El conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir ElHomrani ha demanat "transparència" al govern de l'estat sobre l'arribada de menors no acompanyats a Catalunya. El Homrani ha remarcat que "hi ha hagut bones paraules, però no hi ha hagut fets" i ha afegit que "si hi ha transparència, ens permetrà donar una resposta a la situació més organitzada". El Homrani, que ha visitat Lleida i Balaguer aquest diumenge, ha demanat celeritat a l'hora de regularitzar els menors. "Ens preocupa molt que els joves de disset anys surtin del sistema de protecció sense tenir papers". El conseller ha fet pública la previsió d'arribades d'aquests menors enguany, que ha xifrat en les 3000 fins a finals d'aquest any. El conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir El Homrani ha demanat al govern espanyol "transparència en la informació" pel que fa a l'arribada de menors no acompanyats. El Homrani ha dit que la majoria de joves arriben de la "frontera sud" i que "si hi ha transparència, ens permetrà planificar de forma molt més clara". Ha afegit, a més, que són "importants" els recursos que es puguin destinar a solucionar la situació. "Com més recursos invertim tots plegats en l'atenció dels joves, millor capacitat de resposta tindrem", ha remarcat el conseller. El Homrani també ha manifestat la preocupació pel col·lectiu de joves que arriba amb disset anys. "No pot ser que triguem entre set i vuit mesos a regularitzar la seva situació administrativa". El conseller ha explicat  que els preocupa la franja de joves que estan a punt de complir la majoria d'edat i que poden sortir del sistema de protecció "sense tenir arreglats els papers". "No ens ho podem permetre, perquè suposaria portar-los a l'exclusió", ha valorat.  El conseller ha xifrat en més de de 1.500 les arribades de menors sense referents familiars fins a finals d'estiu i en més de 3.000 les que es poden produir fins a finals d'any.  El conseller ha inaugurat aquest diumenge a Lleida l'acte "Humanisme i Societat" amb motiu de la trobada de famílies de la Fundació ASPROS, que treballa amb persones amb discapacitat. El Homrani ha lloat el paper dels creadors de l'entitat, pares i mares de nois i noies amb discapacitat, i ha volgut remarcar que  el Govern ha aprovat la publicació del nou Codi d'Accessibilitat de Catalunya, un codi, segons El Homrani "amb visió transversal per facilitar que l'accessibilitat sigui un dret en aquest país". També s'ha referit a l'acord per tirar endavant el futur Pacte de les Persones amb Discapacitat , amb el qual ha assegurat han de ser "les administracions qui ens hem d'adaptar a les persones amb discapacitat i no a l'inrevés". El conseller també visitat aquest diumenge la capital de la Noguera, Balaguer, on ha inaugurat la fira d'entitats i ha destacat  el paper de les entitats de "generar acció comunitària". El conseller ha afegit que "no tindrem una societat plena sense entitats que siguin crítiques i que construeixin".   Per la seva banda, l'alcalde de Balaguer, Joan Ignasi Vidal, ha agraït la visita al conseller i ha dit que "necessitem aquesta sensibilitat del Govern" de venir al territori a escoltar "l'afectació" de les polítiques que tiren endavant. Vidal també ha insistit en la importància d'una "societat conjunta, on hi vivim tots els que hi som". L'alcalde de Balaguer ha celebrat que s'hagin complert divuit anys de fira d'entitats.

Summary: El Homrani demana "transparència" al govern espanyol sobre l'arribada de menors no acompanyats


Una trentena d'alumnes de l'Escola Minyons d'Urgell de Fondarella han visitat aquest matí la 9a edició de la Mollerussa Lan Party, certamen que va començar a rebre els primers participants ahir dijous a la tarda i que fins diumenge al migdia espera arribar a la xifra dels 600 inscrits. Els escolars, d'edats compreses entre els 9 i 11 anys i que cursen de 4rt a 6è de Primària, han pogut conèixer de prop i durant tot el matí la infraestructura en xarxa que hi ha a la trobada i també han aprofitat per desenvolupar un taller de tauletes i programació que realitzen de forma curricular al centre escolar. La Mollerussa Lan Party ha creat enguany l'espai ''Kids'' amb diferents accions adreçades als menors de 16 anys, ja que aquesta és l'edat mínima per a poder-se inscriure a la trobada que és la més gran de Catalunya i la quarta a nivell de l'Estat. El professor Miquel Sabaté ha explicat que la visita que han fet a la Lan Party s'ha fet aprofitant que el projecte del curs es basa en la programació d'un videojoc per a tauletes l'objectiu principal de qual és que serveixi perquè els alumnes coneguin els llocs d'interès i la història de Fondarella. D'altra banda, l'espai Kids de la MPL, comptarà amb diferents accions adreçades a un públic interessat però que per edat encara no es pot inscriure. Dissabte hi haurà activitats com un taller titulat 'Dissenya el teu Drone', a càrrec de la firma Engijoc i a través dels quals els participants podran experimentar amb el disseny 3D, dissenyar l'estructura d'un drone, muntar-lo i fer-lo volar. Així mateix, a l'Estadium de l'empresa Future, present un any més al certamen, es podran provar les últimes novetats en jocs de PC, Overwatch o les ulleres de realitat virtual. El director de Fira de Mollerussa, Poldo Segarra, ha destacat que ja hi ha més de 300 inscrits que han arribat i que fins diumenge esperen superar la xifra dels 600. Segons Segarra, la MLP és la trobada d'aquestes característiques més important de Catalunya i la quarta a nivell estatal.

Summary: Els escolars de Primària, protagonistes de la primera jornada de la 9a Lan Party de Mollerussa


L'aplicació 'smou' integrarà a partir de dilluns la informació de tots els operadors de motos i bicis compartides de Barcelona. Així, mostrarà la informació i ubicació exacta de tots els vehicles de mobilitat compartida que disposen de llicència a la ciutat, un total de 9.748 entre motos elèctriques i bicicletes. En total s'hi ha integrat 14 empreses. Aquesta informació se suma als serveis que ja ofereix sobre diversos serveis de mobilitat de Barcelona i l'Àrea Metropolitana, com el pagament de l'àrea verda i blava, els aparcaments B:SM, la xarxa de recàrrega elèctrica Endolla Barcelona i el Bicing.  La regidora de Mobilitat, Rosa Alarcón, ha afirmat que aquesta integració "millora l'experiència i el servei a la ciutadania, facilitant l'accés a la mobilitat compartida, a través d'una eina eficaç i útil". Ha afegit que l'impuls dels serveis de 'sharing' és "un dels eixos de treball del nou pla de mobilitat urbana 2024".  L'Ajuntament de Barcelona té aprovades 6.673 llicències per als serveis de 'motosharing' i 3.075 per als de 'bicisharing'.

Summary: L'aplicació 'smou' integra la informació de tots els operadors de motos i bicis compartides de Barcelona


Protecció Civil ha desactivat l'alerta del Pla d'emergències químiques (Plaseqcat) que s'havia activat aquest matí preventivament per un incendi en una potabilitzadora en un polígon industrial de Molins de Rei. L'avís s'ha rebut sobre les deu del matí després que una vianant observés fum sortint d'una nau ubicada al carrer Francesc Layret del municipi. El foc s'ha originat, per causes que encara es desconeixen, en uns bidons de clor de l'interior de la nau i ha estat extingit per Bombers cap a les 11 hores, sense causar ferits. Les flames han afectat un parell de palets on hi havia diversos bidons amb pastilles de clor.  Un cop apagat el foc, els Bomberes han tret el material incendiat a l'exterior de la nau per neutralitzar-ho tot amb escuma, mentre ventilaven l'interior de la nau. Davant la naturalesa del que s'estava cremant, s'ha activat el Plaseqcat i s'ha demanat que  ningú s'acostés a la zona per evitar riscos i deixar treballar els equips d'emergències. A més, s'han confinat un hotel i un gimnàs propers preventivament.  Fins al lloc s'hi han desplaçat vuit dotacions de Bombers, així com dotacions de Mossos, policia local i una ambulància del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM).

Summary: Desactivada l'alerta del pla d'emergències químiques a Molins de Rei


La vicepresidenta del PDeCAT creu que els pressupostos són "molles" per a Catalunya i assegura que votar 'no' no vol dir "que vingui el llop" ACN Barcelona.-La vicepresidenta del PDeCAT, Míriam Nogueras, insisteix en el 'no' als comptes del govern espanyol. En una entrevista al programa "Preguntes freqüents" aquest dissabte a la nit, Nogueras ha deixat clar que la seva formació votarà "no als pressupostos i no a la tramitació mentre no hi hagi una resposta política". "Si no hi ha una resposta política per a un conflicte polític, molt greu, gravíssim, nosaltres no podem regalar els nostres vots", ha afirmat tot assegurant que els comptes de Pedro Sánchez són "molles" per Catalunya. En aquest sentit, ha assegurat que no vindrà "el llop" si es vota 'no' i que els pressupostos generals de l'Estat (PGE) no són tan bons per a Catalunya. Nogueras ha criticat que s'està posant molt l'èmfasi en els partits independentistes i no en el govern del PSOE que és, diu, qui té la clau per aprovar els comptes. Segons la vicepresidenta del PDeCAT, "el debat real no són els pressupostos, és l'autodeterminació de Catalunya" i ha criticat que tant Rajoy com el govern de Pedro Sánchez han estat "un mur". Assegura que "els partits del 155" ballen "la música de la ultradreta" i que els que avui demanen que s'aprovin els pressupostos "van aplaudir el llop i el van acompanyar a les manifestacions". "No comprem el marc mental que es vol instal·lar que, si no aprovem els pressupostos, ve el llop", ha reblat davant l'amenaça de l'auge de la ultradreta.

Summary: Nogueras: "No als pressupostos i no a la tramitació si no hi ha proposta política"


El Museu de la Pesca de Palamós (Baix Empordà) ha acollit aquest divendres la creació de la Taula de Cogestió marítima del Litoral del Baix Empordà. La iniciativa, impulsada conjuntament pels departaments d'Agricultura i Territori, busca ser un espai "permanent" de participació per establir mesures de gestió i ordenació dels usos i activitats d'aquest espai natural inclòs a la xarxa Natura 2000 i ubicat davant de Palamós, Mont-ras, Palafrugell i Begur. També inclou els àmbits marins dels espais del PEIN Muntanyes de Begur i Castell Cap Roig. La taula està integrada per 76 entitats i organismes i permetrà, per primera vegada, que l'administració pública, la comunitat científica, els diferents usuaris i la societat civil facin propostes conjuntes. El projecte és fruit d'un procés que va començar el maig de 2017, amb la celebració de la primera jornada participativa on els assistents van manifestar la voluntat de treballar conjuntament. La Generalitat es va fer seva la proposta i durant el 2018 s'han fet dues jornades plenàries, vuit tallers sectorials i un amb dinamitzadors, amb la participació de 114 persones i 73 entitats, que finalment han permès la creació definitiva de la taula.   Aquesta iniciativa s'emmarca en les recentment aprovades Estratègia de Patrimoni Natural i Biodiversitat de Catalunya i Estratègia Marítima de Catalunya, totes dues amb horitzó 2030, i coordinades per aconseguir la protecció dels ecosistemes marins.

Summary: Creen una taula de cogestió marítima per ordenar els usos i conservar l'espai protegit del litoral del Baix Empordà


L'assemblea de compromissaris del Barça del pròxim 6 d'octubre debatrà una proposta que planteja fer un referèndum entre tots els socis per decidir si el club adopta el llaç groc en tota la seva comunicació corporativa "en suport dels presos, exiliats i tots els represaliats de la causa general pel referèndum d'autodeterminació del primer d'octubre", segons han afirmat els seus impulsors. La iniciativa 'Més que un llaç' ha superat el requisit mínim de les signatures necessàries per ser debatuda, concretament 3.253, que es presentaran al club el pròxim dilluns 30 de setembre, segons han avançat les mateixes fonts. Els promotors del referèndum han agraït les signatures dels socis del club i les més de 16.000 d'aficionats que també s'hi han mostrat a favor.

Summary: L'assemblea de compromissaris del Barça debatrà si fa un referèndum per adoptar el llaç groc en la comunicació del club


L'expresidenta del Parlament Carme Forcadell lamenta en una entrevista al diari belga 'Le Soir' que no tindrà un judici "just ni equitatiu". Des de la presó de Mas Enric, a El Catllar, Forcadell defensa que no ha comès cap delicte i que va defensar la sobirania de la cambra catalana i el dret al debat parlamentari. "L'únic límit del debat és el respecte als drets humans. No entendré mai que el poder polític utilitzi el poder judicial per censurar el treball del poder legislatiu", ha afegit Forcadell. L'expresidenta també ha afirmat que li hagués agradat que la Unió Europea s'hagués pronunciat sobre l'empresonament de líders independentistes. Segons Forcadell, la justícia espanyola no aixeca la presó preventiva per fer una demostració de força i per castigar els independentistes. I, en aquest sentit, ha negat que hi hagi el risc de fuga o de reiteració del delicte. "No puc reiterar un delicte que jo no he comès", ha argumentat.  L'expresidenta de la cambra catalana també ha assenyalat que "per primera vegada en un país suposadament democràtic, el debat d'idees és perseguit a nivell penal".

Summary: Forcadell denuncia al diari belga 'Le Soir' que no tindrà un judici "just ni equitatiu"


Preocupació al Bages pel tancament de la mina de Vilafruns. El Consell Comarcal i els alcaldes de les poblacions mineres s'han reunit aquest matí amb la direcció d'ICL, matriu d'Iberpotash, per demanar explicacions pel tancament, que estava previst per l'any vinent, però que el context de crisi ha accelerat. A la sortida de la reunió, la presidenta del Consell Comarcal, Estefania Torrente, ha exigit a l'empresa que els danys econòmics i socials pel tancament siguin "els mínims" per a la comarca i per a la resta de la Catalunya Central. Per tal de buscar solucions a la situació actual, el Consell Comarcal ha avançat el Fòrum de la Mineria a dimarts que ve. A la trobada, hi participaran tots els agents públics i privats implicats.

Summary: El Bages exigeix a Iberpotash que el danys econòmics pel tancament de Vilafruns siguin "els mínims"


Els veïns afectats per l'incendi d'un edifici al carrer Port Lligat de Girona trigaran dies a poder tornar a casa. Segons ha explicat l'alcaldessa en funcions de la ciutat, Marta Madrenas, el foc va afectar l'habitació de subministraments i caldrà refer la cambra de comptadors. "S'ha de fer tot de nou, totes les instal·lacions i les conduccions s'han de fer noves", ha indicat Madrenas que afegeix que el temps per reallotjar els veïns dependrà de quan es puguin recuperar "els serveis mínims". L'alcaldessa ha subratllat que la comunitat de propietaris compta amb una assegurança que és la que "ha de responsabilitzar-se dels costos de reparació dels que va quedar malmès". Una persona va resultar ferida greu i la van traslladar a la Vall d'Hebron mentre que els serveis d'emergències també van atendre set persones més per inhalació de fum.

Summary: Els veïns afectats per l'incendi de Girona trigaran dies a tornar a casa perquè cal refer la cambra de comptadors


Els magistrats de la Sala Civil i Penal del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) que jutjaran exmembres de la Mesa del Parlament i l'exdiputada Mireia Boya han inadmès definitivament la declaració com a testimonis dels presidents dels grups parlamentaris de Cs, PSC, Comuns i PP el 2017, Inés Arrimadas, Miquel Iceta, Xavier Garcia Albiol  i Lluís Rabell, respectivament. La raó és que l'única part que els havia demanat, l'acusació popular exercida per Vox, no ha facilitat una adreça de contacte amb aquests polítics, com li va demanar el tribunal. En una interlocutòria del passat 25 de setembre, els magistrats van admetre gairebé tots els testimonis sol·licitats per les parts, però va demanar a Vox que facilités els domicilis dels quatre polítics, ja que no els havia demanat ningú més. Ho havia de fer en tres dies. Com que no ho va fer, i com ja li havia advertit el tribunal, ara no s'admetran com a testimonis. La interlocutòria no es pot recórrer, i només es podrà formular protesta per un possible futur recurs de la sentència davant del Tribunal Suprem. Els que sí que declararan com a testimonis seran els altres membres de la Mesa d'aquell moment, José María Espejo Saavedra i David Pérez, així com els lletrats Antoni Bayona, Xavier Muro, Pere Sol i Mercè Arderiu. També compareixeran els expresidents del Parlament Ernest Benach i Núria de Gispert. Així mateix, el tribunal ha acceptat que declarin com a testimonis els membres de la CUP Carles Riera, Eulàlia Reguant, Albert Botran i Gabriela Serra, així com Albano-Dante Fachin, Ferran Civit, Lluís Llach i Antoni Castellà. El judici estava previst inicialment del 19 al 22 de novembre, però la coincidència  amb altres causes per part d'alguns advocats, el farà posposar, encara que no se sap la nova data. Lluís Corominas, Anna Simó, Ramona Barrufet, Joan Josep Nuet, Lluís Guinó i l'exdiputada de la CUP Mireia Boya seran jutjats pel TSJC per desobediència, mentre que la causa contra Carme Forcadell per rebel·lió s'ha quedat al Tribunal Suprem.

Summary: Arrimadas, Iceta, Albiol i Rabell, descartats com a testimonis en el judici contra membres de la Mesa del Parlament


Identifiquen i denuncien un menor per desordres públics  ACN Girona.-Els manifestants convocats pels CDR a Girona han traslladat la seva protesta a la subdelegació del govern espanyol a la ciutat, que està protegida per tanques i pels Mossos d'Esquadra, que han encerclat els concentrats. La policia ha denunciat un menor per desordres públics en virtut de la Llei de seguretat ciutadana, per haver llençat pintura contra la línia policial davant de la caserna de la Guàrdia Civil. Des d'allà, els manifestants han agafat la carretera de Barcelona i han passat per l'estació de l'AVE, molt protegida policialment, fins que han arribat a la subdelegació. Pel camí han bolcat alguns contenidors i han llençat algun petard.

Summary: Els manifestants de Girona traslladen la protesta a la subdelegació del govern espanyol


El primer secretari del PSC, Miquel Iceta, ha defensat l’acord entre PSOE i C’s a canvi del vot a favor de la investidura de Pedro Sánchez però ha admès que li hagués agradat que l’acord fixés l’estratègia del nou govern espanyol envers Catalunya. En una entrevista a Rac 1, Iceta ha tret importància a aquest fet i ha avançat que Pedro Sánchez farà una oferta la setmana que ve en el debat del ple d’investidura. El líder del PSC ha reconegut que li agraden més els pactes d’esquerres però ha afegit que “no sempre són possibles”. D’altra banda, ha defensat que el document de més de 60 pàgines no va en contra de la immersió lingüística argumentant que es respectaran les competències de Catalunya en aquest àmbit i ha replicat l’alcaldessa de l’Ajuntament de Barcelona, Ada Colau, que ha alertat d’un “trencament definitiu” del PSC. “El PSC ja es va trencar de forma notable”, ha respost Iceta.

Summary: Iceta lamenta que l’acord no fixi l’estratègia sobre Catalunya però avança que Sánchez farà una oferta


El president del Partit Popular a Catalunya (PPC), Xavier Garcia Albiol, ha assegurat que la decisió de l'Estat de prendre el control dels Mossos és "una mesura d'agrair i una decisió que milers i milers de catalans estàvem esperant". Albiol ha subratllat que la intervenció és "la millor manera d'ajudar a coordinar totes les policies" en un moment "d'excepcionalitat" com l'actual, on el Govern "està fent crides a la desobediència i a ocupar els carrers". El líder popular també ha volgut insistir en què no cal fer cap altra interpretació més enllà d'aquesta. "Reitero, s'ha pres perquè hi hagi més coordinació davant dels actes de desobediència", ha afirmat, en referència a l'1-O . Xavier Garcia Albiol ha fet aquestes declaracions des de Figueres, on aquest dissabte ha pres part a la jura de bandera civil que l'Exèrcit ha fet al Castell de Sant Ferran.

Summary: Albiol sobre la intervenció dels Mossos: "És una mesura d'agrair i una decisió que milers i milers de catalans esperàvem"


Entitats veïnals de la Vila Olímpica i la Barceloneta han considerat “intolerable” que l’Estat Espanyol no hagi “tingut en compte” el veïnat i “segueix apostant” pel model d'oci a la zona. Les entitats ho diuen després que el govern de Pedro Sánchez hagi anunciat la intenció de subhastar els restaurants i locals d'oci nocturn del front marítim de Barcelona. El maig de l'any passat els veïns ja denunciaven a la Delegació del Govern els “greuges” que la situació els generava, amb la vista posada a la finalització de la concessió un mes més tard. I recorden que se'ls va dir que es faria un contracte per un any temps durant el qual es prendria una decisió sobre la qüestió amb “el consens de la ciutadania”. Això, lamenten, “no ha estat així”. Els veïns consideren “inacceptable” que l'executiu estatal vulgui vendre els locals perquè s'hi faci una activitat amb “repercussió negativa” per als dos barris. En lloc d'això, aposten perquè els locals siguin públics i gestionats per l’Ajuntament. També opinen que fer una pròrroga ara fins al setembre és “una mala solució” i acusen el govern espanyol i l’Ajuntament de no haver “estat capaços” d’arribar a una entesa després d'anys de negociació per a la cessió de la zona. Per tot plegat els veïns han exigit a l'Ajuntament de Barcelona que “faci servir les eines urbanístiques”, per evitar un model d’oci “que no pode suportar ni els barris ni la ciutat”.

Summary: Els veïns de la Vila Olímpica veuen “intolerable” que l'Estat “segueixi apostant” per l'oci nocturn


El ple del Parlament de Catalunya ha aprovat aquest dijous al Govern de la Generalitat a “coordinar-se” amb l’executiu de l’Estat per “liderar activament la implementació d’ample europeu al corredor mediterrani per al transport de mercaderies”. La moció, presentada per C’s, ha comptat amb el suport unànime de tots els grups en aquest punt, que també reclama “establir un calendari de posada en servei de les obres en execució, l’impuls i aprovació de nous trams, i el nomenament d’un coordinador per a totes les actuacions del corredor mediterrani”.  La moció debatuda aquest dijous a la tarda al ple del Parlament contenia un seguit de demandes sobre política industrial i empresarial. I C’s ha considerat que la legislació que sanciona els rètols que no fan servir al menys el català forma part d’aquesta àrea. És per això que el text sotmès a votació incloïa un punt que instava al Govern a “modificar el codi de Consum de Catalunya i la legislació de política lingüística per assegurar la llibertat de retolació dels comerços”.  Aquesta part de la moció, però, ha estat rebutjada amb els vots de JxSí, PSC, CSQEP i la CUP, deixant sols a C’s i PPC en la seva reclamació.

Summary: El Parlament insta el Govern a coordinar-se amb l’Estat per impulsar nous trams i un calendari pel corredor mediterrani


L'exalcalde de Santa Coloma de Gramenet Bartomeu Muñoz ha negat que el principal acusat del cas Pretòria, Luís Andrés Garcia, 'Luigi', liderés a l'ombra l'Ajuntament de la ciutat. "L'Ajuntament el lidera l'alcalde i ningú més. En aquella època i espero que en totes", ha etzibat l'exalcalde a preguntes de la fiscalia. Tot i això, Muñoz ha ignorat les preguntes relatives a les escoltes telefòniques que s'han reproduït durant la segona sessió del judici i que demostrarien el paper de 'Luigi' en la manipulació de concursos públics, en connivència amb el mateix alcalde. Muñoz sí ha assegurat, en canvi, que "mai" ha utilitzat l'Ajuntament per al cobrament de comissions com a conseqüència de la modificació de projectes urbanístics i que tampoc ha permès mai cap benefici de cap persona a costa de l'Ajuntament. 'Luigi' i 'Bartu', com es coneix a dos dels principals acusats del cas Pretòria, són amics des de 1975, però segons ha declarat Muñoz a l'Audiència Nacional, en cap cas aquesta amistat hauria desembocat en un entramat per guanyar comissions il·lícites a través d'intervenir en les operacions urbanístiques que es desenvolupaven a la ciutat. "Manteníem una relació d'amistat, però no he tingut cap relació professional", ha assegurat Muñoz a preguntes de la fiscalia. Segons l'exalcalde, a més, des de l'Ajuntament mai es va "participar, influir ni res que se li sembli" en les operacions empresarials privades que es desenvolupaven a Santa Coloma durant el seu mandat, entre 2002 i 2009. Muñoz ha assegurat que la seva funció al capdavant de l'alcaldia era "dirigir els processos polítics" i mantenir-se "apartat" dels processos tècnics que envolten els projectes urbanístics: "La funció de control no es funció de l'alcalde i jo no ho feia", ha afirmat a l'inici de la seva declaració. L'exalcalde sí ha reconegut que parlava amb freqüència amb 'Luigi' per la seva "profunda" amistat des de feia dècades, però no ha volgut reconèixer les converses telefòniques en les que tots dos haurien maniobrat per manipular projectes urbanístics. Seguin l'estratègia de la defensa, que dilluns ja va demanar la nul·litat de les escoltes en què es basa part de l'acusació, Muñoz s'ha negat a respondre les preguntes relatives a aquestes converses. En aquest sentit, durant la sessió s'han reproduït algunes converses telefòniques entre 'Bartu' i 'Luigi' en les que parlen de plecs de clàusules de concursos públics de projectes de Santa Coloma, que estarien en possessió del presumpte cap de la trama abans de fer-se públiques, amb l'objectiu de modificar aquests plecs per emmotllar-lo a empreses del seu entorn.  Muñoz ha negat la major: "Luigi no revisava els plecs dels concursos públics. Segur que això no es produïa". Preguntat directament sobre el projecte concret de La Pallaresa, que esdevé epicentre de la investigació del cas Pretòria, l'exalcalde també es nega rotundament els fets: "Amb el senyor Garcia jo no he pactat res en relació a aquest tema". Segons revela la investigació i descriu la fiscalia en la seva qualificació, l'entramat hauria influït en l'adjudicació de la venda dels terrenys de La Pallaresa a empreses afins, així com en posteriors modificacions urbanístiques per revaloritzar els terrenys i poder cobrar a canvi, quantioses comissions. La venda dels terrenys es va adjudicar el 2001 per 11,2 MEUR i només quatre anys més tard, el 2005, es va acabar venent per prop de 28 MEUR. La revalorització es va produir gràcies a contínues modificacions d'usos que es van aprovar a l'Ajuntament i que, segons Muñoz, es feien a sol·licitud de les empreses adjudicatàries per raons de viabilitat econòmica i redimensionament del projecte inicial. En tots els casos es van aprovar un seguit de càrregues urbanístiques que va ingressar l'Ajuntament, ha remarcat Muñoz. L'exalcalde assegura que tota la tramitació va ser la "normal" en aquests casos i s'aïlla de qualsevol "dinàmica interna" de les empreses que van participar en major o menor mesura en aquesta operació, així com dels beneficis que haurien obtingut les societats com a conseqüència de tot aquest procés. Maite Carol, una pedra a la sabata de l'entramat Durant l'interrogatori, l'exalcalde de Santa Coloma també ha negat la dificultosa relació que mantenia amb la interventora provisional de l'Ajuntament durant aquell període, Maite Carol, una de les peces clau en la investigació per desarticular l'entramat. "Que jo sàpiga no hi ha hagut cap problema amb ella", ha assegurat Muñoz. En canvi, a les escoltes telefòniques que 'Bartu' es nega a reconèixer, el propi exalcalde i 'Luigi' la qualifiquen d'"imbècil fastigosa" i "filla de puta" per no signar els informes que havien de donar llum verd als canvis d'usos del projecte de La Pallaresa. Els dos acusats, en aquestes converses, inclús parlen de demanar a la Generalitat que la faci fora. Diners en efectiu, factures falsificades, compra-vendes i obres Preguntat per una opció de compra que va fer la societat Zellingen, de Manuel Valera, testaferro de 'Luigi', sobre uns terrenys de la mare de Muñoz, l'exalcalde ha dit que desconeixia els detalls de l'operació. Segons la fiscalia, Valera va presentar una opció de compra sobre uns terrenys de la mare de Muñoz, que el 2004 ja presentaria un principi d'Alzheimer, amb la intenció de fer-se enrere posteriorment i haver de pagar una penalització d'un milió d'euros, que seria la comissió a Muñoz pel projecte Cúbics. Però segons Muñoz, la seva mare li va ocultar aquesta operació, ja que era ella qui gestionava l'important patrimoni familiar i tenia poders del seu fill des del 1990. Quan l'octubre del 2009 va ser arrestat, a casa seva se li va trobar documentació sobre aquesta operació. Ell ha explicat que li havia enviat l'advocat de la seva mare quan aquell es va canviar de despatx, però ni tant sols els va mirar. També ha negat que el president de Proinosa, Josep Singla, li regalés un àtic al costat del seu al carrer Beethoven de Barcelona valorat en uns 600.000 euros. Segons ell, quan la propietària del pis va morir, es va posar a la venda, i un dia li ho va comentar a Luigi. El pis el va acabar comprant Proinosa, però Muñoz ha assegurat que ho desconeixia. A l'immoble s'hi havia de fer reparacions que havien de pagar el nou propietari i la comunitat de propietaris, la presidenta de la qual era l'esposa de Muñoz. Però la fiscal sosté que les obres les va pagar una empresa de 'Luigi'. Per últim, Muñoz ha admès que unes obres a la seva casa de Rupià (Baix Empordà) valorades en 121.000 euros les va pagar, en bona part, amb diners en metàl·lic a empreses que van posar les factures a nom de 'Luigi' o que fins i tot van indicar que les obres s'havien fet a casa d'aquest, al carrer Portaferrissa de Barcelona. Ha explicat que van utilitzar aquest sistema perquè Luis Andrés García es podia desgravar part d'aquestes factures i ell no. Preguntat pels diners en efectiu, ha dit que eren els diners que li donava la seva mare per ser l'únic fill que li havia donat néts. En tot cas, Muñoz ha afirmat rotund que mai va cobrar cap comissió: "ni un milió, ni un euro,  ni deu milions". D'altra banda, en una conversa amb l'empresari Enric Vinyes, el promotor del projecte Cúbics, Muñoz li va demanar 600 euros per patrocinar la samarreta de l'equip de futbol del barri del Singuerlín.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Muñoz nega que 'Luigi' liderés l'Ajuntament a l'ombra i assegura que mai ha permès el cobrament de comissions


L'Ajuntament de Torroella de Montgrí (Baix Empordà) ha desestimat la petició dels grups de l'oposició COET i PDeCAT per celebrar un ple extraordinari i debatre si calia fer una consulta sobre la festa de les vaquetes. La decisió, expliquen, s'ha pres en base a un informe dels serveis jurídics que conclou que "l'objecte de la sol·licitud és un tema ja debatut en el plenari del 5 de juny de 2016, on tots els regidors es van poder manifestar" i que "ha tingut conseqüències jurídiques terminants, com la modificació de l'annex de la Llei 34/2010 i la supressió de Torroella com a municipi on se celebrava aquesta festa". Des de l'equip de Govern, liderat per l'alcalde d'ERC Josep Mª Rufí, asseguren que hi ha jurisprudència que avala la decisió en casos com aquest malgrat que ho hagi sol·licitat una quarta part dels regidors del consistori.   Rufí ha emès aquest dimecres un decret d'alcaldia on ha notificat als grups de l'oposició la decisió. El document es base en un informe elaborat pels serveis jurídics municipals que consideren que es tracta d'un assumpte que ja es va abordar en un ple i que, a més, ha suposat la modificació de l'annex de la Llei 34/2010 així com la supressió de Torroella de Montgrí com a municipi on se celebrava aquesta festa amb vaquetes. Des de l'Ajuntament asseguren que hi ha jurisprudència que avala la improcedència de la convocatòria encara que l'hagi reclamat una quarta part del plenari.  D'altra banda, han recordat al PDeCAT que al juny ja va presentar una moció al respecte per demanar la celebració d'una consulta popular. L'Ajuntament aleshores ja va resoldre no admetre a tràmit la petició i no incloure el document a l'ordre del dia del ple. En aquesta ocasió, el PDeCAT va presentar una denúncia davant del Departament de Governació i Administracions Públiques, que va fer una petició d'informació al consistori. Des de l'Ajuntament han explicat que els van respondre envinat el decret i l'informe que sustentava la decisió i que, com en aquesta ocasió, es fonamenta en el fet que es tracta d'un "procediment ja tramitat i tancat". A hores d'ara, asseguren des de l'equip de Govern, no han rebut cap requeriment de nul·litat de l'acte per part de la Generalitat.

Summary: Torroella de Montgrí tomba la petició del PDeCAT  i COET per celebrar un ple extraordinari sobre les  vaquetes


L’empresa Bic Graphic, amb plantes a Tarragona i la Granada (Alt Penedès), ha convocat els representants dels treballadors a una mesa de negociació per iniciar un procés de “reestructuració laboral”. Al febrer, la multinacional va garantir la continuïtat del negoci a Catalunya, però la va supeditar a un pla de viabilitat. Tan bon punt es constitueixi la mesa de negociació, s’obrirà el període de negociació amb el comitè d’empresa per avaluar els llocs de treball futurs a la companyia. Bic Graphic ha afirmat que inicia aquest procés “amb la major voluntat de diàleg amb els representants dels treballadors i el màxim respecte als professionals de la companyia, per tal d’assolir la solució més adequada per totes les parts”. L’empresa té 380 treballadors a la planta de Tarragona i 33 a la Granada. Al febrer, Bic Graphic va anunciar als prop de 400 treballadors de la planta de Tarragona que finalment no la tancaria ni la vendria, tal com inicialment s'havia plantejat l'empresa matriu europea l'any passat. Amb tot, la multinacional que fabrica productes promocionals -bàsicament encenedors, bolígrafs i gorres-, va supeditar la seva aposta a un pla de viabilitat, atès que la planta genera pèrdues. Els treballadors ja van alertar aleshores que això podria comportar acomiadaments a curt termini.  L’empresa defensa que aquesta mesura és “resultat del pla que ha de definir i implementar un model de negoci sostenible que garanteixi la competitivitat a llarg termini, alhora que permeti desenvolupar serveis innovadors i mantingui l’experiència en impressió i decoració que caracteritzen a Bic Graphic”.  L’anunci culmina l’avaluació d’alternatives estratègiques iniciada per l’empresa el febrer del 2016 a nivell mundial, mitjançant la qual es va determinar que les operacions de Bic Graphic Europa es mantindria sota el paraigua Bic, passant a reportar al negoci europeu de Bic Consumer Products.

Summary: Bic Graphic convoca els representants dels treballadors a una mesa de negociació sobre el futur de la plantilla


La direcció general de Responsabilitat social i foment de l'autogovern valencià, dependent de la Conselleria de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació, a través de ha publicat aquest dimecres a la pàgina web de la conselleria la primera transcripció de textos que es realitza dels Furs de València, conjunt de lleis que varen regir des de la fundació del Regne de València, el 1238, fins a la seva abolició pel Decret de Nova Planta del 1707, posterior a la victòria de Felip V. Segons que ha explicat el govern valencià a través d’una nota de premsa la iniciativa sorgeix d'un conveni de col•laboració entre la Generalitat Valenciana i la Universitat Jaume I subscrit el 2011 per transcriure, traduir i ordenar cronològicament els Furs de València i realitzar estudis sobre les institucions forals. El govern valencià ha manifestat que el document anirà canviant i enriquint-se en les següents fases d'aquest projecte.  El director general de Responsabilitat Social i Foment de l'Autogovern, Josep Ochoa, ha remarcat que aquest projecte "pretén acostar a la ciutadania valenciana nostres tradicions més arrelades, els Furs de València per a ser consultats en línia, i que formen part de les nostres manifestacions més clares de l'autogovern ". Així mateix, Ochoa ha indicat que "es recupera així per acostar als valencians no només el text dels Furs de València, sinó que, a més a més, estudis sobre les institucions forals bàsiques, com el territori històric, els privilegis reals i les institucions forals en matèria de dret civil, ara tan qüestionat pel Tribunal Constitucional, gràcies a l'especial interès demostrat des del govern valencià ". Per la seva banda, el professor Vicent García ha explicat que "el gruix de la feina ja s'ha fet amb la transcripció dels textos, la seva ordenació cronològica i numeració per a la consulta a través de l'arxiu virtual; ara estem preparant i perfilant les traduccions dels mateixos, a més dels índexs de les institucions forals per a una millor localització i consulta ". Tal com ha explicat el titular d'Història del Dret de l'UJI "l'objecte d'estudi han estat tots els furs promulgats per les Corts Valencianes en època foral, un treball que s'inicia en 2012 amb la revisió de tots els manuscrits i les edicions impreses dels segles XV i XVI, amb la finalitat de comparar els textos i les seves edicions, a més de suprimir aquells escrits que no eren furs i que formaran part d'un volum complementari ". Els Furs de València, van constituir en la seva època la primera manifestació al península Ibèrica i la segona a Europa d'un text legislatiu extens basat en els principis del’ ius commune’, nou corrent de pensament jurídic, construït a partir de les antigues institucions de dret romà , unit a un mètode d'anàlisi i estudi de les mateixes, el de les glosses. Els primers textos que es poden consultar a partir d’aquest dimecres s'han publicat en les seves redaccions originals, tant en llatí com en valencià antic, i en les següents fases d'aquest projecte s'aniran incorporant a la web les traduccions. El TC anul•la el dret civil valencià  El País Valencià va adquirir competències en matèria de Dret Civil a través de la Llei Orgànica 1/2006 de 10 d'abril. Amb la difusió dels Furs de València, el govern valencià assenyala que pretén fomentar el millor coneixement i procurar la seva difusió, tant des d'una perspectiva jurídica com històrica, institucional, simbòlica i popular. Recentment el TC ha anul•lat dues lleis articulades després d’aquesta reforma estatutària. En concret, deixa sense efecte la Llei de règim econòmic matrimonial i la Llei valenciana d’unions de fet, totes elles després de recursos del govern espanyol, que també té recorreguda i pendent de decisió del TC la llei valenciana de custòdia compartida, del 2011.

Summary: La Generalitat Valenciana fa pública la primera transcripció dels Furs de València, que varen regir fins 1707


Més del 97% dels participants en la consulta veïnal de la Vila Olímpica s'ha mostrat contraris a la construcció d'un alberg de 440 places al barri. De les 1.297 persones que han votat, només 30 ho han fet a favor, mentre que 1.260 s'hi han posicionat en contra. Hi ha hagut 6 vots en blanc i un nul. El president de l'Associació de Veïns de la Vila Olímpica, Jordi Giró, organitzadora de la consulta, ha reclamat a l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, que entomi el resultat i activi tots els mecanismes per aturar aquest projecte. Ha subratllat que hi ha més solucions al marge de la compra, com per exemple el lloguer o una negociació amb el propietari perquè canviï els usos. Giró ha amenaçat amb presentar un contenciós en el termini d'un mes.

Summary: El 97% dels participants en la consulta veïnal de Vila Olímpica rebutgen la construcció de l'alberg


El director d'Open Arms, Òscar Camps, espera que Espanya lideri la resposta a la situació del Mediterrani després que l'executiu de Pedro Sánchez accedís aquest dijous a acollir migrants del vaixell de rescat. En una entrevista a TV3, Camps ha dit que el govern espanyol pot liderar amb França i Alemanya un eix per tal de "donar un tomb a la situació actual" del Mediterrani, ja que Espanya "també està patint la pressió a la frontera sud" i "està participant activament amb el salvament, no com altres països". Segons una carta enviada pel primer ministre italià, Giuseppe Conte, a Matteo Salvini, també estarien disposats a acollir migrants França, Alemanya, Portugal, Luxemburg i Romania. Conte ha acusat al ministre de l'Interior de "deslleialtat". El fundador de l'ONG catalana ha dit que no ha rebut cap trucada del govern espanyol, però sí ho ha fet de la presidència francesa i alemanya, així com d'autoritats europees. Camps espera que s'estableixi un mecanisme de desembarcament que sigui automàtic i que eviti situacions com la que estan patint les 147 persones rescatades per l'Open Arms durant dues setmanes. D'altra banda, Camps ha denunciat l'"abús de poder" de la guàrdia de finances del ministeri de l'Interior que els ha amenaçat de bloquejar el vaixell. L'embarcació està a l'espera que se li assigni un port.

Summary: Òscar Camps espera que Espanya lideri la resposta a la situació del Mediterrani després d'accedir a acollir migrants


Els Mossos d’Esquadra han detingut aquest matí a Sant Just Desvern tres homes, de nacionalitat peruana, de 50, 40 i 22 anys i veïns de Cornellà i l’Hospitalet de Llobregat, per un delicte de robatori amb força de vehicle a motor. L’actuació s’ha iniciat poc després de les vuit del matí quan un mosso fora de servei ha reconegut un turisme que circulava per la B-20, sentit Llobregat, com a vehicle sostret ahir mateix a Cornellà de Llobregat. El mosso ha seguit l’automòbil, que ha sortit a Sant Just Desvern, i ha avisat diverses patrulles. Un cop al lloc, els agents han detingut els ocupants del vehicle robat en aquest municipi. Els detinguts tenen 21 antecedents per furt a les autopistes, robatoris amb violència i intimidació, robatoris amb força i pertinença a grup criminal. Estan en dependències policials pendents de passar a disposició judicial. Un d’ells té una ordre de detenció i ingrés a presó per fets similars.

Summary: Enxampen tres multireincidents especialitzats en furts a les autopistes amb un cotxe robat


Ciutadans (C’s) ha sol·licitat la compareixença del conseller d'Economia i Coneixement en funcions, Andreu Mas-Colell, al Parlament perquè doni explicacions sobre la suposada llista secreta d'un miler de persones elaborada per l'Agència Tributària a Catalunya. Una llista que, segons el diari 'El País, aquest organisme dependent del departament d'Economia hauria elaborat a fi d'evitar la "curiositat" dels funcionaris, que accedien a la informació fiscal de polítics i càrrecs i personalitats rellevants del país. A més d'aquesta petició, el portaveu del grup, Carlos Carrizosa, ha anunciat el registre d'una sèrie de preguntes dirigides a Mas-Colell. "Volem saber quin responsable del Govern ha ordenat l'elaboració d'aquest llistat, per quin motiu, quins són els contribuents inclosos, què implica formar-ne part i qui té accés a aquesta informació", ha assenyalat Carrizosa.

Summary: C's sol·licita la compareixença de Mas-Colell perquè aclareixi la suposada llista secreta de l'Agència Tributària


La patronal de l'escola concertada creu que el decret llei que ha aprovat el Govern perquè escoles de titularitat privada i municipal puguin passar a ser de la xarxa de la Generalitat no afectarà els seus centres. En aquest sentit, celebren haver pogut consensuar el redactat final després d'un primer text "inacceptable", ja que el consideraven "perjudicial i aliè a la realitat educativa catalana". La patronal remarca que el principal objectiu del decret del Govern és que centres municipals, com per exemple escoles d'educació especial, puguin ser assumits pel Departament d'Educació. També podran integrar escoles privades però a petició de les mateixes, apunta.  Aquest punt, precisament, és el que va negociar la patronal amb el departament i també amb diversos grups parlamentaris, assolint finalment un consens en aquesta matèria. Des de l'escola concertada han volgut reivindicar que continuen sent l'opció de més de la tercera part de les famílies catalanes, amb la mateixa proporció d'alumnat preinscrit que en els últims cursos. La patronal defensa aquesta model, però afegeix que això no treu que determinades escoles de titularitat privada "puguin disposar de les eines i dels fonaments legals per poder-se integrar" en la xarxa pública si així ho volen. El següent pas, al seu parer, és acabar amb la manca de finançament de l'escola concertada,  que impedeix que moltes famílies hi puguin optar. "La insuficiència de recursos és un greu impediment a l’exercici del dret a la llibertat d’elecció de centre, que cal eliminar fugint de discursos tergiversats i demagògics, ha remarcat la patronal.  Cal confiar que el desenvolupament de l’articulat de la LEC continuarà, com preveu la mateixa Llei, i que el proper pas serà abordar el finançament de l’escola concertada, perquè esdevingui gratuïta, estigui a l’abast de totes les famílies i la seva continuïtat estigui garantida. Sens dubte, unes justes condicions de finançament per als centres concertats faran que cap d’aquestes escoles hagin de menester aquesta mesura.

Summary: La patronal de l'escola concertada creu que el decret del Govern no afectarà els seus centres


El jutjat contenciós administratiu número 5 de Barcelona ha validat les restriccions anunciades pel Govern als municipis de Granollers, les Franqueses del Vallès i Canovelles, al Vallès Oriental, però en canvi les tomba per a la ciutat de Terrassa. El jutjat fa un repàs de les dades epidemiològiques i assegura que no hi ha "cap raó objectiva" que justifiqui les restriccions addicionals a Terrassa. L'evolució de les dades, diu, és "positiva" en comparació amb altres ciutats i comarques: "Terrassa no es troba en pitjor situació que altres municipis i tampoc ha empitjorat la seva situació recentment".  En la darrera setmana, per exemple, el percentatge de PCR positius a la ciutat ha estat del 5,34%, molt per sota de la mitjana al Vallès Occidental (7,13%) i de l'Àrea Metropolitana Nord (12,51%). A més, la incidència acumulada té una evolució positiva, passant de 22 positius en 190 proves a 14 positius en 262 proves.   L'evolució de les dades a Terrassa és més significativa si es compara amb la resta de la comarca, on es va passar de 29 a 30 casos, o amb el conjunt de l'Àrea Metropolitana Nord, on s'ha passat de 370 a 455 PCR positius: "S'evidencia que hi ha altres municipis amb pitjor evolució que Terrassa". D'altra banda, el nombre d'urgències hospitalàries amb PCR positiu també ha anat a menys, tant a l'Hospital de Terrassa (de 14 a 8), com a la Mútua de Terrassa (de 14 a 12). El percentatge de malalts greus als dos centres està al voltant del 8%, mentre que en altres ciutats similars, com a Badalona, la xifra es dispara fins al 37% a l'Hospital Municipal. En tots dos centres, el nombre d'ingressos ha baixat en els darrers set dies, passant de 15 a 12 a l'Hospital de Terrassa i de 19 a 18 a la Mútua de Terrassa. A les UCI, el nombre de pacients també s'ha reduït, passant de 4 a 2 en la darrera setmana: "L'Administració afirma que hi ha hagut un increment a la ciutat, però no és cert", rebla la interlocutòria judicial. En canvi, el jutge, sí veu apropiat aplicar restriccions addicionals a Granollers, les Franqueses del Vallès i Canovelles, tot i que amb una excepció. L'aforament als centres religiosos serà del 50% i no del 33% com preveia el Govern. La resta de restriccions sí que estan avalades i afectes principalment a la restauració. Als tres municipis vallesans afectats s'haurà de reduir al 50% de l'aforament a l'interior i exterior dels bars i restaurants. També es limita a la meitat l'aforament per a les activitats culturals i esportives.

Summary: El jutge tomba les restriccions del Govern a Terrassa: "L'evolució és positiva"


Els Mossos d'Esquadra constaten un augment d'atracaments a Lleida comesos, presumptament, per grups de joves que actuen de manera organitzada. La policia investiga si entre els assaltants hi ha integrants de la banda 'Lobos Callejeros', desarticulada fa un any amb una trentena de detinguts. Les últimes detencions es va fer a finals de desembre per robatoris amb violència que es van perpetrar per part de dos grups diferents la matinada de Nadal, un a prop d'una discoleca al barri de Cappont i l'altre a la cèntrica plaça de Sant Joan. Els lladres van agredir les víctimes i els van robar diners i mòbils.  Els Mossos sospiten que els dos grups d'assaltants es coneixien i, juntament amb altres joves, podrien estar relacionats amb altres denúncies rebudes d'adolescents que són intimidats en ple carrer per robar-los objectes de valor. Segons la policia, els investigats són majoritàriament joves d'origen magrebí i sud-americà, igual que els integrants de la banda 'Lobos Callejeros', un grup criminal relacionat amb 54 robatoris que els Mossos van donar per desmantellat el 24 de gener de l'any passat. No obstant això, fonts policials afirmen que no es pot assegurar que la banda com a tal s'hagi tornat a constituir.

Summary: Els Mossos investiguen si membres de la banda 'Lobos Callejeros' tornen a actuar a Lleida


Les fuites d'aigua poden localitzar-se amb heli. Sorea utilitza un nou sistema de recerca de fuites d'aigua a la xarxa a partir d'injeccions de gas heli. Tècnics de la companyia han fet aquest dimecres a la Pineda, terme de Vila-Seca (Tarragonès), una demostració d'aquest sistema capdavanter propi del grup Agbar. Tradicionalment els sistemes de recerca es basaven en la detecció acústica del so que emet l'aigua en cas de fuita. Mitjançant els geòfons acústics, els captadors fixes del so o els equips de correlació, és possible actuar d'una manera ràpida i precisa sobre les incidències no visibles a la xarxa. Però Sorea presumeix d'haver fet un pas enllà, implantant de manera totalment integrada en els seus procediments de manteniment contínua de la xarxa d'abastament la tecnologia de l'heli.

Summary: Usen heli per localitzar fuites d'aigua


L'ANC-Alemanya ha convocat diverses manifestacions per reclamar l'alliberament del president destituït, Carles Puigdemont, que és a la presó de Neumünster. La més important és la de Berlín, prevista per diumenge al migdia davant de la Porta de Brandenburg, però també se n'han convocat per aquest divendres a Stuttgart o per dissabte a Munic i Karlsruhe. En els últims dies, les seccions internacionals de l'ANC o els CDR també han promogut mobilitzacions davant de la presó de Neumünster, on és Puigdemont, o en altres ciutats alemanyes com Bremen.

Summary: L'ANC-Alemanya convoca diverses manifestacions aquest cap de setmana per reclamar l'alliberament de Puigdemont


La companyia preveu que s'hi puguin acollir fins a 5.000 persones i destinar-hi 1.600 milions d'euros ACN Madrid.-La companyia telefònica proposarà a partir d'aquest dimecres als sindicats un pla de baixes incentivades i voluntàries a treballadors majors de 53 anys i en condicions acordades amb els representants dels treballadors, segons ha informat la companyia a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV). Les negociacions es produiran en el marc de la negociació del nou conveni col·lectiu de la companyia, que vol incloure l'evolució de la plantilla i "adaptar-la als desafiaments dels pròxims anys", segons apunta a companyia, que ha aprovat aquests plans en el consell d'administració celebrat aquest dimarts. Telefonica també preveu un programa de reciclatge per als treballadors en el marc de la digitalització i robotització dels processos. En total, la companyia preveu destinar 1.600 MEUR i assolir un estalvi de 200 MEUR  a partir del 2021. En total, segons fonts de la companyia, s'hi podrien acollir fins a 5.000 treballadors.  L'empresa ofereix que les baixes voluntàries, previstes en el Pla de Suspensió Individual (PSI), incloguin el 68% del salari fins a l'edat de jubilació, tal com també es va acordar en l'anterior conveni col·lectiu. A partir d'aquest dimecres, les dues parts negociaran el nou. De fet, la multinacional espera que més de la meitat de les seves vendes es produeixin mitjançant canals digitals i que els usuaris es relacionin cada vegada més a través de l'aplicació digital Mi Movistar. Pel que fa el programa de formació i reciclatge la companyia espera que hi participin més de 6.000 treballadors. Es prioritzarà, sobretot, el desenvolupament dels perfils crítics en àrees com la seguretat, la robotització, analítics, desenvolupament web, la consultoria de negoci, les capacitats en TI i la metodologia Agile. Amb tot, el pressupost destinat a la formació es duplicarà i les hores dedicades creixeran un 40%.

Summary: Telefonica proposarà un pla de baixes voluntàries als treballadors majors de 53 anys


La Universitat Autònoma de Barcelona ha creat l'Institut de Recerca de l'Esport, un institut interdisciplinari que aglutina les diferents línies de recerca relacionades amb el món de l'esport que es fan a la UAB, l'oferta formativa i la transferència del coneixement. L'Institut neix amb 35 investigadors sèniors procedents d'una quinzena de departaments diferents que col·laboraran per identificar noves tendències i donar resposta a les demandes del sector. El nou institut abasta des de l'enginyeria de dades fins a la memòria històrica, passat per la gestió d'entitats, l'educació en valors o l'estil de vida saludable. Agafa el relleu del Centre d'estudis Olímpics i de l'Esport (CEO-UAB) i té la seu a la Biblioteca de Comunicació i Hemeroteca General. A més de recerca interdisciplinària, l'institut impulsa programes de màster i postgrau, així com de doctorat o ofertes acadèmiques innovadores com el MOOC The Olympic Games and the Media. Reforçarà també la relació de la UAB amb institucions, clubs i federacions esportives. D'aquesta manera, la UAB vol enfortir el seu compromís amb un model de societat saludable i sostenible des de la recerca, la transferència de coneixement i la formació de professionals.

Summary: Neix l'Institut de Recerca de l'Esport de la UAB amb 25 investigadors de diferents disciplines


El 37% de les actuacions han estat sobre els impostos de successions i donacions, seguits del de patrimoni ACN Barcelona.-L'Agència Tributària de Catalunya (ATC) va fer aflorar 203,7 MEUR durant l'any passat, la xifra més alta que es va posar en marxa el Pla de prevenció i reducció del frau fiscal el 2015, segons el Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda. El 37% de les actuacions ha sigut sobre l'impost sobre successions i donacions, amb 75,3 MEUR; seguit de l'impost del patrimoni, amb 64,3 MEUR, un 32% del total. En tercer lloc, se situa l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats, amb 57,6 MEUR, un 28% del total. Finalment, el frau que s’ha fet aflorar en altres tributs representa el 3% del total, amb un import de 6,5 milions d’euros. En els darrers cinc anys, l'ATC ha recaptat 944,2 MEUR procedents del frau. Segons ha informat el Departament de Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, els 203,7 milions d'euros suposa la xifra més alta recaptada per l'ATC procedent del frau fiscal i és un 11,1% més que l'any anterior. Per àmbits d’actuació, les activitats d’inspecció són les que aixequen un import més elevat de frau, amb 107 milions, seguides per les de gestió, amb 79,2 milions, i per les de recaptació, amb 17,5 milions d’euros descoberts. En el Pla de prevenció i reducció del frau fiscal i foment de les bones pràctiques tributàries 2019-2022, gira al voltant de quatre eixos i 75 mesures, de les quals 57 es van posar en marxa l'any passat. D’aquestes, 33 han assolit plenament l’objectiu fixat (fet que equival al 58% del total), 19 l’han assolit de manera parcial (el 33%) i 5 mesures no l’han assolit (el 9%). El Pla s’estructura en quatre eixos d’actuació: la prevenció del frau; el control, la detecció i la correcció; la implicació social en la prevenció i la reducció; i els canvis organitzatius i la dotació de recursos i mitjans. L'ATC també ha informat que el nombre de denúncies tributàries presentades l'any passat va augmentar un 78,5%, fins a les 216, respecte el 2018, fins a les 121. D'altra banda, durant l’exercici 2019 es van presentar 5.034 autoliquidacions induïdes per import d’11,85 milions d’euros, davant les 3.635, per import de 9,82 milions d’euros, que es van presentar el 2018, fet que suposa un augment del 38,49% en el nombre i del 20,67% en l’import. A més, s'han practicat 38 liquidacions amb un import de 31 milions d'euros per fets impositius relacionats per fets impositius no declarats per canvis de residència ficticis dels contribuents, tant a altres comunitats autònomes com especialment a l’estranger, i s’han efectuat també requeriments d’informació amb transcendència tributària de canvis de residència fiscal. En relació amb el control dels béns situats a l’estranger, el 2019 s’han practicat 18 liquidacions per import de 12 milions d’euros.

Summary: L'ATC fa aflorar 204 milions d'euros procedents del frau fiscal durant l'any passat, la xifra més alta des del 2015


Un accident entre dos turismes a l'N-141e coneguda com a "carretera de la vergonya" a Bescanó (Gironès) ha deixat un noi jove ferit crític, i una altra persona en estat lleu. La col·lisió entre els dos cotxes s'ha produït pels volts de dos quarts de set de la tarda. Per causes que s'estan investigant, un dels cotxes ha envestit l'altre lateralment. Com a conseqüència del xoc la carretera ha quedat tallada al trànsit en els dos sentits de la marxa. Fins al lloc dels fets s'hi han desplaçat els equips d'emergència entre els quals quatre dotacions dels Bombers. El jove es troba ingressat a l'hospital Josep Trueta de Girona. Els Mossos fan desviaments per la c-63, ja que la via està tallada en els dos sentits de la marxa.

Summary: Ferit crític un jove en un accident entre dos vehicles a la "carretera de la vergonya", a Bescanó


Alemanya assumeix aquest dimecres la presidència rotatòria de la Unió Europea (UE), que estarà fortament marcada per la crisi de la covid-19. "Aquesta no és la presidència que preparàvem", admeten fonts diplomàtiques alemanyes. Berlín s'ha vist forçada a redefinir els seus plans per als pròxims sis mesos al capdavant de les reunions ministerials del Consell de la UE per la pandèmia. Ara, les grans prioritats de la presidència alemanya seran impulsar un acord entre els socis europeus sobre el pla per a la recuperació econòmica i un pacte comercial amb el Regne Unit abans de finals d'any. D'aquesta manera, el dossier migratori i el mediambiental que volien avançar han quedat relegats a un segon pla. "Quan es resolgui la recuperació i l'acord amb els britànics, llavors podrem parlar d'immigració", admeten fonts diplomàtiques alemanyes. De fet, el govern d'Angela Merkel mesurarà l'èxit de la seva presidència en funció de com avanci la covid-19 i el pacte comercial amb els britànics. "Si al final de la presidència alemanya hi ha un acord sobre la recuperació seria un enorme èxit per nosaltres. Si també tanquem un pacte pel Brexit seria magnífic", asseguren. Pla de recuperació Des de Berlín veuen possible arribar a un acord sobre el pla de recuperació a la cimera de caps d'estat i de govern del pròxim 17 i 18 de juliol. "Com a molt", apunten, les discussions es podrien allargar fins al matí del dia 19 per tancar el paquet d'ajudes europees per la crisi causada per la pandèmia. "Som optimistes. És possible", asseguren les mateixes fonts, que subratllen que la recuperació és "extremadament important". D'altra banda, la presidència alemanya també se centrarà en "l'estratègia de sortida" de la pandèmia. Per exemple, revisant mesures restrictives com el tancament de fronteres externes de la UE. "Aquesta presidència continuarà sent de gestió de crisis", avancen fonts diplomàtiques alemanyes, especialment preocupades per una possible segona onada que pugui fer tornar Europa a "la casella zero". La carpeta britànica La segona prioritat dels alemanys serà ajudar a tancar les negociacions comercials entre la Comissió Europea i el Regne Unit, encallades des del març.  "És possible, però cal que els britànics siguin menys ideològics i més pragmàtics", exigeixen després de constatar que el govern de Boris Johnson no demanarà una pròrroga del període transitori, que acaba el 31 de desembre. Relacions amb Trump Per Berlín, l'actitud del president dels Estats Units, Donald Trump, és preocupant, especialment en el camp comercial. Tot i això, aposten per mantenir-se a l'expectativa dels resultats electorals al novembre. "Hem de fer un balanç de les nostres relacions després de les eleccions", defensen. En aquest sentit, els alemanys no esperen que Washington s'aventuri a declarar una guerra comercial "completa" a la UE en plena campanya electoral. Merkel: "Europa pot sortir més forta de la crisi" En les setmanes anteriors a l'assumpció de la presidència i conscient del moment clau que viu la UE, Merkel ha fet una crida a la solidaritat davant la possibilitat de fractura. "Europa pot sortir més forta de la crisi", va reivindicar la cancellera en un acte de la fundació Konrad-Adenauer-Stiftung. En un debat al parlament alemany, Merkel va alertar que la pandèmia ha evidenciat les "vulnerabilitats" de la UE. "Mai abans la cohesió i la solidaritat havien estat tan importants", va dir la cancellera en referència al pla econòmic en un discurs en què també va apostar perquè la UE tingui un paper global fort. "El món necessita en aquest moment la veu forta d'Europa per protegir la dignitat de les persones, la democràcia i la llibertat", va defensar la cancellera davant els diputats alemanys. El repte d'una nova crisi No és el primer cop que Alemanya assumeix la presidència rotatòria en un moment convuls. Ja ho va fer en el primer semestre del 2007, en què la UE també feia front a una "profunda crisi", recorda Hans-Gert Pöttering, que va ser president de l'Eurocambra durant la presidència alemanya del 2007. Segons Pöttering, seria "un gran èxit" que la UE tanqués un acord sobre el pla de recuperació durant la presidència alemanya, però avisa que també s'han d'abordar altres qüestions, com l'estat de dret, la digitalització, el canvi climàtic i la política d'asil, entre d'altres.  Alemanya assumeix en un moment clau la presidència rotatòria, en la qual Merkel també es juga el seu llegat europeu. La cimera del juliol serà la primera prova de foc, però l'èxit o el fracàs de la presidència alemanya també es mesurarà per la capacitat de contribuir a tancar la negociació comercial amb el Regne Unit i d'aconseguir avançar en àmbits que la pandèmia ha relegat, com la política climàtica o la migratòria.

Summary: Alemanya agafa les regnes d'una presidència rotatòria de la UE marcada per la crisi de la covid-19


Dos joves van accedir el passat 21 d'abril a un domicili de Santa Cristina d'Aro, al Baix Empordà, i van lligar amb cinta americana les dues inquilines que es trobaven a l'habitatge. Després, van robar 300 plantes de marihuana que hi havia als baixos de la casa. Els Mossos van detenir aquell mateix dia l'amo de la plantació, un home de 29 anys, de nacionalitat espanyola i veí de Vidreres (la Selva) com a presumpte autor d'un delicte contra la salut pública. El dia 27 d'abril van detenir els dos joves que van entrar al domicili, un menor d'edat i un noi de 19 anys, de nacionalitats espanyola i xilena i veïns de Girona, com a presumptes autors d'un robatori amb violència i intimidació i també d'un delicte de tràfic de droga.Dos joves van accedir el passat 21 d'abril a un domicili de Santa Cristina d'Aro, al Baix Empordà, i van lligar amb cinta americana les dues inquilines que es trobaven a l'habitatge. Després, van robar 300 plantes de marihuana que hi havia als baixos de la casa. Els Mossos van detenir aquell mateix dia l'amo de la plantació, un home de 29 anys, de nacionalitat espanyola i veí de Vidreres (la Selva) com a presumpte autor d'un delicte contra la salut pública. El dia 27 d'abril van detenir els dos joves que van entrar al domicili, un menor d'edat i un noi de 19 anys, de nacionalitats espanyola i xilena i veïns de Girona, com a presumptes autors d'un robatori amb violència i intimidació i també d'un delicte de tràfic de droga. Tot va començar el 21 d'abril al voltant de les 8 del vespre, a la urbanització Bell-Lloc de Santa Cristina d'Aro, quan una patrulla va sentir diverses detonacions d'armes de foc. Els agents es van dirigir cap al lloc on havien sentit el soroll i, allà, una dona els va explicar que unes persones havien accedit al seu domicili i els havien lligat i robat.  Segons els agents, els joves detinguts van emportar-se després unes 300 plantes de marihuana que hi havia als baixos de l'habitatge i abans de marxar van efectuar uns trets a l'aire.  Les investigacions de la comissaria de Sant Feliu apunten que els agressors i les víctimes es podrien conèixer i la policia no descarta noves detencions. Els dos joves, que van ser detinguts a Sant Feliu de Guíxols, van passar els dies 23 i 27 d'abril a disposició del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia del municipi, el qual va decretar la seva llibertat amb càrrecs.

Summary: Detenen dos joves, un d'ells menor, per lligar dues dones a casa seva al Baix Empordà i robar 300 plantes de marihuana


"Pràcticament totes les institucions eclesials de Catalunya d'una manera o altra han fet una reflexió i han posat els mitjans" per millorar la comunicació des que el 2016 van aparèixer les primeres denúncies per abusos sexuals a menors a l'Església, segons ha explicat el periodista i director d'Animaset Jordi Llisterri. En unes jornades que han reunit una quarantena de comunicadors i periodistes a la facultat Blanquerna, Llisterri ha assegurat que pel que fa a la comunicació de l'Església "per primera vegada s'està aprenent que la roba bruta no es renta a casa", sense perdre de vista que "el punt central" ha de ser "l'atenció a les víctimes i prendre mesures perquè no torni a passar". La periodista i directora de l'Observatori Blanquerna, Míriam Díez, ha destacat la "presa de consciència" de l'Església en aquesta qüestió en els últims anys. Llisterri, que ha assessorat des del punt de vista comunicatiu a algunes institucions després de les primeres denúncies per abusos sexuals a menors, ha parlat aquest divendres d'un "canvi de mentalitat" en l'Església. Ha dit que a diferència d'altres institucions, en la comunicació de l'Església s'han de tenir en compte "dos problemes". Per una banda és "ha de respondre de coses de fa deu, vint, trenta, cent, dos-cents o mil anys" i per altra "pel seu lideratge moral i pel missatge que dona té una responsabilitat molt superior o una exigència moral molt superior que altres institucions". Ha afirmat que "mai es fa prou autocrítica", però que després d'èpoques amb amb una actuació "molt desastrosa" considera que es pot dir que "s'ha après dels errors del passat", s'ha "pres consciència" i s'han posat "els mitjans perquè no es torni a repetir".  Per la seva banda, la també periodista Míriam Díez, organitzadora de la trobada amb Llisterri, ha reivindicat la universitat com a lloc de trobada "sobretot en moments de crisi". "Hi ha un moment que s'ha d'acceptar que la crisi hi és, que no s'ha fet bé, i buscar experiències positives, posar-les totes en comú i generar un discurs nou d'esperança que és el que l'Església ha de fer", ha indicat. Durant la trobada els comunicadors han explicat diverses experiències, majoritàriament relacionades amb els casos de pederàstia, i han reivindicat la necessitat de participar en els òrgans de decisió dels bisbats i les institucions per les quals treballen com una condició "indispensable" per dur a terme la seva feina, com ha dit el responsable de comunicació de les diòcesis d'Aragó José María Albalad. Diverses intervencions han coincidit en assenyalar l'evolució constant i a millor de la comunicació en l'Església des de fa quatre anys. A la jornada hi han intervingut els responsables de comunicació de la Fundació Champagnat-Maristes Catalunya, Imma Amadeo; el bisbat de Sant Feliu de Llobregat, Amparo Gómez; les diòcesis d'Aragó, José María Albalad; l'Opus Dei, Anna Baduell, i els salesians, Carlos Martín. També han fet una sessió els periodistes de TV3, Mireia Prats; Vida Nueva, José Beltrán, i Aleteia, Jesús Colina. "Comunicació i Religió en temps de crisi" ha estat una jornada organitzada per l'Observatori Blanquerna de Comunicació, Religió i Cultura, Animaset i Catalunya Religió a la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna.

Summary: Comunicadors catòlics asseguren que a l'Església "la roba bruta ja no es renta a casa"


La companyia de benzineres de baix cost Petrolis Independents ha entrat aquest dimecres una instància a l'Oficina d'Atenció Ciutadana de l'Ajuntament de Lleida on demana ''el permís municipal pertinent per tal de procedir, en solitari o d'acord amb les entitats que ho vulguin, a retirar les plaques franquistes dels carrers de la ciutat''. En la mateixa instància, que firma un dels dos propietaris de la cadena, Joan Canadell, demanen a la Paeria que reconsideri la negativa de treure-les ella mateixa, però que Petrolis ''no té cap inconvenient a fer-ho''. L'alcalde Àngel Ros ha dit aquesta setmana en una entrevista que no es destinarà ni un euro a retirar les 342 plaques franquistes que hi ha a diferents edificis de la ciutat i va exhortar a qui vulgui fer-ho perquè li molesten a ''agafar una escala, tornavís i descargolar-les per treure-les''. De la mateixa manera que ja van fer ahir dimarts els dos regidors de la Crida per Lleida-CUP retirant simbòlicament una de les plaques franquistes d'un edifici del Centre Històric, Petrolis Independents també ha decidit agafar la paraula a l'alcalde Ros i s'ofereix a retirar les més de 300 que hi ha per tota la ciutat. Segons un comunicat de la companyia, aquesta acció s'emmarca dins de la política de l'empresa de ''Responsabilitat Social compromesa amb la consecució de l'estat propi, el respecte per la memòria històrica i la recuperació de la història del país''. Petrolis Independents qualifica aquesta pràctica amb l'eslògan 'Responsabilitat amb C de Catalunya'. L'acció a Lleida, on la firma té dues estacions de servei a Tàrrega i Golmés-Mollerussa, està relacionada amb el fet que en les pròximes setmanes obriran una nova estació de servei a Lleida ciutat, la primera al municipi. Canadell, en nom de Petrolis Independents, clou la instància afirmant que '' com a empresaris i persones compromeses amb el país creiem que fins que no hagin desaparegut tots els símbols franquistes de la via pública no haurem restablert la memòria històrica d'aquells que van morir a causa d'una dictadura feixista''.

Summary: Petrolis Independents s'ofereix a la Paeria a retirar les plaques franquistes de Lleida


El Parlament ha constituït aquest dilluns la ponència de la llei de l'administració tributària, la tercera de les lleis de 'desconnexió' que JxSí i la CUP pretenen impulsar durant aquesta legislatura. Segons un comunicat fet públic per Junts Pel Sí, els quatre ponents han decidit dividir la creació de la Hisenda Catalana, objectiu primordial d'aquesta llei, en dues fases. La primera se circumscriuria als propers tres mesos i serviria per elaborar un primer text sobre l'Administració Tributària, complementat amb dos llibres més referits a l'Autoritat Catalana de la Propietat Immobiliària i a les Duanes de Catalunya. Precisament tres mesos és el termini màxim de vigència de la ponència abans de presentar una proposició de llei. En la segona fase, que s'impulsaria "durant el procés constituent", es redactarien els dos llibres referents al règim fiscal i als tributs de Catalunya, dues qüestions "estretament vinculades al procés de règim jurídic amb la llei de transitorietat". La reunió constitutiva de la ponència ha durat aproximadament mitja hora i, a la sortida, els ponents (Maria Senserrich i Roger Torrent de JxSí i Anna Gabriel i Eulàlia Reguant de la CUP) no han volgut fer declaracions als mitjans de comunicació. JxSí ha enviat posteriorment un comunicat per detallar el calendari que s'ha consensuat en la primera reunió. Bàsicament, la ponència divideix en dues fases l'elaboració dels cinc llibres que han de permetre impulsar la hisenda pròpia. Els primers tres mesos els dedicaran a redactar les disposicions generals referides al Codi Tributari, a la creació del Consell Fiscal de Catalunya, l'Agència Tributària de Catalunya, la Junta de Tributs de Catalunya i l'Institut d'Estudis Tributaris. Aquesta primera fase es complementarà amb dos llibres addicionals referits a l'Autoritat Catalana de la Propietat Immobiliària i a les Duanes de Catalunya. Per a la segona fase, JxSí i la CUP preveuen definir el règim fiscal i els tributs de Catalunya. En el comunicat no especifiquen la durada d'aquesta fase i la circumscriuen al procés constituent. En tot cas, es pressuposa que la ponència haurà de prorrogar la seva vigència ja que, inicialment, està fixada en tres mesos abans de presentar una proposició de llei. "En la primera etapa crearem i muscularem les estructures d’estat necessàries per poder seguir en la segona etapa de construcció del règim fiscal que es durà a terme durant el procés constituent. Estem fent un treball rigorós, pensat i molt ben planificat", indiquen Roger Torrent i Maria Senserrich en el comunicat. Els ponents no s'han compromès, doncs, a fixar un termini definitiu per tenir enllestida una de les lleis de 'desconnexió' per iniciar el seu tràmit parlamentari. En tot cas, la intenció de JxSí sempre ha estat la d'aprovar-les al final de la legislatura. La ponència de la llei d'administració tributària és l'última en constituir-se de les anomenades 'lleis de desconnexió'. Fa dues setmanes es van constituir la de la llei de règim jurídic català, formada per Marta Rovira i Lluís Corominas de Junts Pel Sí i per Gabriela Serra i Benet Salellas de la CUP, i la de la llei integral de protecció social, que integren Chakir El-Homrani i Natàlia Figueras de Junts pel Sí i Mireia Vehí i Albert Botran de la CUP. Tot i ser ponències conjuntes, només hi intervenen diputats de JxSí i de la CUP a cadascuna, ja que els grups de l'oposició s'han negat a participar-hi. De fet, tant C's, com PSC i PP van presentar un recurs d'empara davant del Tribunal Constitucional al·legant que s'havia vulnerat el dret dels diputats que rebutjaven la creació de ponències conjuntes, habitualment reservades per a lleis que interessin a tots els grups parlamentaris.  El govern espanyol també ha anunciat la seva voluntat de revisar el funcionament d'aquestes ponències per decidir si reclama al TC un incident d'execució de sentència, en entendre que les tres lleis emanen de la declaració del 9-N, suspesa per l'Alt Tribunal. Per evitar aquesta possibilitat, JxSí i la CUP ja van modificar el nom de les tres lleis de 'desconnexió' i el van adaptar a les competències del Parlament.

Summary: JxSí i la CUP divideixen en dues fases la creació de la Hisenda Catalana


Els delictes i les faltes s'han reduït un 1,7% a Catalunya el 2015 respecte de l'any anterior, segons el balanç de criminalitat que ha fet públic el Ministeri de l'Interior. Si el 2014 s'havien registrat 422.864 delictes i faltes, el 2015 en van ser 415.465. L'any passat es van cometre un total de 43 homicidis, un 24,6% menys que el 2014, any en què s'havia produït un repunt amb 57 casos. Destaca el descens de més de la meitat de la sostracció de vehicles de motor (-50,7%), ja que el 2015 es van registrar 4.489 robatoris pels 9.102 del 2015. També han baixat de forma notable els robatoris amb violència i intimidació, amb 21.515 casos registrats i un descens d'11,1% (24.213 el 2014). Els robatoris amb força a domicilis s'han reduït lleugerament (-0,3%), amb 22.764 (22.825 l'any anterior).  Els delictes de tràfic de drogues han baixat un 4,7% amb 1.954 fets penals, pels 2.051 del 2014. Per contra, els delictes de danys han pujat un 3,2% amb 38.961. El 2014 havien estat 37.739. Els furts també han incrementat a Catalunya un 0,7% amb 165.519 pels 164.413 del 2014.

Summary: Baixen un 1,7% els delictes i les faltes a Catalunya el 2015


El segon tinent d'alcaldia de Barcelona, el socialista Jaume Collboni, ha reconegut aquest divendres que no coneix l'acord que han subscrit Ada Colau i Carles Puigdemont per afavorir la participació l'1 d'octubre, però ha insistit que el compromís de tot el govern és acatar l'informe del secretari municipal, que recomana no cedir locals municipals. En aquest sentit, ha assegurat que el pacte de govern entre PSC i BComú no perilla a Barcelona en la mesura que això sigui així i que es protegeixin els treballadors públics i també la institució. "Els acords dels quals s'ha parlat no han passat per una comissió de govern, però el nostre compromís és respectar allò que diu el secretari, i és el que farem", ha dit. En preguntar-li si li ha molestat com Colau ha gestionat aquesta qüestió, Collboni s'ha limitat a dir que "l'estat d'ànim no és el més rellevant" en aquests moments. "S'ha de ser molt seriós, i cal compatibilitzar l'estat de dret amb la llibertat d'expressió, tot i que no és un equilibri senzill", ha reiterat. "En la mesura que això sigui possible, no ha de posar en risc cap coalició", ha afegit.

Summary: Collboni no coneix l'acord sobre l'1-O però insisteix que el compromís del govern és acatar l'informe del secretari


El diputat i la senadora d'En Comú Podem (ECP), Jaume Moya i Sara Vilà, s'han compromès a lluitar per l'alliberament del peatge de l'AP-2 entre Montblanc i Lleida en considerar aquesta solució com la "més ràpida, econòmica, eficient, social i ecològica per acabar amb el degoteig de morts de l'N-240", tal com també defensen l'Ateneu Popular Garriguenc i el Col·lectiu Conca 22. Després de reunir-se amb aquestes entitats, Moya i Vilà han anunciat que començaran una "ofensiva" a totes les institucions on ECP i Catalunya Sí que es Pot tenen representació per defensar l'alliberament de l'AP-2 i mostrar el seu rebuig al projecte d'autovia que reclamen els ajuntaments afectats i que el Ministeri de Foment preveu començar a construir durant el 2018. Després que Foment anunciés que pressupostava l'autovia entre Lleida i les Borges Blanques i l'inici de les obres de la primera de les quatre rotondes previstes en aquest tram de l'N-240 -a l'encreuament de Margalef-, l'Ateneu Garriguenc i el col·lectiu Conca22 han expressat als representants d'ECP la seva preocupació perquè les obres "poden augmentar encara més la sinistralitat", fet que suposa un motiu més "per lluitar per l'alliberament i evitar l'alta sinistralitat d'aquesta carretera". A més, des d'aquestes entitats han remarcat el "fracàs" del desviament voluntari per l'AP-2 amb bonificacions per als camioners que va posar en marxa Foment com a prova pilot entre els mesos de juliol i novembre, mesura que va tenir un escàs seguiment per part dels transportistes.   Conca 22 i l'Ateneu Popular Garriguenc han defensat novament l'informe que van elaborar i que indica que l'alliberament de l'AP-2 és "absolutament viable" ja que el volum de vehicles que rep diàriament l'autopista és molt més baix del que pot assumir, "en contra del que passa amb l'N-240 i l'A-2". En aquest sentit, Jaume Moya ha lamentat que "una evidència tan gran no es tingui en compte alhora de prendre aquesta decisió, que salvaria vides".  L'estudi assegura que el cost d'anticipar la fi de la concessió de l'autopista –que finalitza el 2021- seria inferior als 100 milions d'euros, mentre "la construcció d'una nova autovia costaria més del doble". A més dels diners, "l'impacte mediambiental i geogràfic d'aquesta obra tindria greus conseqüències per al sector agrícola perquè trinxaria una bona part de l'Horta de Lleida i malmetria zones mediambientalment protegides", segons la senadora Sara Vilà. Els representants d'En Comú Podem han coincidit que "davant la negativa de la Generalitat i la passivitat del Ministeri de Foment" cal construir "aliances al territori" amb els actors socials implicats com són "les associacions de transportistes, els sindicats agroramaders, les entitats ecologistes i els alcaldes contraris a fer l'A-27". En aquest sentit, han remarcat que "tots els informes elaborats demostren sobradament que alliberar l'AP-2 és la millor decisió" i que "apostar per la nova autovia respon als típics interessos de les constructores afins als governs".

Summary: En Comú Podem es compromet a defensar a Madrid l'alliberament de l'AP-2 entre Lleida i Montblanc


El candidat d'ERC a l'alcaldia de Barcelona, Ernest Maragall, ha admès aquest dissabte que troba "coincidències" en les mesures proposades pels comuns en el camp "progressista" i d'"esquerres" i en el compromís per la llibertat del país amb JxCat. En roda de premsa a l'Agència Catalana de Notícies (ACN), Maragall ha reivindicat el lideratge que pot assumir ERC, ha recordat que pot encapçalar un govern en solitari i ha fet una crida a assolir una unitat d'acció independentista i sobiranista amb els forces municipals després del 26-M. El republicà ha previst que si arriba al govern haurà d'arribar a acords "amb uns i altres" i treballar per a la "transformació de la ciutat".  Maragall s'ha dirigit als comuns i els ha demanat que es comprometin amb el procés per aconseguir la llibertat dels presos de l'1-O i que Barcelona "faci de capital" en aquesta demanda.  També ha reconegut que "impacta molt" en la campanya electoral del 26-M dels republicans el fet de tenir empresonat el president d'ERC, Oriol Junqueras. En aquest sentit, ha criticat a les formacions que demanen parlar "només de Barcelona" en considerar que no es pot concebre com si fos aliena del que passa en el seu entorn.  Pel que fa a altres qüestions, Maragall ha vist en bons ulls la possibilitat de reduir a 30 KM/H la velocitat dels vehicles a la ciutat de Barcelona i ha dit que recolza la unió del tramvia per l'Avinguda Diagonal però que "s'ha de fer bé".  També ha defensat buscar mesures per a reduir l'entrada de vehicles a la ciutat, que ha estimat en 400.000 d'entada i sortida. No ha concretat si impulsaria una peatge d'entrada per determinats vehicles però ha defensat treballar per abordar la congestió i la toxicitat que se genera a la ciutat.

Summary: Maragall troba "coincidències" en les propostes "progressistes" dels comuns i les nacionals de JxCat


"Jo no estic d'acord en facilitar a cap manera el govern a qui ens ha portat a aquesta situació de descrèdit per a la política" ACN Madrid.-El president de la Generalitat valenciana, Ximo Puig, ha reiterat aquest dijous que al seu entendre el PSOE no ha de prestar cap mena d'ajuda a la confirmació d'un govern del PP. Poques hores abans de reunir-se aquesta tarda amb Pedro Sánchez, i a dos dies del Comitè Federal del PSOE que abordarà la política de pactes, Puig ha assegurat que al seu entendre "el PP no pot comptar ni per activa, ni per passiva, ni per perifràstica" amb cap suport del PSOE". La demostració, segons ha apuntat, és el cas Taula que "no només afecta el PP valencià, sinó al PP d'Espanya" perquè "moltes de les coses que avui han sortit a la llum pública fa molt de temps que els dirigents del PP sabien que existien i no van fer res".  En aquest marc, ha valorat l'entrevista de Felipe González a El País com un text "molt interessant, de gran profunditat" on González "no apunta a una deriva clara de governabilitat". Ha assegurat que hi coincideix pel que fa a la necessitat de dur a terme les "grans reformes que necessita aquest país". Una reforma, ha afegit, que "ha d'abordar la crisi territorial" caminant cap a "l'Espanya federal" i que hi hagi "singularitat" i "igualtat".  Pel que fa als possibles acords amb Podem, Puig ha afirmat que segons el seu criteri cal "parlar sobretot sobre continguts" i "no es pot repartir un govern sense saber que farem". L'exemple, segons Puig, és el del govern valencià, una "experiència molt positiva" en què la coalició "defensa els interessos dels ciutadans". "Els governs no poden ser segrestats pels partits, sinó que han de ser per als ciutadans", ha dit.

Summary: Ximo Puig: "El PP no pot comptar ni per activa, ni per passiva, ni per perifràstica" amb cap suport del PSOE


L'empresa automobilística Nissan i el centre tecnològic Eurecat han signat aquest dijous un acord estratègic que contribuirà a fomentar la innovació dins de la companyia i que permetrà "maximitzar les oportunitats" de la planta de la Zona Franca de Barcelona, que ha tancat l'any amb una producció per sota de la seva capacitat. Aquest acord es planteja abordar sis reptes: força de treball connectada, manteniment intel·ligent, energia, muntatge intel·ligent, producció flexible i inspecció intel·ligent. Un equip estable d'una vintena de persones s'encarregaran de generar idees, transformar-les en proves de concepte i aplicar-les per determinar si són viables o no. "Es tracta de guanyar temps i eficiència, i que, per exemple, les eines vagin a l'operador en lloc del contrari", ha explicat a l'ACN el director general de negoci d'Eurecat, Miquel Rey. Aquest acord indagarà en una de les tecnologies que redefiniran el futur del sector, com és la intel·ligència artificial. Un cas d'estudi dels equips d'Eurecat i Nissan podria consistir en com fer servir algoritmes que ajudessin a reduir el consum energètic dels processos més costos, ha explicat Rey.   La col·laboració s'ha formalitzat aquest dijous però les dues institucions fa anys que treballen plegades, sobretot, des que Nissan va començar a sistematitzar un equip per a innovar. De fet, el "banc d'idees" que estableix el conveni ja està creat i algunes de les proves s'han dut a terme.  L'acord ha arribat en el moment en què les entitats s'han convertit en "referències mútues" i no té a veure amb la poca productivitat de la planta de la Zona Franca, ha aclarit Rey.  El conveni s'ha fixat sense durada i des d'Eurecat esperen que s'allargui "des d'ara i per molts anys".

Summary: Nissan i Eurecat firmen un acord per fomentar la innovació a la planta de Zona Franca


La presidenta del Parlament, Carme Forcadell, ha abandonat aquest divendres a les 14.08h el centre penitenciari d’Alcalá Meco, on havia ingressat dijous a la nit per ordre del jutge del Tribunal Suprem Pablo Llarena. Ho ha fet a bord del cotxe oficial de la presidenta del Parlament, el mateix que la va acompanyar dijous i també la setmana passada al Tribunal Suprem per declarar com a investigada per un delicte de rebel·lió. Forcadell ha sortit de la presó després que els seus advocats han dipositat aquest matí de divendres els 150.000 euros de fiança imposada pel jutge, uns diners que surten de la caixa de solidaritat de l’ANC i que el magistrat ha consignat al migdia.

Summary: Carme Forcadell surt de la presó d'Alcalá-Meco


El coordinador nacional d'ERC, Pere Aragonès, ha avisat aquest diumenge que el PSOE intenta dividir l'independentisme entre "bons i dolents" i els que són "raonables i els que no" i ha demanat que acabin les "mentides", "manipulacions" i no caure en la "trampa" dels socialistes. Durant un míting a Lleida, Aragonès s'ha referit a les declaracions del líder del PSOE que ha dit que el dirigent d'ERC és més "raonable". Ha explicat que ja coneixen el resultat de la "trampa del PSOE" i ha repassat les condemnes de l'1-O. El cap de llista d'ERC al Congrés, Gabriel Rufián, ha emplaçat Felip VI a "presentar-se a les eleccions" si "participa de la campanya" i està "tant ben preparat". "A Catalunya no tenim rei", ha afegit. Aragonès ha insistit que el 10-N s'ha de triar entre el partit socialista que "blanqueja la repressió" i està "orgullós" de la sentència de l'1-O o l'independentisme que està "dempeus". Ha criticat que el PSOE hagi iniciat la campanya amb un "funeral d'Estat a Franco". En concret, que dit que des de l'Estat s'acusa l'independentisme d'haver despertat el feixisme quan el PSOE "retransmet en directe per TVE" l'exhumació. La secretària general adjunta d'ERC, Marta Vilalta, ha dit que l'adversari és un "estat feixista que reprimeix, persegueix i nega drets". "Tenim un Estat que posa per davant una operació d'Estat amb guerra bruta, repressió, persecució, presó i exili", ha lamentat.  Vilalta ha apel·lat a la ciutadania que s'ha manifestat als carrers perquè traslladin aquella força a les urnes. També ha enviat un missatge a la Moncloa, que al seu entendre tenen "por" que es boicotegin les urnes del 10-N, i els ha dit que "no pateixin" perquè ERC "estima les urnes" i "volen omplir-les de vots" Per la seva banda, l'exconsellera d'Agricultura Meritxell Serret ha enviat un missatge des de Bèlgica i ha demanat guanyar el 10-N per "véncer la repressió". Els CDR es manifesten durant el miting   Una vintena de membres del CDR s'han concentrat a la plaça on s'ha fet el míting d'ERC per reivindicar que el "poble mana i el govern obeeix. Obeir o dimitir", la llibertat dels joves empresonats per les protestes derivades de la sentència de l'1-O o "ERC+JxCat=155". Abans de començar el míting la secretària general adjunta, Marta Vilalta, i el portaveu adjunt al Parlament, Bernat Solé, han conversat amb els manifestants.  Tot i això, al llarg de tot el míting la vintena de CDR han xiulat i llençat diverses consignes com "traïdors, obriu les presons o manipuladors". Aragonès els ha recordat que ERC defensa el seu dret a manifestar-se i també a explicar el posicionament del partit.  Al mateix temps, Rufián, amb qui els CDR han xiulat de forma contundent, els ha dit que ERC no té com adversari cap independentista i que quan es cansessin de xiular "hi serien sempre per escoltar-los".  El cap de llista al Congrés també ha fet una defensa del paper d'ERC amb la independència i ha recordat els "represaliats" d'ERC . En referència als CDR, ha dit a tots els assistents que ningú els podia "donar lliçons". Tot i la presència dels CDR a la mateixa plaça el míting s'ha desenvolupat sense incidències amb la presència d'unes 300 persones.

Summary: ERC demana no caure en la "trampa" del PSOE i els acusa d'intentar dividir l'independentisme amb "manipulacions"


Els Mossos d'Esquadra, la Guàrdia Urbana de Badalona, la policia local de Sant Adrià de Besòs i el cos de la policia espanyola van detenir divendres passat a la nit sis persones i en van identificar 100 més en el marc d'un macro dispositiu policial. L'objectiu, segons ha informat el cos dels Mossos, era resoldre problemàtiques delinqüencials, administratives i incíviques reiteratives a zones d'oci i locals nocturns. En una primera fase, l'operatiu va accedir a sis bars de Badalona i Sant Adrià, on va detenir tres persones per tràfic de drogues, va fer setze comisos de substàncies estupefaents –haixix, marihuana i cocaïna-, va intervenir una desena d'armes blanques, va recuperar dos telèfons mòbils i va aixecar diverses actes administratives. En una segona fase del mateix dispositiu, es va incrementar el patrullatge i els controls policials, amb un resultat de dos detinguts per ordres judicials pendents i un arrestat per un delicte de lesions, alhora que es van aixecar actes administratives per presumptes infraccions de la llei de seguretat ciutadana. Els dos detinguts per tràfic de drogues van quedar en llibertat amb càrrecs per ordre del Jutjat de Guàrdia de Badalona.

Summary: Sis detinguts, 100 identificats i diverses navalles intervingudes en un macro dispositiu policial a Badalona i Sant Adrià


El secretari general de Podem, Pablo Iglesias, ha valorat els ministres escollits pel president, Pedro Sánchez, i considera que ha optat per perfils que "agraden" a Cs i PP però "cap figura propera a Podem". Una decisió que Iglesias interpreta com "tota una declaració d'intencions". "Ha somrigut a PP i Cs i ha trigat 24 hores a oblidar-se de qui l'ha fet president", ha lamentat a TVE. No haver acceptat l'oferta de Podem d'un govern de coalició deixa el govern del PSOE, segons Iglesias, "dèbil i fràgil". No obstant això, ha avançat que retran "la mínima cortesia parlamentària" cap al nou govern i que no jutjaran els ministres fins passades dues o tres setmanes. Amb qui sí s'ha mostrat crític d'entrada ha estat amb el nomenament a Interior del jutge de perfil conservador Fernando Grande-Marlaska. "No sé qui l'ha convençut però és un ministre del PP", ha subratllat. Sobre el fet que hi hagi àmplia majoria de dones ha dit que és "magnífic" però que no ha de ser més notícia i que s'ha de "normalitzar".   El líder de Podem ha lamentat l'endemà del nomenament del govern de Pedro Sánchez que no hi hagi cap perfil proper a la seva formació. Segons entén, ha escollit ministres que "agraden" al PP i Cs però, en canvi, ha tancat la porta a incorporar ningú proper a Podem. A més, Sánchez ha mantingut el que ja va dir des del principis, que el govern seria "socialista" i, per tant, ha optat per governar amb el suport dels 85 diputats del PSOE. "És el govern amb un suport més fràgil de la història i de tot Europa", ha alertat Iglesias, que considera que aquesta opció "dificulta arribar al final de la legislatura".  Ara bé, també ha garantit que no actuaran amb una estratègia partidista amb PSOE ni rivalitzaran de cara a les properes eleccions. Segons Iglesias, donaran "tot l'aire del món" als socialistes sempre que busquin l'acord amb Podem per desplegar iniciatives legislatives que "millorin la vida de la gent". En aquest sentit ja posa deures al govern i demana que, entre d'altres, es derogui la reforma laboral, s'incrementin les pensions sempre d'acord a l'IPC i que es promoguin permisos de paternitat i maternitat "iguals i intransferibles".  Valoracions dels ministres  Sobre els perfils dels ministre, ha dit que caldrà jutjar-los "pel que facin i no pel que han fet". Ha fet una excepció amb el titular d'Interior, el magistrat de perfil conservador Fernando Grande-Marlaska. Ha recordat que va "segrestar" portades de 'El Jueves' i estava "a favor de condemnar membres del 15-M". "No sé qui l'ha convençut però és un ministre més del PP", ha afegit, qüestionant que sigui un nom que generi "aires de canvis".  Sobre Borrell, assegura que "a cap progressista li agrada" la imatge del ministre d'Exteriors amb Albiol i "líders de l'extrema dreta" en contra de l'independentisme. Però ha dit que espera que el tema  de Catalunya se solucioni de la mà de Batet, de qui diu que té "un perfil més amable que Borrell".

Summary: Iglesias sobre el govern de Sánchez: "Ha somrigut a PP i Cs i ha trigat 24 hores a oblidar-se de qui l'ha fet president"


La circulació de trens a l'R3 es troba interrompuda des de poc abans de tres quarts d'onze d'aquest matí entre Torelló i Manlleu (Osona) a causa de l'atropellament d'una persona en aquest tram de la línia, segons ha informat Renfe. L'atropellament ha afectat el tren que havia sortit de la Tor de Querol a les 8.50h amb destinació a l'Hospitalet de Llobregat, on tenia prevista l'arribada a les 12.04h. La incidència s'ha produït en un tram de via única i, per això, la circulació ferroviària es troba interrompuda.

Summary: Interrompuda la circulació de trens a l'R3 entre Torelló i Manlleu per un atropellament


La Generalitat prepara un projecte de decret per regular mitjans audiovisuals comunitaris sense ànim de lucre i amb un vessant social. Ho ha anunciat aquest divendres el Director de Mitjans de Comunicació, Jordi del Río, en el transcurs d'una entrevista a Ràdio la Mina, on ha visitat les instal·lacions de l'emissora juntament amb el secretari general d'Afers Socials i Famílies, Francesc Iglesies, acompanyats dels regidors del grup municipal d'ERC Rubèn Arenas i Antoni Vélez. Del Río ha apuntat que el projecte de decret s'està ultimant i preveu facilitar que els mitjans audiovisuals "tinguin una seguretat jurídica per tal que puguin exercir la seva funció".  La trobada ha servit per conèixer de primera mà la tasca que entitats com Radio la Mina fan al barri de La Mina de Sant Adrià de Besòs (Barcelonès). En la trobada, s’han buscat noves vies de col·laboració entre la emissora i el departament d’Afers Socials i Família per tal que les entitats del barri puguin seguir trobant en la ràdio una plataforma per desenvolupar la seva tasca social. D’altra banda, també s’han explorat noves vies de finançament per la ràdio a través del departament de Mitjans de Comunicació com la que ha facilitat la recent reforma de l’estudi radiofònic. Precisament, durant la visita Iglesies i Del Río han pogut veure les reformes que s’estan duent a terme a la seu de l’emissora gràcies a la subvenció del departament de Mitjans de Comunicació. Aquest nou equipament està previst que comenci a funcionar el pròxim setembre.

Summary: La Generalitat prepara un decret per regular mitjans audiovisuals sense ànim de lucre


L'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha criticat les intervencions "excepcionalment violentes" de la policia espanyola als col·legis electorals de la ciutat i promet contundència. "Han tingut una actitud molt violenta i han ferit a moltes persones, és inexplicable en el marc d'una Europa democràtica", ha afirmat Madrenas que ressalta que aquests operatius policials són "il·legals". "És evident que des de Girona, a partir de demà, iniciarem totes les actuacions legals per exigir les responsabilitats que calguin a tots els responsables i a tots els executors que han actuat amb aquesta violència injustificada contra persones pacífiques", ha afirmat l'alcaldessa. A primera hora de la tarda, i tot i la intervenció de la policia, hi ha disset col·legis electorals oberts a la ciutat, segons ha detallat l'alcaldessa.  L'alcaldessa de Girona ha seguit la jornada del referèndum des del col·legi Eiximenis, on ha arribat a quarts de sis del matí. A les nou, mentre feia esperant que s'obrissin les portes, la policia ha carregat contra les persones que hi havia a l'escola Bruguera, a pocs metres. Gairebé a la mateixa hora, ho feien al col·legi Verd, amb cops de porra i trets llançats a l'aire. Les intervencions no han quedat aquí, la policia espanyola ha anat a altres seus electorals com el servei municipal d'ocupació o l'escola de Taialà.  "Han estat intervencions excepcionalment violentes, sobretot tenint en compte que les persones que hi havia eren pacífiques i amb una actitud gens provocadora", ha afirmat l'alcaldessa que lamenta que molts veïns de la ciutat han resultats ferits. "Han lesionat a moltes persones", afirma. Madrenas creu que aquestes imatges donaran la volta al món i "quedaran fixades a la retina dels demòcrates" que "no es podran permetre" comptar amb un estat que actua "d'aquesta manera contra els drets fonamentals". L'alcaldessa ha celebrat la "fermesa" dels gironins perquè molts dels col·legis on han entrat la policia han pogut reobrir una estona després.  A primera hora de la tarda, disset dels col·legis electorals de Girona estan en funcionament i només n'hi ha quatre de tancats (dos d'ells els del sector est que han estat atacats per un grup ultra).  "Ningú es podia imaginar que en un estat de l'Europa democràtica es pogués actuar amb aquesta violència i contundència", ha opinat l'alcaldessa que promet, a partir de demà, actuar amb la màxima "contundència" iniciant actuacions legals contra els responsables i els executors "d'aquesta violència injustificada". "No és acceptable i hem d'actuar contundentment", afegeix. Això demà, perquè avui anima els gironins a mantenir-se "ferms i drets" per assegurar que el referèndum es manté.

Summary: L'alcaldessa de Girona critica les intervencions "excepcionalment violentes" de la policia i promet "contundència"