Aquest dimarts al matí s’han localitzat 15 cries de tortuga babaua a la platja de l’Ardiaca, a Cambrils (Baix Camp). A primera hora, un veí ha vist un dels animals caminant pel passeig marítim i s’ha posat en contacte amb la recepció d’un hotel proper que donés l’avís als serveis d’emergències. La Policia Local s’ha personat a la platja i, en total, s’han pogut observar una quinzena de tortugues. Els agents han acordonat la zona per protegir altres cries que es puguin endinsar al mar. Al lloc també hi treballen els Agents Rurals i estan a l’espera que arribin els experts de la Fundació per a la Conservació i Rescat d’Animals Marins (CRAM) per poder obrir el niu i ajudar a les altres possibles cries. També hi col·laboren membres de l’entitat ecologista Gepec. Cap a dos quarts de vuit del matí, una persona que corria pel passeig marítim ha observat una petita tortuga a la vorera i n’ha informat a la recepció d’un hotel proper, des d’on han alertat al 112. En un primer moment, agents de la Policia Local han tancat l’àrea afectada i s’ha activat el protocol de la Xarxa de Rescat de Fauna Marina de la Generalitat. Fins al lloc s’han desplaçat els Agents Rurals i personal tècnic del Departament de Territori i Sostenibilitat, per localitzar el niu. Han comptat amb el suport de tècnics de l’Ajuntament de Cambrils i de l’entitat Gepec. El personal tècnic creu que l’eclosió massiva s’ha produït aquesta nit i que han aconseguit sortir del niu una cinquantena de tortugues. Les tortugues acostumen a sortir a la superfície a primera hora del matí o a primera hora de la nit, per la qual cosa aquesta nit de dimarts els tècnics faran guàrdia per si n’observen més exemplars. Un cop es localitzi el niu, es procedirà al tancament de la zona perimetral per a la seva vigilància i el seguiment de noves possibles eclosions. Posteriorment, quan s’obri, se sabrà el número total d’ous de la posta. El període d’incubació d’aquesta espècie és d’entre 55 i 60 dies, per la qual cosa la posta de Cambrils s’ubica entre final de juliol i principis d’agost.  Aquest és el segon niu aparegut aquest estiu al municipi de Cambrils (Baix Camp). A mitjans de setembre, un avís d’un particular que passejava per la platja de Vilafortuny a l’entitat Gepec va permetre localitzar el primer, que fins llavors havia passat totalment desapercebut per banyistes en plena època estival. Seguint el protocol, la Xarxa de Rescat de Fauna Marina de la Generalitat va muntar un dispositiu de custòdia del niu. El personal tècnic va determinar-ne l’obertura, en comprovar la fragilitat d’alguns dels exemplars que aconseguien sortir després de dies intentant-ho.    El niu contenia 112 ous de mida normal i una profunditat adequada (45 cm). Del total, 85 cries van emergir naturalment, i cinc van ser trobades vives durant l’exhumació. Es van traslladar a la Fundació CRAM vuit nounats i dos ous que podrien estar vius. Ara per ara, aquests animals es troben en tractament veterinari. El canvi climàtic podria estar al darrere d’aquest fenomen que va a l’alça A banda dels dos casos de Cambrils, aquest estiu n’hi ha hagut dos més al Maresme -un a Mataró i un a Premià de Mar-. Segons Aïda Tarragó, tècnica de la Xarxa de Rescat de Fauna Marina de la Generalitat, aquests quatre nius suposen un rècord a Catalunya, atès que l’any de referència fins ara era el 2014, quan dues tortugues van fer el niu en platges de la ciutat de Tarragona.  Segons els experts, l’increment de postes de tortuga babaua -‘Caretta caretta’- a la costa catalana podria ser conseqüència del canvi climàtic o d’algun factor que encara es desconeix. Segons Tarragó, davant l’escalfament de l’aigua marina a les zones on solien pondre els ous -Cap Verd, Florida i les costes orientals de la Mediterrània com ara Grècia i el Líban-, aquests exemplars estarien buscant “platges una mica més fredes” per fer els seus nius.  De fet, a Catalunya fa anys que s’han detectat exemplars adults i subadults de tortuga babaua, però no s’hi havia produït un fenomen de “colonització” com l’actual. La tècnica de fauna marina admet que és molt possible que encara hi hagi nius que no s’han detectat i, inevitablement, que alguns no s’arribin a descobrir mai per la gran extensió del litoral. Les tortugues ‘caretta’ ponen cada dos anys i, quan ho fan, poden arribar a fer diverses postes. Per aquest motiu, els tècnics prenen mostres genètiques de les cries i dels ous per confirmar possibles coincidències.   Eclosió imminent a Premià   D’altra banda, la Xarxa de Rescat de Fauna Marina de la Generalitat preveu el naixement imminent de les tortugues del niu aparegut a la platja de la Descàrrega de Premià de Mar el passat 1 d’agost, per la temperatura existent i la data de la posta. Aquest niu, que contenia 62 ous de mida grossa i bona calcificació, es va traslladar a la platja de Llevant, dins del mateix municipi, perquè la ubicació original presentava riscos importants per garantir l’èxit de la incubació. Concretament, se situava molt a prop de les escales d’accés a la platja i només a 8 metres de l’aigua.   La posta de Premià va anar precedida d’una altra a la platja de Sant Simó de Mataró, el passat 15 de juny, que ha estat la més nombrosa que s’ha detectat fins ara al país. En aquest cas, dels 170 ous sencers que hi havia al niu, 130 van romandre a la platja i 40 es van dur a les instal·lacions del CRAM. El naixement de les tortugues de la platja va començar el 6 d’agost, i es va allargar durant quatre dies. Posteriorment, el personal expert va dur a terme l’exhumació del niu. A la platja van néixer en total 74 cries, disset de les quals es van traslladar al CRAM, en considerar que necessitaven tractament veterinari, més un ou que va acabar d’eclosionar allà. Pel que fa als 40 ous incubats artificialment al CRAM, van acabar naixent 25 tortugues.   Tanmateix, els 25 exemplars nascuts després de la incubació artificial i cinc nascuts a la platja i traslladats al CRAM van morir durant l’agost i setembre. Les necròpsies dels nounats, dutes a terme per la Fundació Oceanogràfic de València, conclouen que la causa de la mort va ser una infecció intestinal. De fet, la mortalitat en les cries de tortuga és una àrea encara poc estudiada científicament. Amb tot, s’estima que només una tortuga de cada mil arriba a l’edat adulta, i una de cada cent compleix el primer any de vida.   Els experts insisteixen que, en cas de trobar cries de tortuga, més probablement  a primera o última hora del dia, cal evitar qualsevol manipulació i avisar immediatament el servei d’emergències trucant al 112.

Summary: Localitzen 15 tortugues babaues a la platja de l’Ardiaca, a Cambrils


Bankia ha anunciat que aquest dijous efectuarà el pagament del segon dividend de la història de l'entitat, amb 2,625 cèntims d'euro per acció. Segons ha explicat Bankia en un comunicat, en total desemborsarà 300 milions d'euros, dels quals 195 MEUR aniran destinats a BFA, que està 100% participada per l'Estat. D'aquesta manera, ja haurà tornat 1.627 milions d'euros d'ajudes públiques. Els 2,625 cèntims d'euro que avui pagarà l'entitat supera els 1,75 cèntims de l'any passat. L'abonament es farà en efectiu i suposarà, segons Bankia, "seguir avançant en la devolució de les ajudes als contribuents", ja que BFA, controlada al 100% pel FROB, és el principal accionista de Bankia amb una participació del 64,47%. Aquesta participació permetrà l'Estat percebre 195 milions d'euro, pel que s'eleva a 1.627 milions d'euros la quantitat retornada fins al moment ja que amb el dividend anterior va cobrar 128 milions d'euros i amb la venda del 7,5% del capital del banc uns altres 1.304 milions d'euros. Segons el president de l'entitat, José Ignacio Goirigolzarri, el pagament dels dividends -50% superiors als anteriors-  "reflecteix la fortalesa dels nivells de solvència del banc i la recurrència del compte de resultats" i "suposarà avançar en la senda de la normalització de Bankia i donar un pas addicional en la devolució de les ajudes públiques".

Summary: Bankia abona aquest dijous un dividend de 2,625 cèntims per acció


Animals com els tigres, els dofins o els camells deixaran de tenir el seu espai al Zoo de Barcelona. El nou pla estratègic presentat per la direcció del zoològic apunta a un foment de les espècies de la mediterrània. De fet, apunten que un terç dels animals que visquin a les instal·lacions formaran part de l'ecosistema mediterrani. Un dels equipaments més importants del nou Zoo serà el Centre de Biodiversitat Marina en què hi haurà aquaris per veure i conèixer els ambients que hi ha en les costes catalanes. Segons el director del complex, Antoni Alarcón, el nou pla "planteja reduir el nombre d'espècies", passant de les més de 300 actuals a unes 200, però també suposarà l'entrada d'altres espècies autòctones com ara el linx. De tota manera, el zoològic mantindrà les instal·lacions d'alguns dels animals que estan en perill d'extinció o d'altres amb les quals porten a terme programes de conservació.

Summary: El Zoo de Barcelona aposta per la fauna mediterrània i retirarà prop d'un centenar d'espècies


Malgrat estar a tocar de l'A-2 i a només 50 quilòmetres de Barcelona, els habitants del Bruc se senten aïllats. La crisi sanitària del coronavirus ha obligat a tancar el dispensari mèdic del municipi, i ja fa gairebé dos mesos que no es reparteixen cartes perquè la treballadora titular té més de 60 anys i Correus la va confinar de manera preventiva. Això, sumat als problemes endèmics del municipi, com la manca de cobertura de telèfon o la inexistència d'un caixer, ha fet que la sensació d'aïllament, entre els veïns, s'accentuï encara més. "Sembla que visquem en un racó de muntanya", explica un d'ells, Ramon Pinyol. L'Ajuntament i diversos veïns reclamen l'obertura del dispensari mèdic i recuperar els horaris retallats l'any 2017.   El Bruc té un dispensari petit que, com en d'altres municipis similars, s'ha tancat perquè els professionals es concentressin en centres més grans on poder atendre de manera diferenciada pacients amb la covid-19 i pacients que no han estat contagiats. Això ha provocat que tota l'atenció ordinària que es proporcionava des del Bruc s'hagi vist afectada i aquells casos d'urgències s'hagin derivat a Esparreguera, que és el municipi de referència.  L'alcaldessa, Bàrbara Ortuño, ha explicat que espera que aquest mes de maig ja es pugui reprendre l'activitat al dispensari i que tots els professionals es puguin recuperar per donar un servei complert al municipi. "El problema fins ara ha estat que no s'ha pogut estabilitzar la plantilla", ha explicat. A més, recorda que hi ha veïns amb altres problemes de salut, que fa dos mesos que no es visiten, "i ja no poden esperar més". Ramon Piñol és un dels veïns del Bruc que es queixa perquè encara no els han dit quan tornaran a obrir l'ambulatori. "Ja han penjat els horaris d'estiu, horaris bastant mesquins, però no sabem quan obriran", ha lamentat. A més, tampoc troba lògic que per anar a urgències, a Esparraguera o també a Sant Andreu de la Barca, el poble no tingui cap mitjà de transport per poder-s'hi desplaçar. I tenint en compte que hi ha moltes persones grans que viuen al poble, ho considera un greuge. A més, explica que molts s'han resistit a utilitzar els serveis sanitaris perquè hi havia la prioritat de la covid-19,  "i si et feia mal alguna cosa, es passava com es podia".  L'angoixa també arriba ara de cara a l'estiu, quan el municipi augmenta en nombre d'habitants. Veïns com la Roser Castellet lamenten que els horaris que es plantegen són molt reduïts, d'unes tres hores al dia. Reclamen que s'ampliïn i que es reverteixin les retallades horàries que els van fer el 2017.   Per Ramon Piñol, la manca de cobertura dels telèfons mòbils també és un gran greuge que cal arreglar "com sigui", i més en aquests moments en què és tant important poder estar connectat i comunicat. "La meitat del poble ha de sortir al mig del carrer per poder trucar", ha assenyalat.  Sense Correus ni caixer Els veïns, a més, estan sense servei de Correus. La Maria Lluïsa Oller és la cartera del Bruc i preveu que el servei es reprengui properament. Durant aquests dies, a causa de la seva edat, Correus va decidit confinar-la. Això ha fet que els veïns del Bruc només hagin rebut cartes amb segell i certificats. El repartiment de la resta, com les notificacions i els paquets, es va aturar fins a nova ordre.  De la seva banda, la Montserrat Rial, botiguera del poble, diu que aquests dies les vendes li han anat força bé, perquè no només li han comprat els veïns del Bruc, sinó també de pobles veïns que no volien o no podien anar fins a Igualada. El problema, però, és el fet que el municipi no tingui caixer. Poder cobrar amb datàfon li ha "salvat" moltes vendes que potser hauria perdut per la manca de caixer i perquè tampoc es pot sortir del municipi. Amb tot, però, es queixa que ha de sortir al carrer per trobar cobertura.    Per Ramon Piñol, malgrat la sensació d'aïllament del municipi, hi ha una cosa en què els veïns del Bruc han estat "de sort" i és que el municipi té menys de 5.000 habitants. "Això fa que no s'hagi de respectar les franges horàries per sortir i els que tenen gos també han pogut sortir bastant", ha dit amb humor.

Summary: El Bruc, en plena crisi del coronavirus: sense caixer, ni cobertura mòbil, ni correus, ni dispensari


L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, i l'alcalde de València, Joan Ribó, han demanat per carta al ministre de l'Interior, Fernando Grande-Marlaska, el tancament "definitiu" dels Centres d'Internament d'Estrangers (CIE). A la missiva, que Colau ha compartit a les xarxes socials, expliquen que al maig van rebre amb "gran satisfacció" que els CIE quedaven buits com a conseqüència de la pandèmia de la covid-19. Afegeixen però que van entendre que la mesura també responia als "anhels del govern progressista d'acabar amb aquestes presons per a persones que no han comès cap delicte". Així, demanen que no es reobrin aquests centres ja veuen demostrat que "no són necessaris" per regular els fluxos migratoris. Recorden que en els darrers anys s'acumulen denúncies per la "opacitat" d'aquests centres, així com vulneracions de drets humans que tenen lloc al seu interior. En aquest sentit, apunten que el Defensor del Poble feia referència en el seu últim informe a "deficiències" als CIE de l'Estat i denunciava l'internament de menors.  També recorden que els dos consistoris ja s'han pronunciat abans a favor d'aquest tancament i han posat en valor que en ciutats "obertes, mestisses i globals" com Barcelona i València "no pot tenir cabuda l'internament forçós de persones estrangeres que no estan allà per haver comès un delicte, sinó per incórrer en una infracció administrativa". Afegeixen que es tracta d'una pràctica "anacrònica i vulneradora de drets humans".  "Cap persona és il·legal, ser immigrant no és delicte. En canvi, privar de llibertat sense haver comès cap delicte si pot constituir una greu vulneració dels drets humans", manifesten, al temps que l'insten a impulsar unes polítiques de control migratori "més humanes i eficaces".  En declaracions als mitjans, el regidor de Drets i Ciutadania de l'Ajuntament, Marc Serra, ha afirmat que el tancament dels CIE ha de "formar part de la nova normalitat" i ha defensat que durant les setmanes que han estat tancats "no hi ha hagut incidències". Per això, ha demanat al ministre una "rectificació" i que no es procedeixi a la seva reobertura. Serra ha assegurat que han establert contactes amb el PSOE i s'han intensificat les converses amb el govern espanyol en aquest sentit. "Hi ha diàleg i negociació", ha apuntat.

Summary: Colau i Joan Ribó demanen per carta a Marlaska el tancament definitiu dels CIE


L'expresident de la Generalitat, Artur Mas, considera que "el que va passar ahir al Parlament i el que va dir el president Puigdemont és un intent de pacificar" i "si el govern espanyol no s'agafa a aquesta pacificació cometrà un gran error", ha afirmat. Mas ha defensat la necessitat d'iniciar un diàleg però "això no es pot fer demanant renúncies ni humiliant a ningú", sinó que "s'ha de fer de tu a tu i entenent que hi ha una realitat que és la que és a Catalunya, que l'expressen milions de persones i això en una democràcia s'ha de saber escoltar i respectar". Per l'expresident, cal que aquest diàleg sigui "sincer" per tal que permeti "trobar les solucions acordades que siguin positives per a tothom". Pel que fa al requeriment que Mariano Rajoy ha fet a Puigdemont perquè aclareixi si ha declarat la independència, Mas ha optat per no pronunciar-se sense conèixer abans la valoració que se'n fa des del Govern.

Summary: Mas considera el discurs de Puigdemont "un intent de pacificar" i diu que si l'Estat no s'hi avé "cometrà un gran error"


L'expresident de la Generalitat Carles Puigdemont ha subratllat que el la fraternitat, el civisme, i el compromís "democràtic i explícit" amb la no-violència és "l'únic camí" per arribar a la "victòria que va començar l'1-O". Així s'ha expressat l'excap del Govern en un missatge de vídeo que s'ha reproduït durant el Sopar Groc que ha organitzat el PDeCAT de Barcelona, aquest dimecres a la nit a Cotxeres de Sants, dos dies abans del Consell de Ministres a la ciutat, i la vetlla de la reunió entre Quim Torra i Pedro Sánchez, i de representants dels dos executius. A més, Puigdemont ha lloat la tasca de l'exconseller Quim Forn tant a l'Ajuntament de la ciutat com al capdavant del departament d'Interior. Puigdemont ha reivindicat "l'esperit de l'1-O" i, en vigílies de la "provocació" del Consell de Ministres a Barcelona, l'expresident ha fet una crida a conjurar-se per mantenir la fidelitat al compromís cívic i pacífic. En aquest sentit, l'expresident ha reclamat que s'acabi "bé" la feina per tal que el "sacrifici" dels presos, "exiliats" i de tothom qui està "amenaçat" per la Fiscalia tingui finalment "un sentit". D'altra banda, Puigdemont ha lloat la figura de Forn, a qui ha descrit com una persona "honorable, honesta, demòcrata" i que va demostrar a l'Ajuntament i a la Generalitat que entén què vol dir "servir la gent". En aquesta línia, l'expresident ha remarcat la gestió de Forn durant els atemptats a Barcelona i Cambrils, ara fa un any i mig, com durant l'1-O.

Summary: Puigdemont diu que el compromís "democràtic i explícit" amb la no-violència és "l'únic camí" fins a la victòria


La patronal de l'oci nocturn, FECASARM, ha assegurat aquest dimarts que "moltes discoteques s'han fet enrere" i finalment no reobriran per la revetlla de Sant Joan. La decisió s'ha pres arran del canvi promogut per la Generalitat, que va dictar una resolució que prohibeix el ball a les pistes excepte en el cas de persones amb contacte habitual i que s'hagin registrat prèviament. Segons ha explicat el secretari general de la FECASARM, Joaquim Boadas, molts establiments "han decidit esperar a que es flexibilitzin les condicions" perquè obrir ara és "totalment inviable". "No es poden canviar les regles del joc a mig partit", ha criticat, afegint que moltes empresaris ja havien tret treballadors de l'ERTO i fet comandes.  La patronal de l'oci nocturn assegura, d'acord amb les dades de la seva homòloga estatal Spain Nightlife, que prop del 50% dels locals a l'Estat estan en risc de tancar definitivament abans de finals d'any.  La FECASARM recorda que en molts casos "acumulen deutes només en concepte de lloguer de fins a 150.000 euros, als que s'ha de sumar el que s'ha ajornat en concepte de tributs i cotitzacions a la Seguretat Social, més el préstec ICO". A més, també denuncia que encara no s'ha tancat un acord per a la pròrroga dels ERTO.  La patronal lamenta els "canvis normatius sobtats i la inseguretat jurídica" generada, i avisa també que restringir l'oferta d'oci nocturn impulsarà els botellots i altres activitats prohibides, com festes il·legals on no hi haurà controls sanitaris.  Finalment, la FECASARM ha demanat al departament de Salut que aclareixi si, amb la nova norma a la mà, es pot permetre el ball en els reservats de les discoteques.

Summary: La FECASARM assegura que "moltes discoteques s'han fet enrere" i no reobriran per la revetlla pels canvis sobre el ball


Un home s’enfronta a catorze anys de presó i la seva exparella a vuit anys per intentar matar a trets un amic d’ella a Sant Carles de la Ràpita (Montsià). Els fets es remunten al 13 de desembre del 2017. Segons l’escrit d’acusació del fiscal, a primera hora de la tarda els dos homes van discutir a la via pública i l’acusat va colpejar la mà de la víctima amb una bola de ferro amb mànec i lligada a una corda. Cap a les cinc de la tarda, l’acusat i l’exparella van anar a buscar la víctima al bar on treballava “de comú acord i amb la intenció d’ocasionar-li la mort”, segons el fiscal. El cas arribarà a judici en els propers mesos a l’Audiència de Tarragona.  Quan van entrar al bar ‘Punxa’m pinxo’ del carrer Sant Isidre de la Ràpita, el processat, de nacionalitat espanyola i 51 anys, va treure una arma de foc del calibre 7,65 mm i va disparar un primer tret dirigit al tronc de l’home, d’origen africà i de 48. La bala, però, va impactar a la part alta de la porta del bany. Tot seguit els tres van quedar situats a l’interior d’un petit lavabo. L’acusat va disparar un segon tret dirigit al cap de la víctima, però aquest va abaixar el cap i la bala li va impactar a l’omòplat.  Aleshores la víctima va empènyer l’acusada, de 34 anys i també d’origen africà, que va caure cap al darrere contra l’acusat trencant una porta interior del lavabo. El processat va disparar un tercer tret dirigit a la víctima, que va evitar l’impacte a l’agafar-li la mà. Aquest moviment va fer que el projectil impactés a la cama dreta de la dona i contra el marc de la porta del bany.  En aquell moment, la víctima es va poder desempallegar dels dos acusats i va sortir al carrer. L’acusat va prémer el gallet per quart cop apuntant cap a l’esquena de la víctima, però el tret no es va disparar per una errada en l’arma. Finalment, l’acusat va tornar a entrar al bar i, després de parlar breument amb l’exparella, va fugir mentre la dona es quedava a l’interior de l’establiment ferida damunt d’una taula.  Els Mossos d’Esquadra es van fer càrrec de la investigació i, després de comprovar la seqüència enregistrada per les càmeres de seguretat, van arrestar la dona com a còmplice d’un homicidi en grau de temptativa. Tot i això, tant ella com la víctima van ingressar a l’hospital Verge de la Cinta. L’endemà, el processat es va personar a la caserna de la Guàrdia Civil de la Ràpita per lliurar-se a la policia.  Durant l’escorcoll a domicili de l’home, els Mossos van intervenir més de 200 cartutxos, unes manilles, una credencial de la Guàrdia Civil falsificada i 171 armes blanques entre navalles i matxets. L’individu no tenia permís d’armes. La jutgessa d’Amposta va decretar presó provisional comunicada i sense fiança per a l’home i la dona.  La fiscalia demana per a l’home vuit anys de presó per un delicte d’homicidi en grau de temptativa; quatre anys de presó per un delicte de lesions; dos anys de presó per tinença il·lícita d’armes, i 1.080 euros de multa per un delicte lleu de lesions. La dona s’enfronta a vuit anys de presó per temptativa d’homicidi. A més, la fiscalia sol·licita que indemnitzin la víctima de forma conjunta i solidària amb gairebé 6.000 euros per les lesions, els dies d’hospitalització i de baixa, i les seqüeles derivades de la ferida per arma de foc. El ministeri públic també vol que l’home indemnitzi l’exparella amb la quantitat que determini la prova pericial pel tret que va rebre a la cama.

Summary: El fiscal demana fins a 14 anys de presó per intentar matar un home a trets a Sant Carles de la Ràpita


Un curtcircuit en una torra d'alta tensió negada pel desbordament del Ter deixa sense llum part dels veïns de Verges, Jafre i la Tallada d'Empordà. L'incident s'ha produït pels volts de les cinc de la tarda en una de les torres properes a la mota on hi havia molts curiosos pendents si finalment desborda i l'aigua arriba a la localitat. Els Bombers han informat a la companyia elèctrica que no podrà reparar l'avaria fins que baixi el nivell de l'aigua. A més, la crescuda del riu ha generat una esquerda "considerable" al pont de la carretera que salva el Ter i que connecta amb la C-31, una via molt transitada. Ara la preocupació dels veïns de Verges és que l'aigua no salti la mota i obligui a desallotjar veïns.

Summary: Un curtcircuit en una torre d'alta tensió negada deixa sense llum els veïns de Verges, la Tallada i Jafre


L'alcalde de Reus, Carles Pellicer, i la regidora de Cultura, Montserrat Caelles, han presentat aquest dimarts les línies estratègiques i la imatge de Reus Ciutat de la Música 2018, un projecte que vol aprofitar l'herència de la Capital de la Cultura Catalana Reus 2017 i, alhora, posar en valor un dels eixos de programació artística amb què compta la ciutat. Durant tot l'any i sota el paraigües de la Ciutat de la Música 2018, s'uniran esforços per rellançar la programació que ja es du a terme a Reus, es donarà continuïtat a projectes musicals nascuts el 2017, es buscaran propostes innovadores i, en definitiva, es posarà en valor artistes, músics i projectes musicals de qualitat. L'alcalde ha remarcat que "Reus és una ciutat amb un gran bagatge cultural i amb una riquesa en l'àmbit musical des de fa molts anys que ha fet que siguem referent arreu del territori; els equipaments culturals que desprenen història, patrimoni i programacions de qualitat durant tot l'any fan que siguem punt de referència per a molts tipus de públic diferent". La Ciutat de la Música 2018 ja té imatge pròpia, amb una tipografia que recorda la capitalitat cultural per tal de conservar el referent que ha suposat per a la projecció de ciutat l'esdeveniment. El logo, de tonalitats liloses, sorgeix d'una nota a la lletra 'R' que es desenvolupa durant el 2018 a mode de 'crescendo'. Objectius i pressupost La Ciutat de la Música 2018 es proposa diferents objectius per tal d'aconseguir posar en valor l'activitat musical que es fa a Reus, al Camp de Tarragona i a tot el país, i també per oferir la ciutat com a escenari per promoure tot tipus de propostes.  Per tal de valorar les propostes i definir el programa es crearan diferents comissions de treball per tal de donar continuïtat a les taules de treball engegades amb la capitalitat i formada per experts en l'àmbit musical. La voluntat és també oferir projectes solidaris i inclusius, amb un treball transversal entre les regidories de Cultura, Benestar Social i Participació, entre altres. La regidora de Cultura, Montserrat Caelles, ha explicat que "la programació és en aquests moments viva". "Treballem conjuntament amb entitats, professionals de la música, centres formatius i altres institucions per veure com podem encaixar dins la programació la gran quantitat de propostes que ens arriben", ha afegit. El pressupost extraordinari de l'Ajuntament per a la Ciutat de la Música Reus 2018 és de 175.000 euros i es complementarà amb les aportacions d'altres institucions, com la Diputació de Tarragona i la Generalitat de Catalunya, i també amb el patrocini d'empreses privades, com per exemple Vermuts Miró, amb qui s'ha arribat a un acord per continuar el cicle Vermusic.

Summary: Presentades les línies estratègiques i la imatge de Reus Ciutat de la Música 2018


La idea és que el prototip pugui ser reproduïble arreu del món ACN Manresa.-Un grup format per personal de la UPC de Manresa i antics alumnes han desenvolupat un prototip de respirador de baix cost que podria funcionar en zones amb una infraestructura mèdica mínima. L'aparell, batejat com a resUPCManresa, rondaria els 750 euros gràcies al fet que està fabricat amb materials de baix cost i utilitza programari lliure. Segons explica la universitat, en un comunicat, aquest prototip té prestacions superiors a les d'altres alternatives publicades. La idea, afegeixen, és que pugui ser reproduïble arreu del món. El projecte s'ha acabat desenvolupant gràcies a una línia extraordinària d'ajuts de la UPC - BarcelonaTech per fer front a la covid-19. Parteix d'una proposta de disseny oberta, amb hardware obert, especificacions mecàniques obertes, components de baix cost i fàcilment subministrables, i software lliure i obert. Entre les especificacions de l'aparell hi ha que, a partir d'un respirador tipus Ambu, el sistema de palanca es pot construir amb materials diversos, com el plàstic, l'alumini o la xapa, o fabricats per impressió 3D de baix cost. El control és senzill i, a més, l'aparell preveu una autonomia mínima de 30 minuts sense estar connectat a la xarxa elèctrica, un fet que permetria utilitzar-lo en trasllats o per fer front a interrupcions momentànies de subministrament elèctric. La intenció dels promotors és desenvolupar, simultàniament, un sistema per agrupar, en una única pantalla, la informació en temps real de l'estat de ventilació de diversos pacients, de forma que es pugui verificar ràpidament la situació general.

Summary: La UPC de Manresa desenvolupa un respirador de baix cost que funcionaria amb una infraestructura mèdica mínima


Els delegats de les associacions de donants de sang del Gironès i el Pla de l’Estany s’han reunit aquest dissabte a Salt (Gironès) en la 35a trobada de delegats de les comarques gironines. En total, unes 70 persones s’han reunit a la factoria cultural de la Coma Cros per compartir informació i, posteriorment, han participat en un dinar de germanor. Les dues entitats han fet una crida perquè més joves donin sang i se sumin a les files d’aquestes entitats sense ànim de lucre. Assenyalen que les organitzacions estan envellint perquè els seus membres cada cop són d’edats més avançades. Per això, s’han marcat com objectiu renovar-se, atreure gent més joves i potenciar la seva presència a les xarxes socials. En aquest sentit, recorden la importància de la seva tasca ja que, segons els seus càlculs, una sola donació de sang pot ajudar a salvar tres vides. D’altra banda, durant la jornada, el Banc de Sang i Teixits ha donat a conèixer que calen més donacions de plasma.  Un dels delegats de l’associació de donants de sang de Salt i membre de la junta permanent de l’associació que engloba a totes les comarques gironines, Josep Maria Seguí, ha explicat que la trobada d’aquest dissabte ha estat “un èxit”. La reunió, que es fa cada any, ha comptat amb la presència de l’alcalde de Salt, membres de l’associació gironina de donants de sang i del Banc de Sang i Teixits. Hi estaven convocats els 60 delegats del Gironès i el Pla de l’Estany. En total, l’Associació de Donants de Sang de tota la demarcació de Girona compta amb uns 250 delegats.  La trobada ha servit per intercanviar coneixements, informació i donar a conèixer els objectius que s’han marcat les dues entitats de cara al 2016 o pels propers anys. En principi, la seva voluntat és sumar col·laboradors més joves i trobar donants també més joves. Segons ha explicat Seguí, “costa molt” engrescar el jovent perquè se sumi al projecte o participi donant sang. No obstant això, no es donen per vençuts, i han aprofitat l’acte d’aquest dissabte per fer una crida: “Cada cop els membres de les entitats es fan més gran i nosaltres ens interessa tenir més presència a les xarxes socials, això només podrem aconseguir-ho si comptem amb més joves perquè ens ajudin en aquest àmbit”, ha detallat.  Al mateix temps, Seguí ha comentat que continuaran treballant per aconseguir que els joves de més de 18 anys s’apuntin a les diverses activitats que realitzen o siguin més conscients  de la importància d’un gest com és donar sang. “Una sola donació pot arribar a salvar tres vides”, ha recordat. En aquest sentit, Seguí ha comentat que tot i la mancança de gent jove, cada cop la ciutadania està més sensibilitzada i mentalitzada sobre la importància d’aquesta mena de donacions. “Creiem que es deu a que el 60% de les bosses de sang s’utilitzen per persones que pateixen càncer i com que és una malaltia molt greu i estesa entre la població, la gent cada cop vol ajudar més”, ha detallat.  Paral·lelament, les dues associacions també han explicat que volen ampliar el nombre de socis que hi treballen de forma altruista. En aquest sentit, Seguí també ha donat a conèixer que darrerament han notat un increment de nous donants. “Cada cop notem més gent que dóna sang per primer cop”, ha assenyalat. Un fet que se suma a l’augment de les donacions per part de persones immigrants o nouvingudes a les comarques gironines. “Només a Salt, el 22% de les donacions que es fan són de ciutadans de la comunitat marroquina”, ha afegit.  D’altra banda, durant la trobada, el Banc de Sang i Teixits ha donat a conèixer que hi ha mancances pel que fa a les donacions de plasma i, per això, ha demanat el suport de la ciutadania.

Summary: Les associacions de donants de sang del Gironès i el Pla de l’Estany fan una crida als joves


El Síndic de Greuges ha obert una actuació d'ofici amb l'objectiu que els drets dels presos en vaga de fam quedin garantits. Rafael Ribó està en comunicació amb la Direcció General de Serveis Penitenciaris i la direcció de la presó de Lledoners per supervisar l'aplicació del protocol que se segueix en aquests casos. També obre un canal de comunicació permanent amb la comissió de seguiment de la vaga de fam creada pel Col·legi Oficial de Metges de Barcelona. D'altra banda, el Síndic ha demanat al TC que resolgui els recursos d'empara presentat pels líders independentistes, i creu que una dilació excessiva obre la porta a recórrer als tribunals europeus sense exhaurir els recursos interns. A tall d'exemple, Ribó ha recordat que l'article 507 de la Llei d'enjudiciament criminal atorga als tribunals penals ordinaris un màxim de 30 dies per resoldre recursos referents a decisions que decretin o perllonguin la presó provisional.  Al seu parer, els recursos d'una persona privada de llibertat s'han de tramitar de forma "preferent" i tractar-se amb la "màxima urgència", com ja ha fet en algunes ocasions el mateix TC, recorda el Síndic. Les dilacions excessives, continua, es podrien considerar una "denegació de justícia i podrien obrir la porta a recórrer" per violacions del Conveni europeu de drets humans davant del Tribunal Europeu, sense haver exhaurit tots els recursos interns.

Summary: El Síndic de Greuges vigilarà que es garanteixin els drets dels presos en vaga de fam


Cuixart, després de les querelles: "Diem prou, volem tribunals que defensin el poble; prou de tribunals que ataquen la voluntat del poble" ACN Tarragona.-El president de l'ANC, Jordi Sànchez, ha fet una crida aquest dijous al vespre a "fer cua des de les 9 del matí" davant dels col·legis electorals l'1 d'octubre per "guanyar la llibertat". "Quinze dies a treballar a fons, a no perdre el somriure, ni caure en provocacions; [...] nosaltres a la nostra amb la papereta, els clavells i el somriure", ha assegurat des del Tarraco Arena, en l'acte unitari que ha donar el tret de sortida a la campanya dels partits independentistes de cara l'1-O.  Just abans ha intervingut el president d'Òmnium Cultural, Jordi Cuixart, que ha assegurat que es mantindran "dempeus fins l'1-O". Cuixart ha afirmat també que els catalans han de dir "prou" i reclamar "uns tribunals que defensin el poble" i que no serveixen per, ha afegit, "atacar la voluntat del poble".  Tant el líder d'Òmnium Cultural com Sànchez han celebrat l'acord entre l'ajuntament de Barcelona i la Generalitat durant els discursos al "míting il·legal més important de la història", ha assegurat el president de l'ANC.  Al tram central de l'acte, el president d'Òmnium Cultural ha assegurat que el govern "autoritari" del PP  ha dut Catalunya a un "estat d'excepció". I en aquest sentit ha assegurat que "només el poder de la gent" podrà "mantenir la democràcia". És en aquest context que Cuixart, just l'endemà de l'anunci del fiscal general d'investigar 712 alcaldes i de les querelles anunciades aquest dijous contra dirigents sobiranistes, ha reclamat uns tribunals que "defensin el poble".  "Prou de tribunals que ataquin la voluntat del poble; n'estem tips, farts", ha arengat des del Tarraco Arena Plaça. A més, Cuixart, que ha assegurat que mantindran "dempeus" fins a l'1-O, ha parlat del primer diumenge d'octubre com de la "revolució de les urnes" i ha assegurat que no ho "atura ningú". "Rere cada amenaça, cada insult, cada querella, cada menyspreu, refermem la nostra voluntat insubornable", ha insistit Cuixart Jordi Sànchez, president de l'ANC, ha arrencat el seu discurs parlant de l'acte d'aquest dijous a la nit com del "míting il·legal més important de la història d'aquest país". Sànchez, que ha definit el referèndum com a "imparable", ha fet una crida ara a treballar de cara l'1-O sense "perdre el somriure ni caure en provocacions". Ha assegurat, així, que les persones que Interior "recluta" per enviar a Catalunya "no són mala gent". "Són funcionaris a les ordres dels que volen silenciar-nos; [...] No caiguem en provocacions, nosaltres a la nostra; amb paperetes, clavells i somriures; i l'1-O a fer cua des de les 9 del matí per guanyar la llibertat", ha reblat.  L'ANC també ha aprofitat l'acte d'aquest dijous per presentar l'espot de campanya. A l'anunci, es dona la benvinguda a la "llibertat", el "futur", el "país "nou", i a la "república", i s'acomiada el "menyspreu", "les pors", "la injustícia", les "incerteses" i les "amenaces".

Summary: Sànchez crida a "fer cua des de les 9 del matí" per votar l'1-O i "guanyar la llibertat"


La companyia compta amb 324 establiments als seus mercats principals de Catalunya i Navarra ACN Barcelona.-Caprabo ha obtingut un benefici net de 7,3 milions d’euros a l’exercici 2015 i ha registrat una millora del resultat d’explotació que passa dels 24,1 milions als 26,8 milions d’euros. Segona ha informat la companyia aquest dimarts en un comunicat, aquest és el millor resultat d’explotació dels últims set anys i “les xifres de l’últim exercici consoliden la tendència de millora dels últims dos anys” en aquest apartat. En aquest exercici Caprabo ha aconseguit mantenir lleugerament a la baixa la seva facturació bruta (a Catalunya i a Navarra), situant-se en els 1.124 milions d’euros, el que representa una caiguda del 0,3% respecte als 1.127 milions de 2014).   “Els resultats positius de Caprabo avalen l’aposta estratègica de la companyia per la innovació a través d’un supermercat de nova generació, els nous formats i la multicanalitat i per la producció de proximitat i per l’expansió a través de franquícies en el seu principal mercat. A més, la millora dels resultats es produeix gràcies a les iniciatives d’eficiència operativa que la companyia està impulsant en els últims anys”, ha afirmat la companyia en un comunicat.  Caprabo ha tancat l’exercici (a data de 31 de gener) amb 324 supermercats en els dos mercats estratègics de Catalunya i Navarra, dels que 42 són franquícies.  Al llarg de l’any ha incorporat 12 establiments comercials a la seva xarxa de botigues i ha tancat 7 supermercats. En el primer semestre del 2015 s’ha materialitzat l’operació de desinversió en les 50 botigues de Madrid i Castella-La Manxa, el 16% de la facturació, que ha suposat un impacte negatiu al 2015 de 9,3 milions d’euros en operacions interrompudes. La companyia preveu renovar tota la seva xarxa de supermercats amb una inversió estimada de 80 milions d’euros. En el terreny de la innovació, el comunicat afirma que Caprabo es va convertir en la primera companyia de supermercats que va llençar una app de compra completa al mercat, que el 2015 ha representat el 16% de l’activitat online de la companyia.

Summary: Caprabo guanya 7,3 milions d’euros el 2015


El president de la Cambra dels Comuns diu que va ser "un privilegi" rebre a l'expresidenta del Parlament Carme Forcadell i que ell permetria un debat sobre la independència d'un territori del Regne Unit. Preguntat pel diputat gal·lès, Hywel Williams, aquest dimecres a Westminister sobre si permetria una discussió al parlament britànic sobre la independència de Gal·les, John Bercow ha assegurat que seria "totalment possible" i que tant ell com els diputats tenen "immunitat" per les seves intervencions. "Poden fer-ho sense repercussions gràcies a la seva llibertat d'expressió", ha dit. A més, ha reblat que aquesta és una qüestió de "principis democràtics" i que estan "satisfets" amb el seu sistema parlamentari. "Amb tots els respectes, podrien ser imitats per altres que diuen estar compromesos amb la democràcia", ha suggerit. Bercow també ha remarcat que ell té "immunitat" per la manera en com dirigeix el parlament britànic. D'altra banda, el president de la Cambra dels Comuns ha agraït al diputat gal·lès que fes aquesta pregunta perquè li ha "permès" recordar la visita de Forcadell a Westminister. "Va ser un privilegi", ha dit. John Bercow és president de la Cambra dels Comuns des del 2009 i membre del partit tory de Theresa May, primera ministra del Regne Unit.  Carme Forcadell està sent jutjada des de dimarts al Tribunal Suprem i s'enfronta a acusacions de rebel·lió i sedició per, entre d'altres actes, permetre un debat sobre la independència de Catalunya.

Summary: El president de la Cambra dels Comuns recorda la visita de Forcadell i diu que ell permetria un debat d'independència


El conductor d'un turisme, F.F.S., de 41 anys i veí de Badalona, ha mort aquesta matinada després que per causes que s'estan investigant el seu vehicle ha sortit de la via al punt quilomètric 201 de la C-31 en sentit Mataró, a Sant Adrià de Besòs (Barcelonès). Segons ha informat el Servei Català del Trànsit els Mossos d'Esquadra han rebut l'avís de l'accident a les 2.48 hores de la matinada. Al punt del sinistre s'hi ha desplaçat vuit patrulles dels Mossos d'Esquadra, dues dotacions dels Bombers i tres ambulàncies del Sistema d'Emergències Mèdiques. L'accident ha obligat a restringir la calçada entre les 03.00 i les 05.18 h de la matinada.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Mor el conductor d'un turisme en sortir de la via a la C-31 a Sant Adrià de Besòs


El Comú de Lleida ha denunciat que l'Ajuntament de Lleida va acabar ingressant l'any passat 141.863 euros en concepte de venda de solars dels 3.727.010 euros que havia previst l'equip de govern municipal en el pressupost municipal del 2015. L'agrupació d'electors lamenta que "lluny de rectificar, l'equip de govern perpetua aquesta manera de procedir, i per al 2016 gairebé dobla la previsió pressupostària –per la venda de solars- situant-la per sobre dels 6 milions". Per la seva banda, el grup municipal de CiU considera que l'equip de govern d'Àngel Ros "segueix estirant més el braç que la màniga" ja que "ha vulnerat de nou el cartipàs autoritzant factures sense partida pressupostària per un import de 1,3 milions d'euros". La liquidació del pressupost de l'Ajuntament de Lleida del 2015 ha posat de relleu que "dels prop de 4 milions pressupostats de venda de solars, la Paeria només n'ha materialitzat 141.000 euros". Des del Comú de Lleida asseguren que entre el 2009 i el 2015 "la Paeria ha inflat les previsions d'ingressos per venda de solars en 27.335.726 euros". Altrament, el Comú també han denunciat que al 2015 l'equip de govern del PSC va pressupostar 7.987.019 euros del capítol 6 -el d'inversions- "però finalment se n'ha executat només un 72,41%", fet que representa que "la Paeria deixa de fer el 27,59% de la inversió que va preveure fruit de la seva mala previsió i falta de rigor pressupostari".  Pel regidor Carlos González, l'Ajuntament "no es pot permetre deixar de finançar al voltant d'una quarta part de les inversions per incompliment de les previsions en venda de solars". També ha criticat que si es fan els comptes "posant ingressos del tot irreals" la Paeria es veu abocada "a obtenir ingressos d'altres partides per fer les inversions necessàries". "La manipulació comptable per treure pit amb números ficticis, del tot desajustats de la realitat, demostra no només una deficient gestió del diner públic, sinó que desvirtua el caràcter inicial de les inversions programades en el pressupost", ha denunciat González.  En aquest sentit ha demanat una "reflexió" al PSC, de la mateixa que als grups de C's i ERC-Avancem, que van donar suport als comptes. Des del Comú proposen que els pròxims pressupostos es facin "amb responsabilitat i ajustant la previsió d'ingressos per venda de solars a la realitat". CiU assegura que l'equip de govern "segueix estirant més el braç que la màniga" Per la seva banda, el president del grup municipal de CiU, Toni Postius, ha reprovat la gestió econòmica de l'equip de govern "basada en estirar més el braç que la màniga" i ha assegurat que ha vulnerat el cartipàs municipal incomplint l'apartat de control de la despesa "després d'autoritzar factures sense partida pressupostària al darrere" per un import de 1,3 milions d'euros . Segons Postius, l'equip de govern socialista "segueix fent el que vol i saltant-se el compromís pactat per tots els grups, al donar llum verda a 723 factures per valor d'1,6 milions d'euros, de les quals, 642, que suposen 1,3 milions d'euros, tenien data posterior a la signatura del cartipàs". El president del grup de CiU ha remarcat que aquest nou reconeixement de crèdit se suma als 1,7 milions d'euros de l'any anterior, motiu pel qual "en total els lleidatans hauran de fer front al pagament de 3,2 milions d'euros en factures que ningú coneixia perquè no s'ha fet una planificació responsable i que podrien destinar-se a reduir l'IBI, a ajudar famílies, a subvencions per a entitats de la ciutat o baixar altres taxes municipals".  Toni Postius ha recordat que l'Ajuntament de Lleida està sotmès a un pla de sanejament perquè "des que Àngel Ros és alcalde, el deute s'ha incrementat en més de 100 milions d'euros, el que representa que els lleidatans paguen 14.000 euros al dia o 600 euros cada hora". Davant aquesta situació, CiU vol cercar la complicitat de la resta de grups polítics per aturar "aquesta disbauxa i descontrol de la despesa que acaba pagant el ciutadà".  La Crida-CUP demana destinar a fins socials el superàvit de la Paeria del 2015 Altrament, el grup municipal de la Crida per Lleida-CUP planteja que els 425.000 euros de superàvit amb què la Paeria va tancar l'exercici 2015 es destinin a garantir pressupostàriament partides destinades a cobrir necessitats socials que ajudin a pal·liar situacions d'emergència que es donen a la ciutat de Lleida. La formació proposa que aquests diners es destinin a implementar un pla integral per a les persones temporeres que arriben a Lleida durant la campanya de la fruita, per tal que quedin cobertes les seves necessitats vitals i no hagin de dormir al carrer. Així mateix, la Crida reclama un "pla de xoc" que inclogui mesures com ara la dotació pressupostària per habilitar un alberg municipal públic que doni acollida a totes les persones sense llar o l'assignació de recursos a fi d'assolir la cobertura en els serveis bàsics per a les llars amb situacions d'atur o precarietat greu.  La Crida-CUP també proposa que part del superàvit anunciat per l'equip de govern de la Paeria es destini a combatre l'atur amb mesures com ara l'increment de fons de l'Institut Municipal d'Ocupació. Per últim, la formació anticapitalista aposta per un increment dels recursos públics destinats a espais residencials d'emergència per a dones i infants que pateixen violència masclista, subratllant la necessitat d'aplicar mesures integrals de seguretat i atenció psicològica i professional.

Summary: El Comú denuncia que els ingressos de la Paeria per venda de solars al 2015 van ser un 96% inferiors al pressupostats


Els Mossos d'Esquadra de la comissaria de Vielha (Val d'Aran) van detenir el dia 29 de febrer dos homes, de 28 i 29 anys, el primer de nacionalitat palestina i el segon marroquina, veïns de Toulosse (França), com a presumptes autors d'un delicte contra la salut pública. Portaven 14 quilos de marihuana seca i apunt per ser consumida. Segons estimacions de l'Oficina Central Nacional d'Estupefaents la droga comissada estaria valorada en més de 15.000 euros. Una patrulla de mossos va detectar dos turismes que circulaven a una velocitat excessiva per la carretera N-230, en direcció a França. La patrulla va seguir els vehicles i va poder interceptar-ne un d'ells. Quan els mossos s'hi van acostar van notar una forta olor de marihuana que sortia del maleter. L'interior d'aquest estava ple de bosses d'escombraries amb cabdells de marihuana seca.  Arran de la troballa els dos ocupants del vehicle van quedar detinguts per la seva presumpta relació amb un delicte de tràfic de drogues. Els detinguts van passar l'1 de març a disposició del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia a Vielha. El jutge va decretar l'ingrés a presó sense fiança per a tots dos.

Summary: A presó dos homes que van ser interceptats a Vielha quan es dirigien a França amb més de 13 quilos de marihuana


Els Bombers de la Generalitat treballen en un incendi forestal que s’ha declarat de matinada a Saus, Camallera i Llampaies, a l’Alt Empordà. La tramuntana fa avançar el foc en sentit sud cap a Vilopriu i, segons les primeres estimacions, les flames ja haurien afectat unes 60 hectàrees de vegetació forestal i agrícola. L’avís del foc s’ha rebut a les 02.57 hores d’aquest dissabte a tocar del peu del quilòmetre 7,3 de la GI-623, a l’est del nucli de Saus en la zona coneguda com paratge de la Creu. Hi ha treballant a la zona 31 dotacions terrestres de Bombers –amb l’ajuda d’ADF- i s’espera que a primera hora del matí s’hi incorporin 7 mitjans aeris (1 helicòpter de comandament, 2 avions de vigilància i atac i 4 helicòpters bombarders) Pagesos de la zona estan col·laborant en les tasques d’extinció llaurant camps, cosa que facilita punts d’ancoratge de l’incendi. Empeses per la tramuntana que bufa a la zona (amb ratxes entre 20 i 30 km/h), les flames han avançat en sentit sud fins al puig de Valldevià (165 metres) i hores d’ara es troba a tocar de la carretera GIV-6232, al nord de Vilopriu (Baix Empordà). La humitat relativa a la zona de l’incendi és del 45% en aquests moments. Segons ha explicat el delegat d'Interior a Girona, Albert Ballesta, el foc ha començat al terme de Camallera, a prop de la carretera que va a l'Escala. Tot i que no ha volgut referir-se a les causes no es descarta que sigui intencionat, tenint en compte el lloc on s'ha iniciat i els antecedents d'incendis a la zona. La tramuntana que bufa a la zona ha ajudat a propagar el foc ràpidament.El foc ja ha afectat unes cent hectàrees, de les quals 60 calcinades. Amb tot, ara el foc no creix més, ha quedat aturat al sud de Vilopriu i els bombers preveuen poder-lo perimetrar en les pròximes hores. Els bombers centren els esforços al cap perquè l'incendi no avanci cap a Colomers.  Ballesta ha explicat que no s'han hagut de fer desallotjaments i que s'ha indicat a la gent que quedi confinada a casa. Els alcaldes de Camallera, Vilopriu i Garrigoles han activat tractors i els adf cubes d'aigua, cosa que ha permès que el foc no s'eixampli a través dels camps de rostolls.

Summary: Es declara un incendi forestal a Saus, Camallera i Llampaies, a l’Alt Empordà


Una vuitantena de persones han participat a la concentració conjunta a Tortosa, aquest dijous a la tarda, dels sindicats d'ensenyament, salut i administració pública, CGT, USPEC, ASPEC i CATAC-IAC. Els docents i els treballadors de salut i de l'administració han reclamat que es reverteixin les retallades de sous i personal que van assumir durant la crisi. Els portaveus sindicats han defensat que, després de cinc anys de creixement econòmic, toca fer-ho notar al sector públic, amb el retorn de les pagues i objectius pendents, la reducció de ràtios a classe o les millores laborals dels professionals interins de la salut, entre d'altres.  Segons dades sindicals, un 16% dels docents de les Terres de l'Ebre han secundat la vaga, mentre que un 10% de metges i infermeres ho han fet a l'assistència primària i un 1,5 % als hospitals. CATAC-IAC ha remarcat que a l'Hospital Verge de la Cinta fins a dos torns no han pogut sumar-se a la vaga perquè ja treballen amb serveis mínims i no els ha estat possible.

Summary: Una vuitantena de participants, a la concentració conjunta dels sindicats d'ensenyament i salut a Tortosa


Davant l’anunci del Departament d’Ensenyament  i els serveis territorials del Baix Llobregat de tancar 21 línies de P3 el pròxim curs, els grups parlamentaris del PSC i Catalunya Sí que es Pot han presentat una proposta de resolució al Parlament per evitar-ho. Els dos grups acusen el Govern de "voler empobrir l'educació pública" tancant aules amb l'excusa de la baixada de la natalitat en comptes de veure aquesta circumstància com una oportunitat per baixar les ràtios a les aules. Recorden, a més, que el tancament dels 21 grups previstos inicialment suposaria la pèrdua de 42 llocs de treball que es podrien destinar, apunten, a "atendre l'atenció a la diversitat i garantir l'èxit escolar".  A la proposta de resolució, els dos grups signants recorden que l'"escola pública és un instrument de cohesió social i d’igualtat d’oportunitats, que no pot ser retallat si volem garantir una societat pròspera amb persones empoderades i un futur millor". El tancament que proposa la Generalitat, afegeixen, "és un atac directe a l’oferta de places públiques a la comarca, i condiciona la decisió de les famílies que tenien intenció d’optar a una plaça".

Summary: PSC i Catalunya Sí que es Pot reclamen al Parlament que no es tanquin línies de P3 al Baix Llobregat


El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha anul·lat el reglament de participació ciutadana de l'Ajuntament de Barcelona, que preveu les consultes i multiconsultes, perquè no explicita que cal demanar permís al govern espanyol per aprovar aquest tipus d'iniciatives. El reglament inclou una referència al fet que cal complir amb la "legislació aplicable" abans de convocar la consulta, però el tribunal considera que "deixar a la interpretació d'aquest precepte el compliment d'aquest requisit permetria la convocatòria de la consulta sense sol·licitar la preceptiva autorització", prevista en la Llei reguladora de les Bases del Règim Local. També al·lega que va faltar un tràmit d'exposició pública quan es van fer certes modificacions en el text. La sentència de la sala contenciosa-administrativa cita l'article 71 de la Llei reguladora de les Bases del Règim Local, que apunta que els alcaldes poden sotmetre a consulta assumptes de competències municipal quan hi hagi una majoria absoluta del ple del consistori i una autorització del govern central.  El tribunal condemna l'Ajuntament a pagar les costes del procediment judicial, amb un límit de 3.000 euros. La denúncia la va presentar l'entitat Advocats Catalans per la Constitució, i estava dirigida contra el consistori, contra l'Associació per a la Transparència i la Qualitat Democràtica i contra la Federació d'Associacions de Veïns i Veïnes de Barcelona (FAVB).

Summary: El TSJC anul·la el reglament de consultes de Barcelona perquè no explicita que cal demanar permís al govern espanyol


El ple municipal de Terrassa no va aprovar aquest dijous la proposta del govern per renovar la flota d'autobusos, una mesura que el govern municipal format per PSC i CDC considera "urgent", més encara després que s'hagin produït "incidents" amb alguns dels vehicles. El tinent d'alcalde de Territori, Marc Armengol, ha explicat que la proposta estava "molt treballada" en comissió i que hi van haver grups que van votar en contra que no s'havien expressat així en comissió informativa. El portaveu de CDC, Miquel Sàmper, ha anat més enllà i assegurat que "donar la paraula" sobre el sentit del vot en comissió i després votar el contrari al ple és "enganyar a la ciutadania". La proposta del govern era comprar un microbús dièsel, quatre articulats de 18 metres dièsel, i 10 de 12 metres, dels quals sis híbrids, entre 2016 i 2017 amb un pressupost de 4,4 MEUR. Tota l'oposició hi va votar en contra, a excepció del PP que es va abstenir. El govern municipal portava al ple aquesta proposta per renovar la flota d'autobusos municipals tenint en compte que l'últim vehicle que es va comprar va ser el 2012 i que darrerament s'havien produït incidents en alguns vehicles, com un incendi, que fan "urgent i necessària" la renovació, segons Armengol. A més, la proposta volia incorporar el component mediambiental adquirint més vehicles híbrids per sumar a la flota.  Segons han explicat Armengol i Alfredo Vega, portaveu del PSC, la proposta s'havia treballat en comissió informativa amb els grups de l'oposició "i no havia suscitat cap debat extraordinari". C's va presentar una esmena per passar de sis a dos vehicles híbrids per un component econòmic i una segona de Terrassa en Comú (TeC) que suposava "un sobrecost de 600.000 euros" ja que demanava que tots els vehicles menys el microbús fossin híbrids.  Finalment, la proposta del govern va rebre només els vots favorables de les dues formacions que en formen part i els vots en contra de TeC, ERC-MES, C's i la CUP, mentre que el PP es va abstenir. Des del govern municipal han denunciat que no és la primera vegada que passa una cosa així i han assegurat que hi ha grups polítics que canvien el seu vot "en el minut 90". En concret, Vega ha fet una crida a "no pervertir els mecanismes democràtics" assegurant que si hi ha discrepàncies s'han d'expressar durant les comissions per tal de poder continuar treballant i ha alertat que "l'oasi terrassenc de molt debat i capacitat d'acord s'escapa entre els dits". Tant PSC com CDC han considerat que amb aquests vots no s'està castigant el govern sinó a la ciutadania de Terrassa ja que ara els terminis per poder comptar amb nous autobusos, previstos per a l'octubre del 2016, s'allargaran. Armengol ha explicat que ara s'haurà de tornar a treballar la proposta i que la seva voluntat és tornar a parlar amb l'oposició per tal de poder consensuar-ne una. Si la proposta és diferent a la presentada aquest dijous s'hauran de repetir els estudis i els terminis es podrien allargar mesos. D'entrada han refermant la seva aposta perquè part de la flota sigui hibrida, en contra de la rebaixa que proposa C's, i han dit també que la proposta de TeC no la poden assumir econòmicament i l'ha qualificat també d'"una mica esbojarrada" ja que proposava comprar vehicles híbrids de diferents tecnologies "com un experiment". Per això, esperen que "rebaixin" la seva proposta i poder arribar a un punt comú.  Armengol ha expressat el seu "malestar polític" per la situació que es va viure aquest dijous en el ple i ha lamentat que el servei d'autobusos treballarà "amb carències" fins que hi hagi una nova proposta que es pugui portar al ple per aprovar-la. Des de TeC han lamentat que aquest dijous no es pogués aprovar el dictamen per avançar en la renovació de la flota i han considerat que no va poder ser així perquè el govern "va presentar la proposta de manera tancada sense haver compartit abans els criteris amb la resta de grups". Han afegit que la proposta és "contradictòria" amb les conclusions de l'informe tècnic i "absolutament incoherent" amb els seus compromisos polítics en matèria de mobilitat i medi ambient. La formació diu que entenent que hi ha "objectius compartits" va oferir al govern una proposta alternativa "que significava apostar decididament pels autobusos híbrids" amb l'objectiu d'avançar cap a "una ciutat més saludable i amable per als seus habitants", proposta que no va ser acollida.  "Si avui no és possible iniciar el procés de renovació d’autobusos és per què lamentablement la ciutat de Terrassa té un govern PSC-CiU que actua amb supèrbia, com si governés en majoria, menyspreant el treball, el criteri i la disponibilitat de Terrassa en Comú", ha afirmat la formació en un comunicat. Tot i això, TeC ha assegurat que manté el compromís i oferiment per treballar amb el govern "i ajudar-lo a prendre decisions valentes, amb els fets i no només de paraula".

Summary: L'oposició atura la renovació de la flota d'autobusos a Terrassa i el govern municipal denúncia "obstrucció" política


Els forenses que han declarat aquest dimecres al judici contra Antonio Alcaraz, l'expolicia de Girona acusat d'assassinar la cunyada i intentar degollar la dona a Caldes de Malavella el 28 de maig del 2013, han assegurat que les dues nenes que van presenciar el crim pateixen un trauma "impossible de superar". Segons han detallat, l'acusat ha provocat a les filles de la víctima "el màxim rang de xoc traumàtic possible" per haver-les obligat a veure com el seu oncle matava la seva mare a ganivetades. "Han viscut violència i agressivitat a la màxima potència, i infringida per un familiar en qui confiaven", han ressaltat. També han declarat els investigadors dels Mossos d'Esquadra, que sostenen que Antonio Alcaraz va actuar amb premeditació i que tenia el crim planificat.  Tercera jornada del judici contra l'expolicia que s'enfronta a 43 anys de presó per matar la cunyada i intentar degollar la dona davant les dues filles menors d'edat de la víctima mortal. Davant el tribunal de l'Audiència de Girona, aquest dimecres han declarat la psicòloga que ha tractat les nenes durant dos anys i mig i els forenses que han dictaminat quines seqüeles pateixen i patiran.  Segons han detallat els forenses, les nenes tindran seqüeles de per vida perquè, tot i que amb tractament psicoterapèutic puguin aprendre a conviure amb la mort de la mare, l'acusat els hi ha provocat un trauma impossible d'esborrar. Els perits han explicat que les petites, que aleshores tenien 6 i 10 anys, pateixen estrès posttraumàtic i un dol complicat. "Han vist i han patit el màxim rang de xoc que pot tenir un nen d'aquesta edat", han concretat.  Les petites han estat en tractament durant dos anys i mig. La seva psicòloga ha relatat que al principi de la teràpia les nenes estaven molt tenses, molt rígides, disperses, espantades, agitades i no podien parlar del que havia passat. De fet, ha concretat que durant temps van patir una dissociació que impedia que connectessin amb els seus sentiment i, com a mecanisme de defensa, arribaven a fingir que no havia passat res. "Va ser un esdeveniment molt greu per a unes nenes, veure en directe com feien mal a la seva mare, en una situació molt violenta durant la qual es van sentir soles i desprotegides i, a més, que l'agressor fos una persona de confiança", ha descrit la terapeuta. En la mateixa línia, els forenses han assenyalat que per a nenes tan petites una mare ho és tot i, per tant, l'acusat ha fet que visquessin la pitjor situació possible.  Segons la psicòloga, després de dos anys i mig de tractament, les nenes han rebut la semialta. Això no vol dir, però, que estigui superat, sinó que la simptomatologia ha millorat i cal esperar que siguin més grans i estiguin preparades per continuar abordant algunes de les conseqüències del que van viure aquell 28 de maig del 2013.  "Se les pot ajudar a viure amb la pèrdua de la millor manera possible però sabent que és impossible de superar", han ressaltat. Segons els perits, l'entorn familiar sòlid i la teràpia han estat essencials perquè poguessin millorar. Tot i això, han assenyalat que en un futur, algunes vivències com ara celebracions familiars o convertir-se elles mateixes en mares, poden tornar a fer aflorar el trauma.  Premeditat Al judici també han declarat els investigadors dels Mossos d'Esquadra que han explicat que van concloure que l'autor del crim va ser Antonio Alcaraz i que, a més, va actuar amb premeditació quan va esperar la dona i la cunyada a primera hora del matí davant l'habitatge de Caldes de Malavella. Els agents exposen que va planificar l'atac arran de la separació amb la dona, que va tenir lloc tres dies abans. De fet, han explicat que després d'apunyalar les dues dones, l'acusat estava "tranquil" i amb posat "enfadat" però no presentava cap indici de patir un deliri o al·lucinacions.

Summary: Els forenses afirmen que les nenes que van presenciar el crim de Caldes pateixen un trauma "impossible de superar"


L'hospital Trueta de Girona tanca més de la meitat dels llits d'UCI habilitats durant la pandèmia. La directora d'infermeria, Pilar Solé, concreta que l'hospital havia arribat a tenir capacitat per atendre fins a 77 pacients crítics "durant el pic més alt" de la crisi sanitària. Fins ara, ja han tancat tres de les UCI provisionals, alhora que han habilitat una nova unitat específica per atendre pacients covid crítics i semicrítics, que serà permanent. Segons detalla Solé, aquest dimarts preveuen tancar la quarta UCI provisional "si es manté la tendència i no hi ha cap rebrot". En paral·lel, recuperen l'activitat quirúrgica que s'havia ajornat. Actualment compten amb quatre quiròfans i la intenció és recuperar-ne un més cada setmana.  Tancament d'UCI provisionals i recuperació progressiva de l'activitat quirúrgica. Un cop passat el pic de la pandèmia, i sempre que no hi hagi rebrots, el Trueta preveu recuperar paulatinament l'activitat habitual. L'hospital havia arribat a comptar amb 77 llits per atendre pacients crítics per la covid-19. A finals d'abril, ja van tancar dues de les UCI provisionals (la 3, ubicada a l'hospital de dia polivalent i endocrionòlogic, i la 5, situada a urgències pediàtriques).  La tendència a la baixa de l'impacte de la pandèmia i la creació d'una unitat específica per a pacients de coronavirus (crítics i semicrítics) a la planta 9B, ha permès tancar també la UCI 6 els darrers dies. En una entrevista a l'ACN, la directora d'infermeria de l'hospital, Pilar Solé, ha concretat que, si el volum de pacients en estat crític es continua reduint, al llarg d'aquest dimarts preveuen tancar també la UCI 2.  A l'hospital, havien arribat a tenir 71 pacients ingressats a la UCI. Aquest dimarts al matí n'eren 28: "Avui podem dir que estem per sota de 30, que es la línia que ens havíem marcat, i, si tot continua així, podrem tancar la UCI 2". Així, quedarien operatives la UCI 1 (la que ja hi havia inicialment al Trueta i que compta amb 18 llits), la UCI 4 amb set i els 10 de la planta 9B que estan destinats a pacients crítics de covid-19 (un total de 35).  A més, també estan habilitant sis llits a la UCI 1 per a pacients postquiúrgics o no-covid que ho necessitin. "Estem netejant filtres i fent neteges profundes per destinar-los a aquesta pacients", ha concretat Solé. Això permetrà, també, anar recuperant més activitat quirúrgica als quiròfans.  Una de les adequacions de l'hospital a la crisi sanitària va consistir en habilitar la zona de reanimació postquirúrgica com a UCI per a pacients que no estiguessin contagiats per la covid-19. L'adequació d'aquests sis llits a la UCI originària permetrà recuperar l'espai de reanimació per fer-hi "la seva activitat normal i atendre el malalt postquirúrgic".  Un quiròfan cada setmana Amb l'esclat de la pandèmia, el Trueta va mantenir un quiròfan obert (a banda dels dos d'urgències) per a les operacions que no es podien ajornar, majoritàriament oncològiques o cardíaques. Segons concreta Solé, actualment ja hi ha quatre quiròfans operatius i, si es continua mantenint la pandèmia a ratlla, la previsió és anar-ne obrint un cada setmana per anar recuperant l'activitat quirúrgica. "Si la tendència es manté i anem disposant de llits de crítics, la intenció és anar augmentant un quiròfan més cada setmana", ha precisat la directora d'infermeria.  "Que els pacients no-covid crítics puguin ser atesos a la UCI permetrà incrementar l'activitat quirúrgica i recuperar l'àrea de reanimació per a la seva funció originària", detalla Pilar Solé que afegeix que, a dins l'hospital, s'han reorganitzat tots els espais amb circuits separats per a pacients positius de coronavirus i els que no estan afectats pels virus.  La directora d'infermeria del Trueta exposa que, fins ara, s'han anat fent les cirurgies que no es podien ajornar però també avança que amb l'increment de l'activitat als quiròfans caldrà fer una "revisió molt profunda" sobre l'estat de les llistes d'espera "servei a servei". A partir d'aquí, a través dels coordinadors de quiròfans, aniran assignant les sessions quirúrgiques que es puguin anar fent.  "Potser harem de recuperar més tardes de quiròfan, però encara és aviat per dir-ho perquè no estem en aquest punt", ha puntualitzat Solé que demana actuar amb "molta cautela" i sempre en funció dels casos diaris de cvid-19. "Si la tendència continua sent a la baixa, es podrà anar recuperar l'activitat quirúrgica fent una revisió estricta de la situació de cada servei", explica.  PCR a tots els pacients quirúrgics Per a la recuperació progressiva de l'activitat quirúrgica, Solé detalla que, 48 hores abans de l'operació programada, fan proves PCR a tots els pacients que s'han de sotmetre a una intervenció així com als malalts que s'han de fer proves que requereixen ingrés a l'hospital. En cas de donar positiu, l'operació s'ha d'ajornar mentre que si la prova és negativa "es pot operar sense problemes".  Per fer totes aquestes proves, el Trueta ha obert una consulta d'infermeria específica a consultes externes on cada tarda i divendres el matí s'extreuen les mostres per fer la prova PCR.  Visites presencials a consultes externes Aquesta setmana, el Trueta ha començat a recuperar l'activitat presencial a consultes externes, que se situa al voltant del 30%. Durant dos mesos, havien fet les visites de forma telemàtica o telefònica per reduir el risc de contagis. Les visites s'han reprès amb protocols de seguretat, com ara aconsellar als pacients que vagin sols a les consultes, que arribin només 10 minuts abans per evitar acumulació de malalts a les sales d'espera o que portin mascareta.  A dins, també han marcat aquells seients que es poden fer servir per garantir la distància de seguretat. Solé exposa que, en paral·lel, estan treballant per adequar els ordinadors i les tauletes electròniques per a les visites que es puguin fer de forma telemàtica i sense el pacient davant per reduir al màxim l'afluència de malalts a la zona de consultes externes.

Summary: El Trueta tanca més de la meitat dels llits d'UCI pel coronavirus i preveu recuperar un quiròfan cada setmana


ACN Barcelona.-Les alcaldesses de Barcelona, Ada Colau, i de Madrid, Manuela Carmena, inauguraran al juny unes jornades municipalistes internacionals sota el títol 'Ciutats Sense Por', que organitza Barcelona En Comú i que tindran lloc a la capital catalana els dies 9, 10 i 11 de juny. Segons BComú, les jornades, on hi participaran alcaldes i líders locals d'arreu del món, serviran "per construir xarxes globals de refugi i esperança de pobles i ciutats que s’estan aixecant per defensar els drets humans, la democràcia i el bé comú". Durant els tres dies es faran 21 tallers i taules temàtiques, dos plenaris i tres actes públics. Més de 500 persones s’han inscrit als tallers a una setmana i mitja de l'inici de la trobada.   El primer acte serà el de la inauguració, el 9 de juny a la Plaça dels Àngels de Barcelona, sota el títol 'Ciutats Sense Por: xarxes globals de refugi i esperança', en què alcaldes i líders locals d’arreu del món compartiran la seva visió del que significa ser una “ciutat sense por”. L’acte comptarà amb la participació d’Ada Colau, alcaldessa de Barcelona; Manuela Carmena, alcaldessa de Madrid; Luigi de Magistris, alcalde de Nàpols (Itàlia); Éric Piolle, alcalde de Grenoble (França); Rena Dourou, governadora regional d’Attica (Grècia); i Jorge Sharp, alcalde de Valparaíso (Chile); entre molts d'altres. També es projectaran vídeos amb parlaments de José Mujica, expresident d’Uruguay, Yannis Varoufakis, economista i cofundador de DIEM25, i Naomi Klein, periodista i activista antiglobalització. El segon acte se celebrarà el 10 de juny al Paranimf de l’UB (Plaça Universitat) i és una taula que tractarà la 'Democràcia des de baix: municipalisme i altres històries'. En aquesta taula es parlarà de com funcionen els moviments municipalistes, quins són els seus punts diferencials respecte d’altres estratègies i com haurien d’articular-se amb els projectes estatals i transnacionals. Entre els ponents, hi haurà Gala Pin, regidora de Participació, de l’Ajuntament de Barcelona; Hazna Youssef, copresidenta del Comitè de Municipis de Cizére, Rojava; Ritchie Torres, vicesecretari del Consell Municipal de la Ciutat de Nova York; Debbie Bookchin, periodista i escriptora; Iago Martínez, cap de gabinet d’Alcaldia de La Corunya; Rachel Roknik, arquitecte i urbanista; i Chloe Eudaly, regidora de l’Ajuntament de Portland. I, finalment, el darrer acte tindrà lloc l'11 de juny també al Paranimf de l’UB (Plaça Universitat) i consistirà en la taula 'Entre el neoliberalisme i l’extrema dreta: WTF?!' on es debatran quines propostes de transformació existeixen que puguin oferir una alternativa a la política de la por, l’especulació descontrolada i la dreta autoritària. El discurs principal anirà a càrrec de Vandana Shiva, filòsofa india i activista ecofeminista; Laura Pérez, regidora de Feminismes i LGTBI de Barcelona; Valery Alzaga, activista pels drets dels migrants; Rachel Heaton, cofundadora de la Coalició Seattle NoDAPL; Fatima Taleb, regidora de Participació de Badalona; Ivan Lam Long-yin, Coordinador Fundador de Scholarism, Hong Kong, i Yayo Herrero, antropòloga i activista ecofeminista.

Summary: Colau i Carmena inauguraran unes jornades municipalistes internacionals el 9 de juny a Barcelona


'Júlia ist' (Lastor Media, Antaviana Films, UPF) de la directora barcelonina Elena Martín va ser la gran triomfadora a la secció paral·lela Zonazine on va guanyar amb la seva òpera prima la Biznaga de Plata a la millor pel·lícula i la millor direcció. La cinta de la protagonista de 'Les amigues de l'Àgata' arriba aquest divendres als cinemes i narra el viatge d'una estudiant catalana d'arquitectura que decideix anar d'Erasmus a Berlín.  Jordi Sánchez protagonitza la comèdia espanyola 'Señor dame paciencia' en una setmana en la qual també arriba a la gran pantalla 'I am not a serial killer', que va guanyar com a millor pel·lícula a la secció Panorama Fantàstic del Festival de Sitges del 2016. La directora de 'Julia Ist', Elena Martín, és també la protagonista d'aquesta història, qui es posa a la pell de la Júlia, una estudiant d'arquitectura que decideix anar d'Erasmus a Berlín, marxant per primera vegada de casa dels seus pares. La ciutat, freda i gris, on es desenvolupa aquest drama, li dona una benvinguda més gèlida del que ella s'esperava i confronta les seves expectatives amb la realitat. La seva situació sembla estar molt allunyada d'aquella nova vida que imaginava des de les aules de la Universitat de Barcelona.  Aquesta setmana també s'estrena la comèdia espanyola 'Señor dame paciencia' dirigida per Álvaro Díaz Lorenzo. Quan mor sobtadament la dona de Gregorio, un banquer molt conservador, seguidor del Madrid i molt rondinaire, aquest es veu obligat a complir la seva última voluntat: passar un cap de setmana amb els seus fills i les seves parelles a Sanlúcar de Barrameda per a escampar les seves cendres al Guadalquivir. Aquí és on començarà aquesta comèdia i els problemes per a Gregorio (Jordi Sánchez), ja que la seva filla Sandra (Megan Montaner) està casada amb el Jordi (David Guapo), un català molt culé, que vol portar el seu futur net a un col·legi bilingüe català-anglès a Barcelona i al que el patriarca no suporta. La seva altra filla, Alicia (Silvia Alonso), surt amb el Leo, un hippy anti-sistema al que Gregorio tampoc no pot veure. Per últim, el Carlos (Eduardo Casanova), el seu fill petit, amb el que porta sis mesos sense parlar des que va sortir de l'armari, es presenta amb la seva parella Eneko (Bore Buika), un basc d'origen senegalès, un gendre que Gregorio mai podria imaginar. Aquest viatge posarà a prova la tolerància i la capacitat de perdonar d'una família tant disfuncional com qualsevol altra. Un viatge en el que tindran que aprendre a acceptar-se els uns als altres, amb les seves virtuts i defectes. 'Ignacio de Loyola' és un drama biogràfic, dirigit per Paolo Dy i Cathy Azanza, que narra la vida d'un jove soldat, Iñigo (Ignacio de Loyola), que es veu obligat a renunciar a la seva carrera militar després de ser ferit en combat. El que en un primer moment semblava una desgràcia, va acabar essent l'oportunitat per convertir-se en un Sant.  Des d'aleshores, el jove i passional Loyola, interpretat per Andreas Muñoz, es trobarà immers en una nova batalla: la d'enfrontar-se amb la incredulitat, el rebuig de la gent més propera i la necessitat de lluitar per damunt de tot contra sí mateix.  'Baywatch: Los vigilantes de la Playa' de Seth Gordon és una comèdia que narra la història del socorrista professional, Mitch Buchannon, interpretat per Dwayne Johnson, i el seu jove i insolent company, interpretat per Zac Efron. Tots dos hauran de fer front al xoc de les seves personalitats quan descobreixen una trama delictiva local que amenaça el futur de la zona. La pel·lícula recupera la famosa saga de finals dels 80 i inicis del 2000.  La pel·lícula 'Cartas de la guerra' està basada en l'obra homònima d'Antonio Lobo Antunes. Aquest drama d'origen portuguès detalla les cartes que un jove soldat enviava a la seva dona durant els anys que va estar en Angola exercint com a metge en una de les pitjors zones de la guerra colonial portuguesa. En aquestes cartes es reflecteix la duresa viscuda pels portuguesos en aquest conflicte i mostra a tota una generació que lluita contra la desesperació de saber si tornarà a casa. En un decorat bèl·lic tan incert, les cartes es converteixen en el seu únic vincle amb la supervivència.  'I am not a serial killer' El film 'I am not a serial killer' va guanyar com a millor pel·lícula a la secció Panorama Fantàstic del Festival de Sitges del 2016. En un petit poble de l'Amèrica profunda, John Wayne és un adolescent obsessionat amb els assassinats en sèrie. Degut a les seves tendències pateix abusos per part dels seus companys. Quan una onada de sagnants assassinats arriba al poble, el John decideix perseguir al culpable, però rep l'amenaça de descobrir que ell és molt pitjor que el seu enemic. 'La vida de Anna' té com a protagonista l'Anna (Katerine Demetradze), una mare soltera obligada a tenir més d'un treball per a mantenir al seu fill autista. Per a millorar la situació dels dos, decideix emigrar des de Geòrgia fins als Estats Units. En aquest drama, la protagonista s'arrisca i ven casa seva per pagar a un home que li promet aconseguir un visat legal per viatjar a Amèrica. A través d'un estil realista, el director de 'La vida de Ana', Nino Basilia, capta hàbilment els sentiments d'esperança de una mare i la seva lluita diària per poder sortir endavant.  El film 'Mientras ellas duermen' és una adaptació de la novel·la homònima del periodista i escriptor Javier Marías. Aquest drama narra la història d'un escriptor, Kenji (Hidetoshi Nishijiman), que es troba de vacances amb la seva dona Aya (Sayuri Oyamada) a un hotel de la costa. Mentre ella es dedica a millorar algunes relacions de treball, ell intenta trobar la inspiració per a acabar la seva novel·la. Però un matí a la piscina, una parella li crida l'atenció: un home d'edat avançada anomenat Sahara (Takeshi Kitano) i la seva joveníssima acompanyant Miki (Shiori Kutsuna). Lentament, una obsessiva fixació per la parella va apoderant-se de Kenji. Una nit, mentre les dones dormen, decideix parlar amb Sahara, qui li confessa que cada nit grava en vídeo a Miki des de fa molts anys. Espantat per la seva pròpia curiositat, Kenji es debat entre una realitat que cada vegada li sembla més llunyana i una fantasia que poc a poc va canviant-lo per dins.  'París puede esperar' La vida de l'Anne, interpretada per Diane Lane, es trova en una cruïlla. Casada des de fa molts anys amb l'exitós productor de Hollywood (Alec Baldwin), addicte al treball, la protagonista d'aquesta comèdia emprèn un inesperat viatge acompanyada de l'encantador soci del seu marit. El que hauria d'haver estat un viatge de set hores, es converteix en un gran descobriment ple de visites pintoresques, deliciosos plats i vins, humor, intel·ligència i molt més.  La colombiana 'La mujer del animal' Des de Colòmbia arriba 'La mujer del animal', dirigida per Victor Gaviria, un film que té com a protagonista l'Amparo, una joveneta que fuig del convent de monges on resideix i arriba a un barri marginal de Medellín, on hi viu la seva germana. El seu cosí Libardo, que té com a sobrenom El Animal, l'obliga a casar-se amb ell després de segrestar-la. Amparo es queda embarassada i té una nena. Aquest fet, més el descobriment d'una altra dona retinguda per Libardo, l'ajudaran a vèncer la seva por per lliurar-se del maltractador.  El documental 'Michelangelo' de David Bickerstaff s'estrena aquest dijous a alguns cinemes catalans. La cinta avarca els 89 anys de vida de l'artista italià i ens apropa a aquest personatge carismàtic, la relació que va mantenir amb els seus contemporanis i al seu llegat artístic.

Summary: La catalana 'Júlia ist', l'òpera prima d'Elena Martín premiada a Màlaga, arriba als cinemes


A molts llocs de la Catalunya Central han muntat la parada aquest matí pendents del cel i, fins i tot, sota alguna gota d'aigua. El temps però, de moment dona treva i la jornada a les comarques centrals s'està vivint de manera multitudinària, tot i que és a la tarda quan s'espera més gruix de gent al carrer. Els llibreters pronostiquen que els títols més mediàtics seran els més venuts aquest Sant Jordi, però també títols d'autors locals com 'La cuinera dels senyors', d'Imma Cortina, 'Avi et traure d'aquí', de Joan Pinyol o 'Nahid', de l'advocat Josep Maria Descals. De fet, aquest és un any especialment productiu a la Catalunya Central amb més de mig centenar de novetats d'autors locals.

Summary: La Catalunya Central celebra un Sant Jordi multitudinari malgrat el risc de pluja


El jutjat penal 2 de Manresa ha condemnat Jordi Pesarrodona a 14 mesos d'inhabilitació per un delicte de desobediència l'1-O. L'exregidor i pallasso, acusat d'haver organitzat el referèndum a l'escola Joncadella de Sant Joan de Vilatorrada, haurà de pagar, a més, una multa de 2.100 euros i les costes processals. Pesarrodona, que va ser jutjat el passat dia 21, va assegurar davant el jutge que no va participar en l'organització de la votació, sinó que hi era com un ciutadà més. La pena imposada pel magistrat és inferior a la petició de la Fiscalia, que demanava 24 mesos d'inhabilitació per a exercir un càrrec públic. En la seva declaració, Jordi Pesarrodona va recalcar davant del jutge que, malgrat ser regidor de Sant Joan de Vilatorrada en aquell període, era a l'escola Joncadella com "un ciutadà més". En la sentència, però, el magistrat, considera que si el santjoanenc no hagués ostentat "la reputació social" que tenia pel seu càrrec municipal, "no hagués realment actuat tal com ho va fer". A parer del jutge, després del judici ha quedat provat que Pesarrodona va optar per "mantenir tancades les portes" del centre escolar per a impedir l'accés de la Guàrdia Civil i "guiat per l'ànim de fer realment possible la votació" va instar als assistents a fer "resistència pacifica". També assenyala que, tot i ser conscient que la Guàrdia Civil havia d'entrar a buscar el material de la votació, "va optar per posar-se i mantenir-se dempeus en posició destacada de primera línia" per impedir l'entrada dels policies. "Arribant a reincorporar-se a aquesta situació fins i tot després de ser apartat per la força policial actuant", afegeix. El jutge també creu que l'argumentari de l'exregidor, que va dir no havia estat notificat de la suspensió de la consulta per part del Tribunal Constitucional, no és gens "versemblant, ni lògic, ni creïble". D'una banda, afirma, perquè era "una realitat totalment pública, notòria, publicitada i de coneixement generalitzat" i més sent "un poder públic local". També apel·la al fet que els vídeos de la jornada demostren que "sí que tenia coneixement oral i patent de la il·legalitat de la votació". A parer del magistrat, el que havia d'haver fet en aquella jornada "era col·laborar amb la Guàrdia Civil". Com a conseqüència, declara a Pesarrodona culpable d'un delicte consumat de desobediència comès com a autoritat o funcionari públic. Li imposa una pena de 14 mesos d'inhabilitació per a exercir qualsevol càrrec públic i una multa de 2.100 euros, a banda de les costes processals. Tercera causa de Pesarrodona Jordi Pesarrodona ja havia estat acusat, anteriorment pels delictes d'odi i resistència greu a l'autoritat, una causa que la magistrada d'instrucció número 2 de Manresa va acordar arxivar, l'abril de 2018, i l'Audiència va ratificar al no trobar "indicis que els fets imputats als investigats poguessin ser constitutius de delictes". En paral·lel, Pesarrodona exerceix d'acusació en la causa contra les càrregues policials a l'Escola Joncadella, per les que va declarar també aquest mes de setembre al jutjat d'Instrucció 2 de Manresa. Es dona el cas que, la setmana passada, la jutge va demanar a la Guàrdia Civil que identifiqui l'agent que presumptament el va agredir amb una porra.

Summary: Condemnat Jordi Pesarrodona a 14 mesos d'inhabilitació i una multa de 2.100 euros per desobediència l'1-O


La jutgessa actua a petició del magistrat del Suprem Pablo Llanera, que li dona cinc dies perquè li enviï informes de la causa ACN Madrid.-La jutgessa de l’Audiència Nacional Carmen Lamela ha demanat a la Fiscalia i a les defenses dels membres del govern de Puigdemont i dels presidents de l’ANC i Òmnium Cultural que es posicionin sobre la possibilitat que el Tribunal Suprem assumeixi les seves causes i les uneixi a la que ja segueix contra la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, i es membres sobiranistes de la Mesa. Ho fa a petició del magistrat instructor del Tribunal Suprem Pablo Llanera, que aquest dimarts li ha enviat, en aplicació de la Llei d’Enjudiciament Criminal, una interlocutòria perquè li remeti en cinc dies un informe sobre “els aspectes fàctics, processals i investigatius dels dos procediments, i li ha reclamat que emplaci les parts personades perquè en el mateix termini “informin directament” el Suprem sobre l’acumulació de procediments.

Summary: Lamela demana a les parts que es pronunciïn sobre el traspàs al Suprem de les causes contra el Govern i els ‘Jordis’


El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha rebutjat aquest dimecres les peticions del vicepresident de la Generalitat, Oriol Junqueras, i de la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, de recusar diversos magistrats que van admetre a tràmit o instrueixen les querelles de la fiscalia contra membres del Govern i de la Mesa del Parlament pel referèndum de diumenge que ve. Segons els magistrats, no hi ha causes legals que justifiquin l'apartament dels magistrats que han intervingut en aquests procediments. En dues dures interlocutòries, els magistrats que les resolen utilitzen diversos arguments per denegar les pretensions dels demandants, assegurant que la seva anterior intervenció en procediments similars no els impedeix ser neutrals en les actuals investigacions judicials. De fet, el TSJC basa part de les seves argumentacions en el rebuig a la petició de recusació que va fer Forcadell contra tots els membres del Tribunal Constitucional. Els escrits demanant la recusació eren molt similars, i recordaven que el sistema d'elecció dels magistrats del TSJC depèn sobretot del Consell General del Poder Judicial, cosa que comportaria, segons els advocats de la defensa, una "politització" i una suposada "poca independència".

Summary: El TSJC descarta la recusació dels magistrats demanada per Forcadell i Junqueras


El Departament de Salut i l'Ajuntament de Barcelona han posat en marxa, per primera vegada, un nou model d'intercanvi d'informació sanitària i social que permetrà, previ consentiment de la persona, compartir dades socials i sanitàries per a una millor atenció. La prova pilot s'engega als barris de la Nova Esquerra de l'Eixample i del Besòs, i se centra en un primer moment a la població major de 64 anys i en situació d'alta complexitat social i sanitària. La previsió però, és ampliar-la al conjunt de centres de serveis socials bàsics i equips d'atenció primària de Barcelona i, progressivament, d'arreu de Catalunya, per al conjunt de la població. L'objectiu és agilitzar el procés d'atenció a les persones amb més necessitats per donar resposta ràpida i coordinada des de diferents àmbits.  El primer pas que s'ha hagut de fer ha estat vincular la Història Clínica Compartida de Catalunya (HCCC) i l'Historial d'Atenció Social del Sistema d'Informació d'Acció Social (SIAS) i permetrà avançar cap a l'atenció integrada social i sanitària en una societat cada vegada més envellida i amb un progressiu augment de l'esperança de vida. Tradicionalment, l'atenció social i sanitària han seguit lògiques diferenciades i compartimentades amb els respectius sistemes d'informació. Aquest fet dificultava la coordinació i el desplegament de serveis integrats amb una mirada global de les persones ateses.  La intenció de les dues administracions és comprovar si la visió integrada permet consensuar el model d'atenció a la persona de manera integral i també, comprovar quins beneficis es produeixen en el benestar individual de la persona, alhora que pot suposar una simplificació dels processos d'atenció per obtenir una resposta més adequada per a cada cas. Tot i que la prova pilot es fa en només dos barris de Barcelona i en un col·lectiu concret, la intenció és anar-ho ampliant de manera progressiva i que col·lectius com ara les persones amb alguna malaltia mental, les que pateixen violència masclista o intrafamiliar, les persones sense llar o els infants, també se'n poguessin beneficiar.  L'experiència és fruit del treball conjunt d'ambdues administracions durant els últims tres anys per poder fer compatibles els dos sistemes d'informació, i la prova pilot busca identificar quin conjunt mínim d'intercanvi de dades s'ha d'establir i quins processos de treball conjunt s'han de plantejar entre els equips d'atenció primària de salut i de serveis socials bàsics.  Amb aquest sistema, on el blindatge d'una informació d'aquestes característiques és essencial, un professional social o sanitari que hi entri, veurà un avís legal que l'advertirà que la consulta només pot estar motivada pel seu perfil professional, i que tots els accessos queden registrats i monitorats. De la mateixa manera, totes les persones que formin part de la base de dades, han de donar el seu consentiment, que pot revocar-se en qualsevol moment, de manera que el sistema pot tornar a blindar la informació compartida fins aleshores.  En el disseny de la prova pilot han estat implicats l’Oficina eSalut del Servei Català de la Salut, el Departament de Salut de la Generalitat, el Pla interdepartamental d’Interacció Social i Sanitària, el Consorci Sanitari de Barcelona, la Direcció de Salut de l’Ajuntament de Barcelona, l’Institut Municipal de Serveis Socials i l’Institut Municipal d’Informàtica.

Summary: El Departament de Salut i l'Ajuntament de Barcelona comencen a compartir les dades socials i sanitàries


El tram final de l'Ebre mantindrà els elevats cabals durant diversos dies a l'espera que finalitzi l'avinguda que baixa per l'eix central del riu i el sistema de pantans de Mequinensa-Riba-roja-Flix recuperi la capacitat de resguard prèvia a l'episodi, segons ha informat la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (CHE). De moment, aquest dimecres al matí baixen aigües avall de la presa de Flix 1.850 metres cúbics per segon (m3/s), com registra l'estació d'aforament del pas de l'Ase –batejada per la CHE com Ascó-. Un volum d'aigua que ha inundat alguns equipaments esportius i lúdics a la vora del riu, així com diversos camps de conreu situats en zones baixes de la riba. De moment, no està previst, d'entrada, incrementar el cabal regulat del tram final, fet que podria provocar alguns desbordaments en zones urbanes com Miravet. Segons la CHE, l'embassament de Mequinensa continua rebent un cabal de 2.200 m3/s, només 200 per sota de la xifra màxima, registrada aquest dimarts, d'una avinguda que es desplaça lentament. L'organisme de conca assegura que manté els cabals de desembassament en uns 1.800 metres cúbics per segon sense haver-los incrementat des del passat dilluns al vespre. Si bé, asseguren, l'avinguda es trobaria ja en fase descendent amb un pic màxim d'entrada a Mequinensa aquest dimarts -2.400 m3/s-, l'embassament, el de major capacitat del sistema, es troba en aquests moments al 99,45% de la seva capacitat i encara continua rebent aportacions de 2.200 metres cúbics per segon. A diferència de crescudes anteriors, com la de 2015, la d'aquesta primavera de 2018 seria d'un volum superior i més prolongada en el temps. Per això, justifiquen, caldrà mantenir els cabals elevats, gairebé al límit del desbordament en alguns punts del tram baix, durant diversos dies, perquè els pantans acabin de contenir l'aigua que baixa i recuperin la capacitat de resguard anterior. Uns arguments que no acaben de tranquil·litzar molts ajuntaments i veïns de les Terres de l'Ebre, que contenen la respiració davant un possible desbordament. Recorden l'experiència d'anteriors riuades, amb precipitades maniobres de desembassament que alliberaven més de 2.000 m3/s per generar una capacitat de resguard davant l'avinguda que en moments d'operació normal dels pantans -per part de la companyia Endesa- és molt limitada. El cas més evident és el de la població Miravet, on encara no descarten en absolut la possibilitat que l'aigua –el nivell de la qual pujava, per moments, durant les últimes hores d'aquest dimarts- acabi envaint la part més baixa de la plaça de l'Arenal i arribi a les portes de domicilis i establiments.  De moment, i amb les dades de cabals d'aquest dimecres al matí, Protecció Civil considera estabilitzada la situació. Es mantenen els 1.850 m3/s a l'altura del pas de l'Ase, entre Garcia i Vinebre. Sorprenentment, però, l'estació d'aforament de Tortosa, situada aigües avall de l'assut de Xerta, on es desvia part de l'aigua del riu cap als canals de regadiu de l'Esquerra i la Dreta de l'Ebre, presenta de forma continuada un valor estranyament més alta que l'anterior: en aquest cas, 1.904 m3/s. Segons fonts de la CHE, aquesta xifra superior podria ser fruit d'un error de calibratge de la mateixa estació d'aforament.

Summary: La Confederació Hidrogràfica de l'Ebre mantindrà durant diversos dies l'elevat cabal del tram final del riu


La Sala Primera del Tribunal Suprem ha desestimat el recurs de cassació interposat per Caixabank contra la sentència de l'Audiència Provincial de València, que responsabilitzava l'entitat per la comercialització per part de Bankpime de determinats productes financers complexos, concretament bons de General Motors. La sala analitza el "contracte de compravenda de negoci bancari" de 2011, pel qual Bankpime va transmetre a Caixabank "el seu negoci bancari com unitat econòmica". El contracte contenia una clàusula que excloïa de la cessió de contractes "els passius contingents com ara reclamacions contractuals i extracontractuals presents o futures que puguin derivar-se de l'activitat del venedor passada o futura". El TS manifesta que la interpretació d'aquesta última clàusula per Caixabank, "a la que pretén exonerar-se de responsabilitat", és fraudulenta, ja que defrauda els drets legítims del client bancari. "No és admissible que la subrogació del cessionari en lloc del cedent es realitzi d'una manera que permeti al cessionari gaudir dels avantatges que aquests contractes li suposen, però l'alliberi de les responsabilitats contretes pel cedent en la celebració d'aquests contractes", segons el Suprem. A més, "els clients havien de poder confiar en l'aparença de la transmissió, ja que els va ser presentada com una transmissió global del negoci bancari". El ple de la sala reitera la seva doctrina relativa a la inexistència de caducitat i confirma que no es tracta d'una cessió de contractes, sinó del negoci bancari com a unitat econòmica, "ja que d'haver-se tractat de cessions individuals de contractes, haurien d'haver estat consentides per cada un dels clients cedits". En aquest contracte havien intervingut també els tres accionistes de referència de Bankpime. Després de la signatura i elevació a escriptura pública del contracte, prèvia aprovació a la junta general de la societat venedora, Bankpime va passar a denominar Ipme 2012 i va renunciar a l'autorització per operar com a entitat de crèdit.

Summary: El TS resol que CaixaBank és responsable dels productes comercialitzats per Bankpime


Xavier Gràcia serà el nou president del Consell Comarcal del Priorat en representació d’ERC un cop es conformi el nou plenari. Els republicans han assolit la majoria absoluta a l’ens comarcal amb deu representants i proposaran Gràcia, que ha guanyat les eleccions a Gratallops amb Independents per Gratallops – Acord Municipal (IpG-AM) -marca blanca d’ERC-, per a la presidència. De fet Gràcia ja ha estat alcalde d’aquest municipi en el darrer mandat, si bé ho ha fet des del PSC, com a independent. Segons ha explicat ERC en un comunicat, una de les fites de la propera legislatura serà aconseguir que la candidatura Priorat-Montsant-Siurana sigui reconeguda i acceptada a la Llista de Patrimoni Mundial de la UNESCO, en la categoria de paisatges culturals. Gràcia ha assegurat que el Consell és la millor eina possible per potenciar encara més les fortaleses de la comarca i que des d’aquest organisme es vol seguir gestionant els instruments necessaris per consolidar en desenvolupament social, econòmic i turístic. D’altra banda, segons les paraules de l’alcalde de Gratallops, en l’aspecte social treballaran per “incrementar la quantitat i qualitat dels serveis a les persones”.  Així mateix la voluntat del nou govern al Consell Comarcal és aconseguir el màxim consens possible amb la resta de formacions polítiques perquè consideren que hi ha temes de comarca prou importants com per posar-se d’acord tots plegats. Alguns exemples serien la petició per aconseguir optar a nous fons Leader per al desenvolupament rural; seguir treballant en la Taula de Turisme que per tal de trobar la direcció de cap a quin model turístic es vol pel Priorat; la recuperació del consell esportiu, dissolt fa 15 anys, o fer un seguiment de l’estat del Riu Siurana, amb sequera gairebé permanent. Un altre repte que es planteja l’organisme és minimitzar el despoblament de la comarca. Per als republicans, es tracta d’una preocupació creixent i per això volen trobar alternatives per captar l’interès dels nouvinguts i evitar que el jovent autòcton se’n vagi a viure a les zones urbanes fora del Priorat. Picabaralles amb Iceta per l'1-O Gràcia va tenir abans del referèndum de l’1-O del 2017 un creuament de declaracions amb el primer secretari del PSC, Miquel Iceta. Iceta el va advertir que s’exposava “a conseqüències” si cedia locals municipals per al 1-O, i Gràcia va respondre que no les temia perquè no era militant. A més, va instar el dirigent socialista a ser “més conscient” que hi havia gent “partidària de poder opinar i votar”. També va carregar contra Iceta per no haver-se comunicat amb ell directament i optés per fer declaracions a la premsa: “és molt mediàtic i és més interessant sortir als mitjans que parlar amb la seva gent”, va dir.