark. "Hi havia adjudicacions que es feien de forma informal, de viva veu", ha assegurat. Finalment, aquest mateix testimoni ha explicat que, durant la seva etapa com a Director de Planificació, va sentir a parlar de Luis Andrés Garcia 'Luigi', però que mai hi va tenir contacte. Segons ha relatat, ell confiava en què 'Luigi' era un "assessor" de l'Ajuntament perquè el gerent del consistori, Pasqual Vela, l'anomenava quan volien reconduir situacions complicades com les de Gramepark. Per la seva part, Vela –que ha declarat abans que Gadea- ha reconegut mantenir contacte amb 'Luigi' durant els canvis urbanístics a la Pallaresa. Segons ha detallat, hi va tenir relació "perquè ho va dir l'alcalde", per tal de modificar un informe que l'empresa Prosavi havia presentat per construir a la Pallaresa i "fer que quadrés amb l'interès municipal". D'altra banda, a la sessió del judici d'aquest dilluns també ha declarat el Coordinador del Gabinet d'Acció Territorial de Santa Coloma, Miquel Roig, i dos tècnics de l'àrea d'Urbanisme, Rafael Juan i Antonio Gallego. Aquest últim va ser qui va elaborar l'informe sol•licitat per la interventora Maite Carol sobre la taxació dels terrenys de la Pallaresa. Segons ha detallat, va fer una "estimació" i no una "valoració" detallada i precisa perquè Carol va demanar la informació "per al mateix dia i havia d'estar fet al final del matí".  Gallego ha explicat que va es va "sorprendre" per les "presses" i, tenint en compte que no va tenir temps de fer cap estudi de mercat,  ha dit que va acordar que ell no signaria la taxació. Així, va posar-hi el nom de Lluís Falcón, confiant que el signaria com a responsable de l'àrea. Previ a aquestes declaracions, aquest dilluns també ha aportat el seu testimoni l'exregidora del PP, Carmen Sáez.

Summary: Un exalt càrrec d'Urbanisme avala la versió de l'exinterventora de Santa Coloma en les modificacions a l'operació Pallaresa


La candidata de BComú a la reelecció, Ada Colau, ha demanat aquest dissabte "concentrar el vot progressista" en BComú per garantir que després de les eleccions del 26 de maig la formació mantingui l'alcaldia i que hi hagi un govern progressista a la ciutat. Només si BComú obté més regidors que en els anterior comicis, ha dit Colau, podrà "convèncer" el PSC que no pacti amb Barcelona pel Canvi- Ciutadans, la plataforma encapçalada per Manuel Valls. A més, Colau ha reclamat als socialistes que formin un govern progressista a l'Estat perquè ha advertit que van tenir "molts vots prestats" el 28-A. D'altra banda, la candidata a la reelecció com a alcaldessa també ha retret a ERC que "governi amb la dreta corrupta de Catalunya" i ha demanat a la formació encapçalada per Ernest Maragall que "recapaciti" i "recordi que és d'esquerres". En un acte a Nou Barris acompanyada pel secretari general de Podem, Pablo Iglesias, Colau ha assegurat que "quan no es roba, es pot governar millor" i ha reivindicat algunes de les polítiques impulsades durant el seu mandat, com l'increment en la despesa social, el dentista i l'elèctrica municipals, el fet d'haver evitat 17.000 talls de llum i 7.000 desnonaments, l'aflorament de 60 MEUR de frau fiscal, les multes a entitats bancàries i fons voltors i la reserva del 30% de les noves construccions i rehabilitacions a habitatge assequible, que ara proposa augmentar al 50% en algunes zones.  La candidata de BComú ha reivindicat a Nou Barris "la Barcelona real". "La ciutat no seria el que és si no fos perquè la gent popular l'ha aixecat i ha batallat cadascuna de les seves conquestes", ha defensat Colau, que ha dit que aquesta és la "força" de la ciutat. Colau ha apel·lat des de la plaça Àngel Pestanya, una figura històrica de l'anarcosindicalisme, a la necessitat que els barris populars es mobilitzin el 26-M per "garantir" que BComú "lideri" un govern progressista després de les eleccions.  "Com s'atreveix el PSC a mirar-nos a la cara i dir que no complim els nostres compromisos?", ha dit Colau, que ha alertat que el seu govern ha "tocat molts interessos" i ha criticat els "partits polítics que durant dècades han estat agenollats davant dels especuladors i asseguts a consells d'administració".  "Tenim dos PSC, el de les campanyes i el que pacta amb els poderosos als despatxos" La número tres de BComú, Janet Sanz, ha alertat que hi ha "dos PSC, el de les campanyes i el que després pacta amb els poderosos i els lobbies als despatxos". "Com a tinenta d'alcaldia, he vist al PSC fer tot el possible per no destinar un de cada tres nous habitatges a habitatge assequible", ha advertit. Sanz ha assenyalat que s'ha de dir "Amb Ada, sí" a aquells socialistes que diuen "Amb Rivera, no" i, mentre "altres segueixen amb la guerra de banderes", ha reivindicat el dret a l'habitatge, un millor transport públic, la sanitat i l'educació com el "patrimoni de les classes populars". "Demano que el 26-M tornem a omplir les urnes d'alegria i esperança", ha reclamat la número tres de BComú. Lucía Martín  titlla Artadi "d'hipòcrita" La número sis de la llista de BComú, Lucía Martín, ha titllat la número dos de JXCat a les eleccions municipals, Elsa Artadi, "d'hipòcrita" en matèria d'habitatge perquè ha recordat que l'any 2008 CiU va proposar l'anomenat desnonament exprés al Congrés dels Diputats i ha pactat amb el PP perquè "les empreses que especulen no paguin impostos", entre altres mesures que ha citat.  Pel que fa als socialistes, Martín ha dit que fa dècades que "repeteixen els mateixos errors que han provocat que tinguem nomes un 1% d'habitatges de lloguer assequibles" a Barcelona. En aquest sentit, ha dit que l'escàs parc d'habitatge assequible a la ciutat és perquè els socialistes van vendre els habitatges públics al sector privat.  "Colau molesta els poderosos perquè diu que podem ocupar les institucions" Al seu torn, la periodista Cristina Fallarás, que ocupa un dels llocs de tancament simbòlics de la llista de Colau, ha afirmat que, a diferència d'altres partits, la candidata de BComú "parla de les persones", que ha considerat "més important que aquells que proposen grans plans de futur però no cuiden el present". "Colau molesta els poderosos perquè diu que podem ocupar les institucions i canviar el que heu fet a la nostra gent", ha afegit.  A més, Fallarás ha apuntat que Colau també "molesta" altres partits perquè "fa el que els altres saben que haurien d'haver fet i no han fet". "Colau ha mirat la gent a la cara i ha ajudat els que es quedaven sense casa", ha subratllat.

Summary: Colau fa una crida a "concentrar el vot progressista" en BComú i demana a ERC que "recordi que és d'esquerres"


Els grups parlamentaris de Cs i PP s'han quedat sols defensant al Congrés dels Diputats dues mocions que insten el govern espanyol a aplicar altre cop el 155 a Catalunya. Les iniciatives només han rebut el suport d'aquests dos grups i la resta de l'arc parlamentari hi ha votat en contra. Les dues mocions són molt similars i, a banda de demanar a l'executiu que iniciï els tràmits per aplicar el 155, també condemnen les declaracions del president del Govern, Quim Torra, que en l'aniversari de l'1-O va animar els CDR a "empènyer" i es posicionen al costat de les forces i cossos de seguretat. La resta de partits ha criticat la "competició" entre les dues forces per veure "qui és més radical" i els han acusat d'estar "obsessionats" amb la qüestió catalana.

Summary: PP i Cs es queden sols al Congrés defensant dues mocions que demanen aplicar altre cop el 155


La nova norma concreta les funcions, l’organització, l’estructura, el funcionament, el règim jurídic, el règim economicofinancer i pressupostari, i el rang orgànic del conjunt d’unitats ACN Barcelona.-El Govern ha aprovat el Decret de les unitats de representació institucional del Govern a l’exterior amb l’objectiu de regular l’organització, l’estructura, el funcionament, els règim jurídic, economicofinancer i pressupostari, així com el rang orgànic o l’assimilació orgànica de les unitats de representació institucional del Govern a l’exterior. Aquesta norma també crea el registre d’unitats d’acció a l’exterior, que serà públic i es podrà consultar a la pàgina web de la Generalitat de Catalunya. El Decret és aplicable a totes les unitats de representació institucional del Govern a l’exterior, que són la Delegació del Govern davant la Unió Europea, les delegacions del Govern a l’exterior, i les oficines sectorials del Govern a l’exterior. Les delegacions del Govern a l’exterior representen el Govern a l’exterior i poden tenir un àmbit d’actuació bilateral o multilateral. Bilateral quan la seva activitat principal té per objecte desenvolupar les relacions amb el territori que determina la norma de creació, i en aquest cas la persona al capdavant rep la denominació de delegat o delegada del Govern a l’exterior. Tenen àmbit multilateral quan la seva activitat principal té per objecte desenvolupar les relacions amb les organitzacions internacionals que determina la norma de creació, en aquest cas la persona al capdavant rep la denominació de representant del Govern. Les delegacions del Govern a l’exterior es creen per decret del Govern, a proposta del departament competent en matèria d’acció exterior. Els àmbits materials d’actuació de les oficines sectorial del Govern són, en tot cas, els següents: promoció econòmica, recerca i innovació, captació d’inversions, promoció turística, internacionalització de les empreses culturals, projecció internacional de la llengua i la cultura catalanes, i cooperació i ajut al desenvolupament. El Decret també regula la relació de les diverses unitats a l’exterior; així es regula el principi d’actuació coordinada, d’acord amb les directrius del departament competent en matèria d’acció exterior i del departament competent en l’àmbit sectorial corresponent, i la planificació conjunta de l’activitat en l’àrea territorial d’influència, mitjançant la preparació de plans estratègics. La norma crea el registre d'unitats d'acció a l'exterior, que permetrà organitzar les dades de contacte i ubicació, àrea territorial i zona d'influència o funcions de totes les delegacions i entitats públiques amb mandat i actuació en l'àmbit internacional. Fins ara aquest àmbit estava regulat, amb caràcter transitori, pel Decret 207/2015, de desplegament de la coordinació i dels òrgans de coordinació de participació previstos a la Llei 16/2014, d'acció exterior i de relacions amb la Unió Europea, i d'altres normes aprovades per a la creació de les diverses delegacions.

Summary: El Govern aprova el marc general per regular i reforçar l’acció de les diverses unitats del Govern a l'exterior


Un camió que transportava oli ha bolcat aquest dilluns al quilòmetre 26 de la carretera N-240, al municipi de Valls. L’avís s’ha rebut a la una de la tarda quan el vehicle, que circulava en direcció a Montblanc, s’ha accidentat i ha vessat part de la càrrega a la calçada. Això ha obligat a tallar completament al trànsit el Coll de Lilla, entre els quilòmetres 22 i 35 de la carretera N-240. Segons informa el Servei Català de Trànsit (SCT), en sentit sud es fan desviaments per la C-14 i, en sentit nord, la via està tallada a la rotonda d’enllaç amb l’A-27, a Valls. El conductor del camió n’ha sortit pràcticament il·lès. Els Bombers de la Generalitat han desplaçat quatre dotacions fins al lloc dels fets. Les tasques se centren en contenir la fuita i netejar la calçada per evitar nous accidents. Una grua haurà de retirar el camió, amb la qual cosa es preveu que les restriccions de trànsit al Coll de Lilla puguin durar diverses hores.

Summary: Un camió bolcat obliga a tallar el Coll de Lilla, a l’N-240


La Comissió Europea ha autoritzat aquest divendres la compra d'Abertis per part d'ACS i Atlantia. Després que ambdues firmes notifiquessin l'operació a les autoritats de competència de l'executiu europeu el passat 1 de juny, Brussel·les ha determinat que "la transacció no planteja problemes de competència" al mercat de les concessions d'autopistes de peatge de l'Espai Econòmic Europeu" perquè són empreses que "no competeixen entre elles" i per "la presència d'altres competidors importants al mercat".  Brussel·les ha explicat a través d'un comunicat que la investigació feta per autoritzar la compra s'ha basat en l'impacte que aquesta operació podria tenir sobre el mercat de concessions d'autopistes de peatge. Les autoritats de competència han examinat molt especialment els efectes que aquesta podria tenir a Itàlia, on treballen Atlantia i Abertis, així com a Espanya, on ho fan ACS i Abertis. A més, també han tingut en compte que es tracta d'un mercat "de licitacions molt regulat".  Les autoritats de competència també han analitzat els efectes que l'operació pot tenir en altres mercats "auxiliars", concretament en la prestació de serveis de telepeatge amb la distribució de dispositius a bord, el subministrament d'equipaments i serveis per a sistemes de transport intel·ligents, la construcció d'infraestructures i la prestació de serveis de restauració. En aquests casos, Brussel·les també ha determinat que la compra d'Abertis per part d'ACS i Atlantia "no augmentaria significativament la presència de les tres empreses a cap estat membre" i que "altres competidors seguiran intervenint en el mercat".

Summary: Brussel·les autoritza la compra d'Abertis per ACS i Atlantia perquè "no planteja problemes de competència"


Els treballadors i la direcció de la cadena d'hotels de Lloret de Mar han ratificat davant Inspecció de Treball de Girona el preacord al qual van arribar dijous. L'acord estableix que la plantilla, que està al voltant dels 130 treballadors, acabi el contracte el 10 de setembre i, un cop hagin exhaurit els dies de vacances, dies festius acumulats i de lliure disposició, aniran a l'atur. Per tant, la cadena dóna per acabada la temporada turística aquest any. Els dies que els hotels han estat tancats per tenir la llum punxada, es computaran com a permisos retribuïts. L'acord també inclou que, en cas que els establiments canviïn de propietari, els contractes s'hauran de subrogar. Els treballadors i la cadena hotelera han tancat aquest matí un pacte a la Inspecció de Treball de Girona que marca les condicions laborals dels afectats pel tancaments dels quatre hotels de Lloret que estaven en situació irregular. Aquest matí l'empresa ha rubricat el preacord que dijous ja van acceptar els empleats, i que suposa enviar-los a l'atur un cop hagin gastat les vacances, dies festius i de lliure disposició. "La previsió és que la gent agafi l'atur a finals de setembre", ha explicat.  El president del comitè d'empresa de l'hotel Marina Sand, José Luís Sánchez, ha reconegut que no s'esperaven que la situació fos tan greu tot i que algunes vegades tenien endarreriments en els cobraments de nòmines i havien vist algunes coses estranyes. Per exemple, alguns proveïdors havien deixat d'enviar productes bàsics com l'aigua i demanaven pagaments per anticipat per portar alguns productes. Dubtes de cara a la temporada vinent Sànchez pateix per què passarà de cara a la temporada vinent. Els quatre hotels tenen la llicència d'activitat suspesa i remarca que caldrà posar en ordre moltes coses abans no li tornin a concedir. "S'han d'arreglar moltes coses de les infraestructures de l'hotel, a part de pagar els deutes amb Endesa i Gas Natural, es tracta d'una inversió molt gran", ha reconegut el representant dels treballadors. "L'única manera de recuperar el permís que els han tret és fer una inversió per actualitzar tot allò que s'ha estat fent malament”, ha afegit. El president del comitè ha assegurat que en un any han passat de treballar entre deu i dotze mesos a treballar-ne només cinc, perquè l'empresari ha escurçat el temps d'obertura dels hotels. Recorda que Lloret és un municipi que viu del turisme i que trobar una altra feina serà complicat. Tampoc s'ha mostrat molt esperançat que tot estigui resolt de cara a l'any que ve.   A més, ha afirmat que l'estat d'ànim de la plantilla és "nefast", ja que en un poble com Lloret trobar feina a l'hivern és "complicat". Tanmateix, valor que l'acord a què han arribat amb l'empresa és "el millor que podia passar".

Summary: Els treballadors i la direcció de la cadena d'hotels de Lloret de Mar ratifiquen l'acord


La Fiscalia Provincial de Barcelona ha obert diligències d'investigació pels missatges independentistes que es difonen des de la megafonia de l'Ajuntament de Vic a la plaça Major. El missatge –consensuat entre el consistori, l'ANC, Òmnium i els CDR- demana, entre d'altres, que "no ens desviem del nostre camí: la independència de Catalunya". La fiscalia ha decidit obrir diligències després de la denúncia d'un particular. Així, demanen als Mossos d'Esquadra que investiguin si l'emissió dels missatges ve referendada per un acord municipal i si aquesta emissió ha suposat alguna despesa per a l'Ajuntament, ja sigui en la instal·lació dels altaveus o per la confecció del missatge.  A finals d'agost va saltar la polèmica a Vic per la difusió de missatges independentistes a través de la megafonia de l'Ajuntament. En concret, es tracta d'un missatge consensuat amb l'ANC, Òmnium i els CDR, en què es lamenta la situació dels dirigents independentistes i que són a la presó. El missatge demana que "no normalitzem la situació d'excepcionalitat i d'urgència nacional. Recordem cada dia que encara hi ha presos i exiliats. No ens desviem del nostre objectiu: la independència de Catalunya". Ara, la Fiscalia de Barcelona ha obert diligències d'investigació per determinar si l'Ajuntament de Vic hauria comès algun delicte amb la difusió d'aquests missatges. En concert, el fiscal ha demanat als Mossos que facin les investigacions corresponents per determinar si l'emissió dels missatges han estat acordats per "l'autoritat municipal". Si és així, la fiscalia demana que s'aporti la còpia de l'acord o l'acta administrativa en què s'acorda la difusió dels missatges. La fiscalia també demana determinar si l'emissió dels missatges ha suposat alguna despesa per la corporació municipal, ja sigui per la instal·lació dels altaveus o per la confecció del missatge emès. També demana que  s'indiqui si el personal de l'Ajuntament ha participat en l'elaboració del missatge o bé ha estat fet per persones alienes al consistori. Finalment, assegura el fiscal, si l'edició i l'emissió dels missatges hagués suposat un cost per les arques municipals, demana als agents que precisin l'import concret que hauria costat i que aportin la "identificació del funcionari o membre de la corporació municipal que va autoritzar els pagaments".

Summary: La fiscalia obre diligències pel missatges independentistes que difon la megafonia de l'Ajuntament de Vic