La Comissió d'Energia del Congrés ha aprovat una proposició no de llei que reclama al govern espanyol que faci efectiu de forma immediata el desmantellament de les instal·lacions del projecte Castor si els informes tècnics descarten l'existència de risc. La iniciativa, presentada per ERC i que ha comptat amb les aportacions d'altres partits de l'oposició, ha aconseguit sortir endavant gràcies a vint vots a favor –inclosos els de PSOE, Cs, Podemos o el PDeCAT, entre d'altres- i setze abstencions –principalment del PP-. Tot i tractar-se d'una declaració política, que a la pràctica no obliga a l'executiu a complir-la de forma efectiva, és el primer cop que el Congrés es pronuncia al respecte sense vots en contra, malgrat la reiterada reticència dels populars a desmantellar les instal·lacions del fracassat magatzem de gas submarí a l'espera d'uns estudis desconeguts. La proposició no de llei, addicionalment, reclama també al govern espanyol que esclareixi les responsabilitats tècniques i econòmiques darrere del fiasco a més de restituir el territori i els ciutadans afectats. Malgrat l'abstenció final en la votació, el govern del PP continua refractari, a la pràctica, a desmantellar de forma imminent les instal·lacions del projecte Castor, tot i haver assumit i anunciat que mai es posaran en marxa. Així ho preveu la Llei d'Hidrocarburs i ho reclama la Unió Europea en el cas d'instal·lacions no operatives. Però l'executiu espanyol –concentrat a desviar totes les responsabilitats cap al govern socialista de Rodríguez Zapatero-, sense aportar arguments tècnics, continuava assegurant aquest mateix dimarts, per boca del secretari d'Estat d'Energia, Daniel Navia, que no ho veu clar. Així, i seguint fil per randa el ja conegut i inamovible discurs oficial, el portaveu dels populars a la Comissió, José Alberto Herrero, ha admès que desmantellar és la sortida més "previsible" en l'escenari actual però, per fer-ho, ha precisat, caldrà abans esperar els resultat dels "estudis"  per determinar el moment que es pugui dur a terme "amb garanties de seguretat per a les persones i el medi ambient i de forma eficient". Uns estudis que el Ministeri d'Energia mai ha detallat públicament ni ha aclarit si ja ha encarregat o no. Segons l'argumentari dels conservadors, la decisió de no posar en marxa el magatzem i hivernar-lo "garanteix l'estabilitat" geològica de la zona. En aquest context, el diputat tarragoní d'ERC i ponent de la proposició no de llei, Jordi Salvador, ha posat en evidència les contradiccions del govern espanyol en aquest aspecte. Concretament, quan el ministre d'Energia, Álvaro Nadal, condiciona el desmantellament a una futura extracció del gas que requeriria, segons l'informe del Massachusetts Institute of Technology (MIT), dos o tres anys d'espera per no alterar l'estabilitat del subsòl i provocar nous terratrèmols. "La magnitud del nyap del Castor continua ampliant-se, de les paraules del ministre traiem conclusions pessimistes: diu que era perillós abans i encara ho és, perquè està sobre una falla que encara no sabem com evolucionarà pel traumatisme generat pel magatzem de gas", ha indicat Salvador. El cost de l'operació -que l'any 2007 superava els 140 milions- podria situar-se ara per sobre dels 200. A tot això, s'ha d'afegir el cost de manteniment anual -15,7 milions, el pagament dels quals ha anul·lat el Tribunal Constitucional- i els estudis pendents. Calendari i seguiment Davant la sospita que el Ministeri estigui ocultant informació, Salvador ha preguntat a l'executiu si ha encarregat algun nou informe després del MIT, sobre la perillositat del desmantellament i ha recordat les declaracions a l'ACN del geòleg i professor de la UB, Josep Giner, en la línia que es tracta d'una operació habitual a la indústria i que no implica l'extracció del gas. "Demanem el segellament i el desmantellament de les instal·lacions del Castor, amb la màxima transparència", ha reclamat. Una mesura que hauria d'anar acompanyada d'un calendari públic d'execució i una comissió de seguiment de les tasques, integrada pels governs de Catalunya, País Valencià i ajuntaments de les Terres del Sénia afectats. També un estudi sobre l'estabilitat i els riscos sísmics de la zona, la restitució dels propietaris, la reversió de les servituds públiques –amb el desmantellament del gasoducte- la restitució ambiental i un estudi per al rescabalament. "El clamorós silenci i passivitat del Tribunal de Comptes amb el Castor contrasta amb la dedicació i recursos destinats per investigar organitzacions independentistes", ha tancat. La iniciativa dels republicans, que han reclamat novament, la creació d'una comissió d'investigació, una auditoria tècnica i una d'econòmica del projecte, així com conèixer el cost necessari per desmantellar-lo, ha també amb  el suport de la resta de grups majoritaris a l'oposició, que han participat en la transacció del text així com en l'addició d'esmenes. Així, s'ha inclòs el plantejament de Ciudadanos en la línia que el procés de desmantellament "es faci sota un estricte i seriós seguiment ambiental perquè no ens tornem a trobar en dificultats". També s'ha afegit la demanda del PSOE, defensada pel diputat tarragoní Joan Ruiz, perquè el govern espanyol compleixi de forma efectiva la sentència del Tribunal Constitucional que anul·la el pagament del crèdit de la indemnització de 1.350 milions a l'exconcessionària Escal UGS. Moment de la resititució Des de Podemos, la diputada Ángela Ballester ha recordat la necessitat que es dirimeixin les "moltes ombres i responsabilitats" sobre un projecte que "no era ni viable ni necessari" i del qual ha coresponsabilitzat tant el PSOE, el PP com l'empresa controlada per Florentino Pérez. En aquest sentit ha exigit al govern espanyol que reclami a l'empresa promotora pels defectes constructius i procedeixi a retornar els consumidors les quantitats ja pagades en la factura del gas. "Han d'enfocar el tema d'acord amb l'interès general i la ciutadania", ha assegurat. Des del grup Mixt, el diputat del PDeCAT Ferran Bel ha mostrat el seu suport a la iniciativa d'ERC. "Ha arribat el moment de la restitució. Cal fer-ho amb les màximes garanties", ha demanat Bel, qui considera imprescindible determinar el "responsable d'aquest enrenou". Considera que el mateix Tribunal Constitucional hauria de "fiscalitzar" el procediment econòmic i administratiu "amb la mateixa dedicació i rapidesa" que a d'altres "encàrrecs" com l'activitat internacional de la Generalitat. "És incomprensible que el Tribunal Constitucional no hagi actuat sobre el projecte Castor", ha tancat.

Summary: La Comissió d'Energia del Congrés reclama desmantellar de forma imminent les instal·lacions del projecte Castor


La Policia Municipal de Girona ha detingut dos homes de 36 i 40 anys i veïns de Palafrugell (Baix Empordà) com a presumptes autors d’un delicte de robatori amb força. Va passar ahir dilluns al barri gironí de Sant Narcís quan dos agents no uniformats del cos van sospitar en veure'ls com transportaven una bossa de mà vermella amb un objecte pesant. La duien agafada amb una nansa cadascú i tapada perquè no es veiés l'interior. Els policies, que tenien constància del robatori d'aquests objectes aquell matí, els van aturar després d'identificar-se com a agents. Al preguntar-los què hi duien, un d'ells va respondre que era una caixa forta que havien trobat en un contenidor.  En veure's interrogats pels agents, un dels homes va fugir corrent però després d'una persecució breu pels carrers va ser reduït i detingut malgrat mostrar-se agressiu. Durant l'escorcoll als dos detinguts, els agents van trobar un plàstic per obrir portes que duien ocult a la roba i un rellotge. A dins de la bossa, hi havia la caixa forta amb documentació diversa, tres ulleres de sol i uns guants.  Gràcies a unes gestions posteriors, es van poder localitzar els propietaris de la caixa forta sostreta aquell mateix matí d'un domicili proper a la zona de Montilivi de Girona. Els dos detinguts per un suposat delicte de robatori amb força són Brahim B., de 40 anys, i Boumediene C., de 36 anys, ambdós de nacionalitat algeriana i veïns de Palafrugell (Baix Empordà).

Summary: Enxampen dos lladres a Girona després de robar una caixa forta i dur-la amb una bossa de mà a peu


Joan Carles Calbet, president de l'organització comercial Retailcat, ha enviat una carta a l'Ajuntament de Barcelona per demanar que la jornada de lliure obertura de botigues del diumenge 1-O es traslladi al diumenge 15 d'octubre. El motiu de la petició es justifica perquè amb la convocatòria del referèndum es preveu que les vendes siguin ''fluixes''. A més, ha dit Calbet, amb aquesta mesura es podrà ''facilitar'' que els empleats comercials puguin anar a votar davant la convocatòria del referèndum de l'1-O. Calbet ha confirmat que ha enviat una carta a Ada Colau, alcaldessa de l'Ajuntament de Barcelona, amb còpia a Jaume Collboni, segon tinent d'alcalde i cap de l'àrea d'Empresa, Cultura i Innovació, per fer-los aquesta petició de modificació d'aquest dia d'obertura comercial en diumenge. Calbet reconeix que probablement la petició és ''precipitada'' però ha afegit que en tot cas la decisió de l'Ajuntament de Barcelona esta condicionada al grau de ''voluntat política'' que es tingui per part de les autoritats municipals.  Tot i això, el president de Retailcat ha manifestat que des de la seva patronal es recomana als afiliats que no obrin el diumenge, sigui quina sigui la decisió final de l'Ajuntament.  Calbet també ha dit que li constava que altres organitzacions patronals del comerç i algunes grans empreses del sector també es mostraven favorables a tancar aquest diumenge 1-0 davant les poques perspectives de vendes que es preveien. El president ha matisat que la proposta de substituir l'1-O pel 15 d'octubre era simplement una proposta però que es podria substituir per qualsevol altre diumenge, amb el consens del sector i de l'Ajuntament. Retailcat afirma que representa 32.000 establiments comercials repartits en tot el territori català, el 30% dels punts de venda comercials. L'ocupació d'aquests establiments se situa en 236.000 persones, la meitat del sector a Catalunya.  Dins de Retailcat hi ha les organitzacions Barcelona Oberta, Cecot, Comertia, Fundació Barcelona Comerç i Fundació Comerç Ciutadà.

Summary: Retailcat demana a l'Ajuntament de Barcelona que canviï el dia d'obertura comercial de l'1-O per una nova data


L'atur registrat a la demarcació de Barcelona ha caigut per cinquè any consecutiu a totes les comarques durant el 2017 i s'ha situat en l'11,4%. El descens ha estat del 8,5% amb una reducció de 28.156 aturats, una disminució menys intensa que els dos anys anteriors. El descens més important s'ha produït al Baix Llobregat (11,5%) i, per contra, el menys important ha estat al Berguedà (0,6%). Són dades recollides a l'Informe Territorial de la Demarcació de Barcelona, elaborat per la Cambra de Comerç i la Diputació de Barcelona, que s'ha presentat aquest dimarts. El president de la Cambra de Comerç de Barcelona, Miquel Valls, ha subratllat que el món empresarial té "bona predisposició" per crear ocupació i ha esperat que els propers mesos seguirà disminuint la taxa d'atur amb l'impuls del turisme. Pel que fa a la creació de llocs de treball, durant el 2017 ha crescut un 3,6% en relació a l'anterior. L'increment s'ha produït a totes les comarques a excepció del Berguedà. També ha crescut un 0,8% el nombre d'empreses però amb menor intensitat que els tres anys anteriors.  La diputada de Promoció Econòmica i Ocupació de la Diputació de Barcelona, Sònia Recasens, ha assegurat que "després d'anys crítics" s'està consolidant la millora i s'està "posant en ferm el model de recuperació". En aquest sentit, Recasens ha destacat l'augment de la contractació indefinida a totes les comarques de Barcelona. Malgrat l'alta temporalitat, entre 2014 i 2017, ha augmentat un 46% acumulat de mitjana. En aquest període l'increment és destacable a Osona (76,1%), el Baix Llobregat (48,2%) i el Vallès Occidental (47,1%). Per sectors, Recasens ha destacat el pes important que aporta la indústria manufacturera. Tot i això, l'any 2017 només un 13,5% de la contractació total generada va ser indefinida.  Pel que fa als llocs de treball creats, s'han assolit els nivells previs al 2008 a totes les comarques a excepció de l'Alt Penedès, l'Anoia, el Berguedà i el Garraf. Entre 2013 i 2017, la població aturada registrada de la demarcació ha baixat un 34,7% -amb 160.975 aturats menys- i les empreses han incrementat en un 8,5% -amb 14.549 més-. El catedràtic d’Economia de la Universitat de Barcelona, Martí Parellada, ha destacat el pes de la demarcació de Barcelona en l'economia catalana: "L'economia catalana va bé si l'economia de Barcelona i de l'àrea metropolitana van bé", ha assegurat. El sector turístic té un pes del 12,5% en l'ocupació Totes les comarques de la demarcació han augmentat el pes econòmic del sector turístic en l'ocupació entre 2008 i 2017. En el conjunt de la demarcació de Barcelona l'ocupació turística ha representat el 12,5% del total durant el 2017. L'activitat turística més rellevant és la restauració seguida del transport. Les comarques amb més pes del sector turístic en l'ocupació han estat el Garraf (18,9%), el Baix Llobregat (15,2%), el Barcelonès (13,8%) i el Maresme (13%).  D'altra banda, l'informe ha destacat el rècord en volum de turistes i pernoctacions obtingut el 2017 amb 12,9 milions de turistes -un 3,3% que l'any anterior- i 35,2 milions de pernoctacions -un 3,5% més-. També destaca l'augment de la recaptació amb la taxa turística: Un 15,1% més fins als 35,5 milions d'euros al conjunt de la demarcació. El 81% s'ha recaptat al Barcelonès seguit del Maresme amb un 7% del total. Creix l'ocupació a totes les comarques de la demarcació de Barcelona  Segons l'informe, s'ha recuperat bona part del teixit laboral perdut durant la crisi. Entre 2013 i 2017, la població ocupada registrada ha crescut un 13,8% amb 277.522 ocupats més. El 2017 l'augment ha estat del 3,2% al conjunt dels 311 municipis de la demarcació. L'increment més baix ha estat el del Berguedà -amb un increment del 0,9%- mentre que la resta ha oscil·lat entre el 2,9 i el 3,9% d'augment d'ocupació.

Summary: L'atur registrat a la demarcació de Barcelona cau per cinquè any consecutiu a totes les comarques durant el 2017


Els Mossos d’Esquadra han tancat i precintat la llibreria Europa, situada al barri de Gràcia i han detingut quatre persones, entre elles el president de l’associació cultural Ojeda, per promoure la venda, distribució i difusió d’idees que fomenten l’odi i la discriminació. La investigació policial, coordinada per la Fiscalia contra els Delictes d’Odi i Discriminació, va arrencar ahir i es va focalitzar en aquesta llibreria barcelonina, seu de l’entitat i un domicili del Vallès Oriental, casa del propietari de la llibreria. Durant l’operatiu, els agents també han comissat equips informàtics i més de 15.000 llibres a part de publicacions i revistes amb contingut antisemita i que enalteixen i justifiquen el genocidi comès pel règim d’Adolf Hitler. L’operació continua oberta i no es descarten noves detencions. Es dóna el cas que l’any 1996 ja es va portar a terme una primera operació policial per part dels Mossos en aquesta mateixa llibreria on es van comissar prop de 20.000 llibres i el seu propietari va ser detingut per un delicte d’apologia del genocidi. Va ser condemnat per aquests fets l’any 1998.  En una nota, els Mossos d’Esquadra han donat més detalls de l’operació que van dur a terme aquest divendres. En concret, han detallat que es va muntar un dispositiu en el marc d’una investigació sobre un entramat comercial creat a partir d’una associació que disposava d’editorial i llibreria i des d’on els membres de la cúpula directiva, tots ells han quedat detinguts, ocupaven rols ben definits amb l’objectiu de produir, elaborar, distribuir i vendre material que promou l’odi i la discriminació.  Els quatre detinguts són majors d’edat, dos d’ells amb nacionalitat espanyola i dos més romanesa, i estan imputats pel delicte d’associació il·lícita contra els drets fonamentals i llibertats públiques amb la finalitat de fomentar, promoure i incitar directa o indirectament a l’odi, hostilitat, discriminació o violència contra persones, grups o associacions per raó de la seva ideologia, religió o creences.  Entre els detinguts hi ha el president de l’associació que participava activament en la distribució de llibres a través de l’editorial que gestionaven. Segons sostenen els agents, l’entitat difonia i venia el seu material a través de la llibreria i de la pàgina web de l’associació Ojeda.  Els Mossos assenyalen que els detinguts, membres de la cúpula directiva de l'associació, utilitzaven aquesta estructura comercial per l'edició i distribució de llibres amb contingut clarament delictiu i difusió d’idees,  incorrent, presumptament, en delictes previstos al Codi Penal contra dels Drets Fonamentals i Llibertats públiques, a més de la realització de conferències que difonien el discurs de l'odi a la seu social de l'associació que és la llibreria situada en el barri de Gràcia. A més, a l’interior de l’establiment, els agents van localitzar més de 15.000 llibres, publicacions i revistes algunes de les quals tenien un clar contingut antisemita o s’enalteix o es justifica el genocidi comès pel règim d’Adolf Hitler. També hi ha documents que neguen l’existència de l’Holocaust jueu i fomenten la discriminació, l’odi i la violència contra altres ètnies, races, grups o associacions amb comentaris xenòfobs i racistes. Els policies també van comissar equips informàtics.  A més, durant l’actuació, van precintar i tancar la llibreria. L’operació continua oberta i no es descarten noves detencions.  Es dóna la casualitat que l’any 1996 aquesta mateixa llibreria ja va ser objecte d’una primera operació policial on es va comissar prop de 20.000 llibres. A més, el seu propietari, va ser detingut per un delicte d’apologia del genocidi i condemnat per aquest fet dos anys més tard, l’any 1998. Posteriorment, l’any 2006, es va tenir coneixement de l’existència d’una editorial sobre la qual s’ha actuat en aquesta operació. Els agents han pogut confirmar que la llibreria Europa funcionava com a punt central des d’on es distribuïen les publicacions que creava l’editorial.  Actualment, a part dels quatre detinguts en aquesta darrera actuació, també hi ha emesa una ordre de detenció contra el propietari de la llibreria a qui els Mossos van escorcollar casa seva buscant proves que el relacionessin amb aquests fets.

Summary: Precinten la llibreria Europa de Barcelona i detenen el president de l’associació Ojeda pel foment de discursos d’odi


El TSJC ha descartat que el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, i el ministre de Justícia, Rafael Catalá, declarin com a testimonis al judici per la causa pel procés participatiu del 9-N. Així ho havien demanat les defenses d’Artur Mas, Joana Ortega i Irene Rigau, però el tribunal ha considerat que són "impertinents". Els advocats dels acusats ho havien demanat en els seus escrits de defensa, on recollien declaracions de Rajoy i Català dies previs al 9 de novembre del 2014. El tribunal, però, considera que "són absolutament aliens" a l’objectiu de la causa "el sentit i l'abast" de les declaracions que tots dos van fer sobre el procés participatiu.  D'altra banda, el tribunal també descarta la declaració d'un testimoni proposat per Mas, el president del Grup d'Estats contra la Corrupció (GRECO), Marin Mrcela, per no tenir cap "relació" amb els fets. A l'acusació popular, liderada per dos sindicats de la policia espanyola, li demana que identifiqui clarament el domicili de dos testimonis proposats, com Miguel Ángel Bustos i el representant legal d'una empresa informàtica que hauria tingut a veure amb el procés participatiu. En canvi, admet la declaració com a testimoni de l'exconseller de la Presidència i portaveu del Govern Francesc Homs, que serà jutjat pels mateixos fets al Tribunal Suprem. El TSJC diu que Homs haurà de declarar amb advocat per preservar el seu dret de defensa en l'altre procediment. Sobre proves pericials i documentals, el TSJC admet la majoria de les sol·licitades per totes les parts, tot i que demana alguns aclariments i quin format informàtic tindran.

Summary: El TSJC descarta que Rajoy i Catalá declarin com a testimonis al judici pel 9-N


L'alcalde de Reus, Carles Pellicer, ha ofert diàleg a l'oposició per trobar consens després que el ple d'aquest dijous hagi rebutjat l'aprovació dels pressupostos del 2018 amb 15 vots en contra i 11 a favor. Així, Pellicer obrirà una ronda de contactes amb tots els portaveus municipals a partir de divendres que s'allargarà, com a molt, fins dilluns. Així, es reserva la via d'aprovar-los mitjançant una moció de confiança per manca de suport, com ja va passar l'any passat. Amb tot, l'alcalde ha reconegut que aquesta és la via més fàcil però creu que hi ha marge per aconseguir consens pels pressupostos i que "algú més se'ls faci seus". Els comptes, de gairebé 320 milions d'euros, redueixen deute però també retallen les inversions a la meitat. L'alcalde ha defensat que "són assumibles" per més grups. Pellicer s'ha mostrat obert a dialogar "fins i tot aquells que ens volen portar als jutjats" i ha explicat que, com a alcalde, té l'obligació d'intentar tirar endavant els pressupostos de la millor manera possible. "Si les peticions són inacceptables, no ens podrem entendre i haurem d'anar cap a una altra línia", ha dit Pellicer referint-se a la moció de confiança. "Em mou tornar a parlar, cridar que vinguin i intentar reflexionar; perdre els pressupostos no és bo per ningú", ha dit en la roda de premsa posterior al plenari. "No s'hi valen excuses que ens aboquin a un bloqueig com el que tenim; els reusencs reclamen serveis i diàleg i hem de respondre a la ciutadania amb generositat", ha assenyalat l'alcalde, que considera que els comptes presentats són un exemple de realisme i els possibles, marcats per la congelació d'ordenances fiscals durant quatre anys i dos per bloqueig de l'oposició. "No tenim ingressos per fer uns pressupostos més expansius", s'ha excusat Pellicer, que ha defensat que estan basats en tres pilars –atenció a les persones, projecte de ciutat i reducció de l'endeutament. En aquesta línia, Pellicer ha dit que el govern "no dona res per tancat" i que tot i el rebuig del plenari aquest dijous als pressupostos es resisteix a donar-ho per tancat. L'alcalde ha explicat que ell mateix liderarà les converses amb els portaveus municipals. L'oposició al ple Al ple, tant PP com la CUP han carregat contra el govern de Pellicer per no haver treballat suficient per aconseguir suports per aprovar els comptes en el plenari. "El que vol és aprovar-ho com l'any passat, i sap que són els últims que aprovarà abans de les eleccions i no s'ha compromès amb cap grup a negociar cap partida d'aquests pressupostos", ha dit el portaveu popular, Sebastià Domènech, que creu que l'alcalde té calculat fer un nou ple per aprovar els comptes "per la porta del darrere". Per la seva banda, la cupaire Marta Llorens, que li ha tirat en cara a Pellicer que no s'hagi "esmerçat ni un dit a tocar la porta de ningú", ha justificat el rebuig del grup als comptes per no estar còmodes amb el model de ciutat plantejat, a més de la reducció d'endeutament "per poder-nos endeutar". Sobre la possibilitat que s'acabi tirant endavant els pressupostos amb una moció de confiança, Llorens ha lamentat l'existència de "lleis garantistes que donen suport al govern per adoptar dues qüestions de confiança a final de mandat i el mort ja el carregarem a qui vingui després". Per la seva banda, el portaveu de Cs, Juan Carlos Sánchez, ha criticat que els pressupostos contemplin ingressos provinents de l'increment d'IBI. "No es podria regularitzar any a any o fixar facilitats de pagament a qui ho hagi de pagar? El govern celebra els ingressos però els veïns que ho hagin de pagar no estaran molt contents", ha dit Sánchez. Alhora, ha criticat la projecció de ciutat plantejada i ha considerat que Reus "espanta" els turistes "amb tanta deixadesa i tants 'simbolets'". El portaveu socialista, Andreu Martín, creu que "el potencial econòmic de Reus va a menys" i que la ciutat es va empetitint. Martín ha carregat contra el govern per no haver evitat la sortida de Gecohsa de l'hospital de Móra d'Ebre i ha apuntat que "deixar de fer la gestió suposarà una disminució de despeses però també d'ingressos". En aquesta mateixa línia, ha lamentat que l'hospital sant Joan de Reus no formi part d'un consorci i que la seva gestió en fos part. "No està prou ben finançat", ha reblat.

Summary: L'alcalde de Reus obre diàleg amb l'oposició per trobar consens per als pressupostos després que el ple els hagi tombat


Primer repunt en vint dies de pacients ingressats en estat greu per la covid-19 a les comarques gironines. Segons les dades de Salut, actualment hi ha dinou malalts greus ingressats a hospitals de la demarcació, tres més que ahir. A la regió sanitària no hi havia hagut cap augment de malalts de gravetat des del dia 29 d'abril, quan n'hi havia 59. Des d'aleshores, s'havien anat reduint progressivament fins a arribar al mínim de setze registrat ahir, la xifra més baixa des del 21 de març. Després del repunt d'hospitalitzacions detectat ahir, aquest dimecres torna a reduir-se el nombre de pacients ingressats afectats per la pandèmia. Hi ha un increment, però, dels casos detectats en professionals sanitaris.  No hi havia hagut cap increment en el nombre de pacients ingressats a hospitals de la regió sanitària per covid-19 en estat greu des del 29 d'abril. Al llarg d'aquestes setmanes, s'havien reduït paulatinament els malalts de gravetat per la pandèmia passant dels 59 del 29 d'abril als setze d'ahir, la xifra més baixa registrada des del 21 de març. Vint dies després, aquesta tendència a la baixa s'ha trencat i hi ha hagut un repunt passant dels setze malalts de gravetat d'ahir als dinou d'avui, tres més. El màxim de pacients en estat greu a la demarcació durant el pic de la pandèmia va ser el 3 d'abril, amb 108. Ahir, es va detectar un repunt el nombre de pacients ingressats per covid-19 als hospitals de la demarcació. Segons les dades de Salut, dimarts hi havia 182 malalts afectats per la pandèmia hospitalitzats, sis més que dimarts. Aquest increment va trencar sis dies de descens acumulat en el nombre d'ingressos però, segons l'estadística, es va produir l'endemà de reportar-se la reducció més dràstica dels darrers dies.  De diumenge a dilluns, hi va haver un descens de dinou pacients (de 195 a 176); de dimarts a dimecres, el repunt de sis malalts (de 176 a 182) i en les darreres 24 hores hi ha hagut un nou descens. En concret, actualment hi ha 176 persones hospitalitzades, sis menys que ahir quan n'eren 182. Des de diumenge, a la demarcació hi ha menys de 200 malalts ingressats per la pandèmia.  El dia amb més ingressos per coronavirus a les comarques gironines des de l'arribada de la pandèmia va ser el 5 d'abril, amb 654. Les dades d'aquest dimecres també reflecteixen un altre repunt: el del nombre de professionals sanitaris contagiats. Durant dotze dies seguits, a la regió sanitària havien disminuït dia rere dia el nombre de professionals sanitaris contagiats. Aquesta tendència es va trencar dimarts passat. Segons les dades, hi havia 104 sanitaris diagnosticats de covid-19, cinc més que dilluns quan n'eren 99. L'endemà, dimecres, hi va tornar a haver un descens en el nombre de contagis que situava els professionals contagiats en 83. El nombre de professionals afectats per la pandèmia s'havia anat reduint dia a dia fins dissabte quan n'hi havia 50. Diumenge es va tornar a trencat la dinàmica i es van registrar dos nous contagis. Segons les dades de Salut, dilluns hi havia exactament el mateix nombre de sanitaris contagiats, 52, i dimarts hi va haver una reducció dràstica, passant a 33 professionals afectats pel virus, 19 menys. El repunt d'aquest dimecres situa la demarcació amb 49 sanitaris contagiats, setze més que ahir.  El pic en el nombre de sanitaris contagiats va ser el 9 d'abril, amb 548 professionals afectats.

Summary: Primer repunt en vint dies de pacients en estat greu per covid-19 a les comarques gironines


Nostrum serà la primera empresa productiva de l'estat espanyol que posarà en marxa la seva pròpia moneda virtual sota el nom de 'meal' (apat). L'emissió d'aquesta moneda, a través d'una Oferta Inicial Token (ICO en terminologia anglesa), permetrà a la companyia de restauració captar 50 milions d'euros fins a l'abril del 2018, recursos que serviran per ajudar a potenciar el pla expansió a 5 anys de 140 milions d'euros. Nostrum vol que aquest pla d'expansió serveixi per passar de les poc més de 130 botigues actuals a unes 800 en diferents països europeus i de fora de la Unió Europea. Quirze Salomó, president executiu de Home Meal, empresa propietària de Nostrum, ha manifestat la seva confiança que amb l'inici d'aquest pla expansiu la companyia superi les pèrdues d'1,73 milions en el primer semestre i entri en beneficis el segon semestre del 2018.  L'emissió de la nova moneda 'mealToken' es farà a través d'una Oferta Inicial Token (ICO en terminologia anglesa –Initial Coin Offering), un equivalent  a una oferta pública de venda d'accions però sense tenir una regulació especifica, ni tenir drets concrets ni liquiditat immediata, com sí tenen els accionistes que acudeixen a una OPA.  L'ICO s'emet amb la ''promesa'' d'una expectativa de negoci que en el cas de Nostrum es justifica per un pla d'expansió que suposarà passar de les actuals 130 botigues a l'entorn de 800 en cinc anys i arreu de països de la Unió Europea i de fora d'aquesta regió econòmica.  L'emissió s'iniciarà en el primer trimestre del 2018 entre inversors privats i internacionals del segment de la moneda virtual. La presentació de l'emissió es farà a primers del gener pròxim a la ciutat nord-americana de Les Vegas. A l'abril, els més d'un milió de persones que formen part del Club de Fans de Nostrum podran adquirir aquesta moneda per utilitzar en les cadenes de restaurants de Nostrum.  L'emissió de la nova moneda, token, és per un total de 100 milions d'euros ''dels quals ara s'aixequen 50 milions d'euros'' ha explicat Salomó. El president ha afegit que aquests 50 milions es destinaran en la seva integritat a ''accelerar'' aquest pla expansiu i a obrir nous restaurants arreu d'Europa, inicialment a Alemanya i França, ha reblat.  Salomó ha explicat que aquests clients podran gaudir de diferents ofertes i incentius per fer atractiu la utilització d'aquesta nova divisa virtual.  Amb aquesta iniciativa, Nostrum es converteix en la primera empresa productiva de l'estat espanyol en tenir una moneda pròpia.  El president executiu d'Home Meal ha explicat que en aquest moments Nostrum ja té un restaurant a París i que amb aquest pla d'expansiu preveu estar present a fins a 15 països més, sent el primer restaurant de l'estat espanyol amb presència internacional.  L'expansió es farà bàsicament a través del model actual de franquícia. Salomó ha explicat que perquè el grup de restauració pugui sortir de les pèrdues d'1,7 milions d'euros del primer semestre d'aquest any necessita d'una certa massa crítica de número de restaurants. Salomó ha assegurat que amb el desenvolupament del pla expansiu aconseguirà aquesta massa crítica necessària en el segon semestre del 2018, quan espera recuperar la senda dels beneficis.  El president executiu també ha explicat que a primer de gener posarà en marxa el segon tram de l'emissió de bons convertibles per un valor de 7,5 milions d'euros, xifra que s'afegirà als 7,5 milions de bons convertibles d'aquest any 2017.  Jordi Puigneró, secretari de Telecomunicacions, Ciberseguretat i Societat Digital, ha participat en l'acte de presentació d'aquesta nova moneda virtual (token) i ha destacat que amb aquesta iniciativa de Nostrum es constata que les empreses catalanes ''fan coses'' i es desmenteix que l'activitat empresarial catalana estigui ''aturada'' per culpa del procés sobiranista.

Summary: Nostrum captarà 50 MEUR en la primera emissió d'una moneda virtual d'una empresa de l'Estat


El ferit a l'explosió d'Alcanar, Mohamed Houli, explica al jutge que preparaven els atacs des de feia dos mesos ACN Madrid.-Els terroristes volien atemptar a Barcelona contra monuments i esglésies, com per exemple la Sagrada Família. Així ho va relatar dimarts davant del jutge de l'Audiència Nacional Mohamed Houli Chemlal, l'únic supervivent de l'explosió de la casa d'Alcanar. Houli és l'únic que ha explicat davant del jutge Fernando Andreu quins eren els plans de la cèl·lula terrorista i ha reconegut que feia dos mesos que treballaven en els atemptats i que havien comprat material per fabricar els explosius des de la casa d'Alcanar. Segons fonts jurídiques, l'objectiu dels terroristes eren, doncs, els monuments de la ciutat comtal i també esglésies. Houli va posar com a exemple la Sagrada Família.  L'explosió de la nit del 16 d'agost, on van morir l'imam de Ripoll i un altre dels terroristes, Youssef Aalla, va fer que el grup canviés de plans. Va ser llavors quan van optar per fer atropellaments massius amb la furgoneta a Barcelona i també amb un cotxe a Cambrils. En total, han mort 15 persones.  Després de declarar davant del jutge, Houli ha ingressat a la presó d'Alcalà Meco. Andreu li atribueix els delictes d'integració a organització terrorista, assassinat i lesions de caràcter terrorista, dipòsit d'explosius i estralls. També ha ingressat a la presó Driss Oukabir, de 28 anys, que va llogar la furgoneta que va atropellar i matar 13 persones a La Rambla (i que conduïa Younes Abouyaaqoub).  En canvi, ha sortit en llibertat provisional -i ja és a Ripoll- Mohamed Aalla, de 27 anys. Segons el jutge, tot i que el cotxe usat pels terroristes a Cambrils va al seu nom, considera que ha quedat acreditat que el veritable propietari era el seu germà Youssef, mort a l'explosió d'Alcanar. Un altre germà de Mohamed, en Said, va morir a l'atac de Cambrils abatut pels Mossos d'Esquadra.  El jutge ha prorrogat 72 hores la detenció del quart detingut, Salh El Karib, propietari d'un locutori a Ripoll i que hauria comprat bitllets per anar al Marroc per a Driss Oukabir i també per a l'imam. El jutge vol esperar que finalitzin les diligències que estan en marxa abans de prendre una decisió.  Tots ells van apuntar que l'imam era l'instigador dels fets i el van assenyalar com a responsable. Tanmateix, durant la seva declaració, Mohamed Houli va demanar perdó i es va mostrar penedit.

Summary: Els terroristes volien atemptat contra "monuments i esglésies, com la Sagrada Família"


La presidenta del grup parlamentari de CatECP, Jéssica Albiach, ha exigit aquest dijous que el president de la Generaliat, Quim Torra, dimiteixi en constatar que "prefereix" ser activista que cap del Govern. En una intervenció al ple del Parlament, ha lamentat que després de dies d'aldarulls al carrer, amb càrregues policials "desproporcionades" i "antireglamentàries", el Govern ha estat "absent" i "buit" i que Torra ha fet "deixadesa de funcions en els moments més complicats". "No és un activista és el president de la Generalitat i ha d'actuar. Si no vol fer-ho, en conseqüència haurà de plegar", ha manifestat. "Espero que la primavera de 2020 vostè no sigui el president i nosaltres formem part de les solucions", ha conclòs. Així, Albiach ha demanat afrontar la reacció a la sentència de l'1-O amb "calma", "serenor" i "empatia". Ha titllat el discurs de Torra "d'irresponsable", "que no es correspon a la realitat del país" i de "pressa de pèl" i li ha retret parlar d'un gran acord de país quan cada vegada amb qui parla "és una part més petita" de la societat.  Respecte a la sentència, Albiach ha dit que no només afecta als condemnats i als seus famílies sinó que representa un "retrocés democràtic" i de drets per a tothom. Ha constatat que aprofundirà en el "trencament emocional" d'una part dels catalans amb Espanya i que "evoca al bloqueig". Ha pronosticat que després de la sentència s'obrirà una nova etapa política però que no podrà prosperar sense la llibertat dels polítics presos. Albiach ha reclamat utilitzar la política com a "eina pedagògica".  De la policia ha lamentat la "incoherència" dels grups independentistes d'impulsar una iniciativa parlamentària per expulsar la Guàrdia Civil de Catalunya i, al mateix moment, demanar-los suport de cara a les mobilitzacions postsentència. Finalment, ha dit que els Mossos han de rebre ordres d'acord amb els protocols policials i "proporcionades."

Summary: Albiach demana la dimissió de Torra: "No és un activista, és el president de la Generalitat"


La majoria dels espanyols escolliria la via del diàleg amb els independentistes per resoldre el conflicte català, segons els sondejos que publiquen aquest dilluns 'La Vanguardia' (GAD3) i 'El Periódico' (Gesop). Mentre que la primera enquesta estima aquesta xifra en un 52,3%, la segona ho fa en un 52,6%. Amb tot, al voltant d'un terç dels consultats —un 34,2%, segons GAD3, i un 37,3%, el Gesop)— avalaria l'aplicació de l'article 155 a Catalunya. D'altra banda, els catalans que recolzarien el diàleg amb l'Estat Espanyol sumen un 78,5%, d'acord amb GAD3, i un 86,7%, segons les dades del Gesop. Per contra, el primer sondeig comptabilitza els partidaris a Catalunya del 155 en un 13,5%, mentre que el segon ho fa en un 6,9%. Baixen els partidaris de la rebel·lió i la presó preventiva Segons l'enquesta de 'La Vanguardia', s'han reduït els espanyols que consideren justificada l'acusació de rebel·lió, que implica violència. El passat novembre, el 58% dels espanyols ho considerava i ara aquest percentatge ha baixat fins al 40,5%, davant del 45% que rebutja l'acusació de rebel·lió. En la mateixa línia, fa tres mesos el 52% dels espanyols considerava proporcionada la presó preventiva per als líders independentistes, i ara només un 42% pensa d'aquesta manera. En canvi, un 44% creu que és desproporcionada. Pel que fa a la figura del relator, una de les principals polèmiques de les negociacions entre governs, més del 47% dels espanyols consultats la veuen necessària com a "mediador en un escenari de diàleg entre partits", mentre que un 44% la rebutja. I en referència a les negociacions amb partits independentistes, un 51% dels espanyols considera que aquest diàleg no posa en risc la unitat d'Espanya, davant del 41% que sí que ho creu.  Encara sobre el diàleg, l'enquesta de 'El Periòdico' apunta que la majoria dels espanyols, un 53,5%, culpen la Generalitat del fet que el diàleg no arribés a fructificar. En canvi, un 22,9% pensa que el Govern de Torra és el responsable que es trenquessin les negociacions, mentre que un 16,6% culpa les dues parts per igual.  El 50% dels espanyols enquestats considera que el govern de Sánchez no ha fet concessions als partits independentistes davant del 44,4% que sí que ho creu. Sobre el judici de l'1-O que va començar al setmana passada, la majoria dels espanyols, un 59,3%, creu que serà just. Però a Catalunya, es registra un percentatge molt diferent. El 68,5% dels enquestats catalans creuen que no tindran un judici imparcial.

Summary: La majoria dels espanyols escull la via del diàleg per resoldre el conflicte català


El Museu Arxiu de Santa Maria de Mataró conserva el text més antic d'Els Pastorets del que es tingui coneixement. Es tracta d'un manuscrit datat a Mataró el 1755, obra de Manuel Verdaguer, un mestre mataroní de l'època, titulat com 'Lo Acte del Naxament del Niño Jesús, altrament anomenat Los Pastorets'. Tot i el títol, és un text escrit en castellà que segueix la tradició dels antics Autos del Nacimiento del segle XVII, però amb la particularitat que totes les acotacions estan escrites en català. El llibre és ara a l'abast de tothom, ja que forma part d'una exposició commemorativa del centenari de la representació d'Els Pastorets de Mataró de Sala Cabanyes. Paral·lelament, el mes de gener està previst que es publiqui un estudi sobre el manuscrit.  En el transcurs del treball de recerca també s'ha detectat la referència més antiga que es coneix a les representacions d'Els Pastorets a Catalunya. Es tracta d'un decret de 1678 del bisbe de Barcelona, Alonso de Sotomayor, en el qual es prohibeixen representacions teatrals durant diverses festivitats, entre elles Els Pastorets el dia de Nadal. Aquest document es conserva a l'Arxiu Diocesà de Barcelona, dins la sèrie Registrum Communium, on quedaven anotades totes aquelles decisions preses pel bisbe que afectessin una parròquia o tot el bisbat.

Summary: Mataró exposa el manuscrit d'Els Pastorets més antics de Catalunya, un text de 1766


El líder del PP, Pablo Casado, ha assegurat aquest dijous que el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, pateix el “síndrome de la T-4”, en referència a l’atemptat d’ETA a l’aeroport de Barajas que va causar la mort d’una persona i va posar punt i final a la negociació entre el govern espanyol i l’organització terrorista. Segons Casado, la caiguda dels pressupostos generals de l’Estat després de “tota aquesta cerimònia de negociació amb els independentistes” recorda a aquelles negociacions. “Ara els ministres dient que els han donat un cop de porta”, ha afirmat en un acte a Lugo, “però ja no cola”, perquè “tornaran a negociar amb ells quan mirem cap a una altra banda”.  Segons Casado Sánchez es veu forçat a convocar eleccions per la pressió de les formacions de la dreta i “perquè els independentistes han volgut”, però no perquè el govern espanyol hagi posat fre a les cessions.  Precisament sobre la manifestació de diumenge passat a la plaça de Colón de Madrid, Casado ha acusat Ciutadans de trencar la unitat de les forces de la dreta que es va plasmar en la fotografia on apareixien el propi Casado amb Albert Rivera i Santiago Abascal. Ha fet referència a les manifestacions dels diversos líders de Ciutadans, que no tanquen la porta a assolir acords amb el PSOE sempre que el propi partit faci fora Pedro Sánchez de la secretaria general de la formació.  “No pot ser que ens manifestem junts i després anem separats a les urnes perquè aquest govern torni”, ha dit Casado en un acte a Lugo, on ha apel·lat a un vot “útil” per al PP i ha preguntat si Ciutadans està disposat a revalidar “el pacte de l’abraçada” entre Rivera i Sánchez. “Perquè aquí no hi ha un PSOE diferent a Sánchez, que és el secretari general del PSOE i va guanyar unes primàries, i per tant si anem a unes eleccions cal saber si Sánchez pactarà amb els independentistes i si algun altre partit es planteja pactar amb Sánchez”.   Resposta a Junqueras Casado també ha respost aquest dijous a les manifestacions de l’exvicepresident del Govern i líder d’ERC, Oriol Junqueras, que en la primera declaració al judici de l’1-O ha assegurat que ell “estima Espanya” El líder del PP ha afirmat a través de Twitter que “estimar Espanya és incompatible amb acabar amb la seva democràcia”. “Avui hem viscut un míting al Suprem, però la veritat preval”, ha escrit. Segons Casado, “com va dir la Fiscalia, el judici és la constatació de la fortalesa de la democràcia espanyola” i “la política no és patent de cors per a la il·legalitat”.

Summary: Casado compara els independentistes amb ETA i acusa Ciutadans de trencar la unitat de la plaça de Colón


El govern de Colau aplicarà la geometria variable pactant amb els dos extrems del consistori ACN Barcelona.-El ple de l'Ajuntament de Barcelona aprovarà aquest divendres el Pla Especial Urbanístic d'Allotjaments Turístics (PEUAT) i el de l'Habitatge. El govern d'Ada Colau aplicarà la geometria variable, ja que el primer pla l'aprovarà amb el vot a favor d'ERC i l'abstenció de la CUP, mentre que CiU i C's avalaran l'instrument per ampliar el parc públic d'habitatge de la ciutat. El PEUAT incorpora quatre barris més a la zona de decreixement hoteler prevista inicialment. Així, Sant Antoni, Poblenou, Vila Olímpica i Hostafrancs s'afegeixen als barris del districte de Ciutat Vella, l’Antiga Esquerra i Dreta de l’Eixample, Poble Sec i la Vila de Gràcia. En matèria d'habitatge, el pla 2016-2025 preveu 18.500 nous pisos públics entre els que farà el nou Institut Municipal d'Habitatge, els que es construiran a través de la col·laboració públic-privada i els que es mobilitzaran i que actualment estan buits. El PEUAT s'aprova aquest mes de gener poc abans que vencin les diferents moratòries de llicències hoteleres, la primera la de Gràcia, el 17 de març. El pla contempla quatre zones: la primera és de decreixement hoteler, la segona és de manteniment, la tercera és de creixement sostingut i la quarta té a veure amb altres àmbits que tenen una regulació específica. Les negociacions amb la CUP i amb ERC han comportat l'ampliació de la zona de decreixement, on l'oferta hotelera ha de disminuir.  També s'ha modificat el concepte de "disconformitat", de forma que el pla sí que preveu ara les reformes i rehabilitacions que els hotels poden fer, que són gairebé totes excepte l'enderroc de l'edifici. Així mateix, es flexibilitza l'obertura d'hotels a les zones on es permet el creixement. Pel que fa als pisos turístics, només se'n podran obrir en ubicacions més perifèriques si abans es tanquen al centre. A més, hauran d'ocupar edificis sencers que no hagin estat abans habitatges residencials. Acord amb ERC sobre el PEUAT El govern i ERC van arribar a un acord d'última hora just abans que el PEUAT passés el tràmit en comissió. El grup d'Alfred Bosch va plantejar dues condicions: incrementar els inspectors de pisos turístics il·legals i consultar la ciutadania sobre tres projectes concrets. Finalment s'ha pactat que de les 40 persones que hi ha ara mateix per detectar apartaments sense llicència, es passi a 80 durant el 2017 (40 inspectors i 40 visualitzadors) i a 110 el 2018. A més, es planteja que aquest fenomen estigui "sota control" durant el 2023.  Sobre les consultes ciutadanes que plantejava ERC relatives a tres hotels, finalment de segura n'hi haurà una, però no serà sobre el projecte del Rec Comtal (que ja està construït perquè té llicència), sinó sobre una parcel·la pública que hi ha al costat. Els veïns podran opinar sobre l'ús que li volen donar.  En el cas de l'alberg de la Vila Olímpica, es crearà una comissió política i tècnica amb ERC i també amb els veïns que decideixi en 30 dies quines accions es poden emprendre per aturar el projecte. S'inclou la possibilitat de comprar l'alberg i també la de celebrar una consulta, però no sobre la revocació de la llicència. Pel que fa a Drassanes, que té un certificat d'aprofitament i la llicència està en estudi, continuarà la negociació del govern amb el promotor per intentar encaixar al màxim el projecte amb el seu entorn. Es crearà una taula informativa amb els veïns. La CUP, per la seva part, titlla el pla d'insuficient, però no s'oposarà a la seva aprovació perquè fer-ho suposaria la "barra lliure" de llicències hoteleres.  En canvi, CiU, C's i PPC ja han anunciat el seu vot en contra, ja que rebutgen l'augment de les restriccions fruit de l'acord amb ERC. També denuncien que el PEUAT està mancat de seguretat jurídica i criminalitza el turisme. CiU i C's avalaran el pla de l'habitatge i l'esquerra votarà en contra Una altra de les mesures importants que es votarà i aprovarà en el ple d'aquest divendres és el  pla pel dret a l'habitatge 2016-2025, que preveu la creació d'un Institut Municipal (abans de l'estiu del 2017) que unificarà tots els serveis d'habitatge del consistori i que construirà 8.800 pisos públics fins el 2025, uns 800 cada any (darrerament la mitjana s'havia situat en els 200).  En paral·lel, es preveuen 4.700 habitatges més fruit de la col·laboració públic-privada amb fundacions i entitats sense afany de lucre amb afany de lucre limitat. En aquest punt, es crearà el que s'anomena una 'housing association', una societat mercantil participada per l'Ajuntament i operadors privats que busquen inversions segures.  A tota aquesta quantitat se li han de sumar també uns 5.000 pisos més procedents de la compra i de la mobilització de pisos buits. En total, la previsió és arribar als 18.500 nous habitatges públics, perquè el parc públic passi de l'1,5% del total a prop del 4. En aquest cas, però, el govern ha arribat a un acord amb CiU, i també obtindrà el suport de C's. En canvi, tant ERC com la CUP votaran en contra d'aquest instrument, dotat amb uns 1.600 MEUR per als propers nou anys. Els republicans argumenten que "és un pla per fer el de sempre amb els de sempre", mentre que els cupaires lamenten el "viratge a la dreta" de l'executiu de Colau, especialment per l'acceptació de la col·laboració públic-privada. També el PPC rebutjarà el pla.

Summary: El ple de l'Ajuntament de Barcelona aprovarà divendres el Pla d'Allotjaments Turístics i el de l'Habitatge


"Seran gent amb prou reputació professional perquè tothom s'hi senti còmode" ACN Madrid.-El secretari d'Estat d'Administracions Territorials, Roberto Bermúdez de Castro, ha advertit aquest dimecres que si la Generalitat no designa els seus representants al grup de treball que ha de dissenyar el nou sistema de finançament "seran els experts proposats pel govern d'Espanya els que defensaran els interessos dels ciutadans de la Comunitat Autònoma de Catalunya". "Seran gent amb prou reputació professional perquè tothom s'hi senti còmode" perquè "són gent amb molt de prestigi", ha sentenciat.

Summary: El govern espanyol diu que els experts proposats per l'Estat representaran Catalunya al grup de treball del finançament


El Museu de Lleida podrà publicar les imatges inèdites de l'operatiu policial de l'11 de desembre del 2017 del trasllat de les obres d'art del Museu de Lleida al Monestir de Sixena, captades pel fotògraf Jordi V. Pou i enregistrades en vídeo per la periodista Laia Navarra. L'advocat de l'Ajuntament de Vilanova de Sixena, Jorge Español, havia demanat al jutjat que es destruïssin i que no es publiquessin les imatges ja que no existia permís judicial per captar-les. El jutjat d'instrucció 1 d'Osca, però, ha denegat aquesta petició. En una providència amb data 13 de novembre, adverteix però de la necessitat de preservar la intimitat de policies i personal judicial que van participar al trasllat. Español va presentar recurs tres dies després. Segons la providència del jutjat, les actuacions judicial són públiques, amb algunes excepcions que estiguin previstes a la llei i que, en aquest cas, no es donen. A més, segons la jutgessa, les imatges es van prendre a l'interior d'un recinte tancat regentat per una de les parts executores (el Museu de Lleida) i per tant l'actuació estaria "plenament legitimada". Tot i això, recorda que la Llei de Seguretat Ciutadana preveu com a infracció greu l'ús no autoritzat d'imatges o dades personals que puguin posar en perill la seguretat dels cossos de seguretat o l'èxit d'una operació policial. És per això que demana que prenguin les mesures oportunes i adequades per impedir-ho, pixel·lant la imatge dels agents i personal judicial.  L'Ajuntament de Vilanova de Sixena ha recorregut aquesta providència al mateix jutjat perquè entén que l'únic que busca és quedar-se en un "punt mig" per satisfer totes les parts. Español no entén que si el jutjat permet enregistrar lliurement les imatges d'una "diligència judicial", demani després que es pixel·lin. "La imatge o és publica o no ho és", recull en el seu recurs. Considera a més que és "inconstitucional" que es dugui a terme qualsevol gravació d'actes judicials sense el control del jutge i posa en entredit l'autenticitat de les imatges que es van captar dins el Museu de Lleida. Alerta que "poden ser fàcilment manipulables" ja que el lletrat de l'Administració de Justícia hauria de garantir l'autenticitat de les imatges i això "no ha passat en aquest cas". El Museu de Lleida està ultimant un llibre gràfic que comptarà amb un centenar de fotografies inèdites de l'operatiu policial i judicial per traslladar les peces de Sixena a l'Aragó l'11 de desembre del 2017. Des del Museu han explicat que aquell dia es va contractar els serveis del fotògraf Jordi V. Pou per recollir gràficament tot el que havia de passar i que amb el pas del temps han cregut oportú fer un llibre de tot aquest material afegint-hi textos amb ''un relat fet amb les vivències dels mateixos treballadors''. La voluntat del Museu de Lleida és presentar el llibre, que edita Pagès Editors, coincidint amb l'aniversari del trasllat, el pròxim 11 de desembre, quan també es farà públic un vídeo inèdit de tot l'operatiu gravat des de dins.

Summary: El Museu de Lleida podrà publicar les imatges inèdites de l'operació policial pel trasllat de l'art de Sixena


L'UGT confia que l'1 de Maig sigui "la suma" de les mobilitzacions que estan omplint els carreres de tot l'estat espanyol en els darrers mesos i poder potenciar i ampliar l'embranzida i el suport social que estan rebent els moviments per unes pensions dignes i garantides o el clam del 8 de març per la igualtat real dels drets laborals entre homes i dones. El secretari general de l'UGT, Camil Ros, ha defensat que cal legislar i "obligar" les empreses a complir amb les quotes, la igualtat d'oportunitats o la conciliació i acabar amb la bretxa salarial o l'assetjament que pateixen sobretot les dones. Ros ha reiterat, "amb més convenciment encara" després de participar en la manifestació d'aquest diumenge a Barcelona, que la situació política catalana necessita "ponts" enlloc de "blocs", més "diàleg i negociació" així com que acabin "les detencions, la presó preventiva injustificada i el 155".  Camil Ros, secretari general de l'UGT, ha dit que l'1 de Maig ha de ser "clau per demostrar la força dels sindicats" i ha demanat la mobilització arreu del territori per seguir impulsant unes reformes que estan gestant les mobilitzacions en defensa de les pensions o de la igualtat de gènere a la feina, després de la històrica resposta social del 8 de març, dia de la Dona Treballadora. Altres reivindicacions del Primer de Maig seran la fi de la precarietat i l'explotació laboral que s'enquista al mercat espanyol després de la darrera reforma laboral.  I totes les peticions van lligades a canvis legislatius, que els sindicats exigiran en la jornada de l'1 de maig. Com exemple, Ros ha assenyalat que només amb obligatorietat es compleix la lleid ela igualtat, com passa en llistes electorals o càrrecs polítics públics, però en canvi, quan aquesta normativa no és d'obligat compliment, no es té en compte. El secretari general de l'UGT també ha apuntat que el problema del sistema de pensions espanyol és el PP i no la demografia. "Si hi ha més gent que fa cinc anys treballant a la Seguretat Social però ho fa per menys diners, vol dir que el problema és el salari i la reforma laboral i per veritable perill de les pensions són les polítiques socials del PP", ha criticat. Diàleg i llibertat Després de participar, tot i algunes crítiques, a la manifestació d'aquest diumenge a Barcelona de l'Espai, Democràcia i Convivència, Camil Ros ha reiterat, "amb més convenciment", que cal "diàleg, negociació i ponts". "No és temps de detencions ni presó preventiva, ni 155, ni unilateralitats. Necessitem i fem una aposta clara perquè no és moment de blocs si no de ponts. Som conscients que rebem moltes opinions de molts extrems però creiem que hem de sortir de posicions numantines", ha defensat. Ros ha demanat que acabi la presó preventiva injustificada per humanitat i per facilitar "la distensió i el diàleg".  També ha tornat ha demanar que es formi Govern de manera "ràpida i urgent" perquè es dediqui als assumptes del "dia a dia". "Volem parlar del pacte nacional de la indústria, de la renda garantida, dels treballadors de la funció pública i els salaris perduts. Tenim 'mono' de Govern per criticar-lo i per poder fer uns pressupostos socials. No és només un tema de legitimitats si no d'eficàcia", ha defensat Ros.

Summary: L'UGT vol potenciar l'embranzida dels moviments dels pensionistes i del feminisme el Primer de Maig


El grup municipal del PSC de Falset ha trencat, aquest dilluns, l'acord de govern que mantenia amb Independents per Falset (formació vinculada a ERC) – tot i la majoria absoluta d'aquest grup-. També el regidor d'Unió forma part d'aquest govern municipal que era, fins ara, gairebé unitari. I és que només l'edil de CDC, un d'onze regidors de l'Ajuntament de Falset, estava a l'oposició, en la qual s'incorporaran les dues regidores socialistes que deixen les responsabilitats que tenien assignades al cartipàs municipal. La decisió ve donada per "la pèrdua de la confiança política en l'alcalde" després de la gestió que s'ha fet en els darrers dies amb un problema de subministrament de l'aigua potable. "No podem ni volem ser còmplices d'aquesta política d'opacitat que pot afectar la salut de les persones i per això hem decidit sortir del govern municipal", ha explicat la portaveu socialista, Maria Jesús Sánchez, en un comunicat. Les dues regidores socialistes a l'Ajuntament de Falset, Maria Jesús Sánchez i Immaculada Pujol, han comunicat aquest dilluns, per carta, a l'alcalde del municipi, Jaume Domènech, que el grup socialista ha donat per trencat l'acord de govern assolit a l'inici del mandat amb el grup Independents per Falset i que, per tant, deixen les responsabilitats que tenien assignades al cartipàs municipal. Sánchez ha explicat que el desencadenant ha estat un problema en el subministrament de l'aigua potable provinent de la xarxa de Sant Gregori. "Des del primer moment vàrem demanar a l'alcalde que alertés la població del risc d'emprar l'aigua per veure o preparar aliments davant del risc de la possible presència d'elements plaguicides a la xarxa de distribució de l'aigua. Tot i les gestions que hem fet amb el servei de protecció de la salut al Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre, l'alcalde va decidir no informar la ciutadania i esperar-se al resultat de les proves analítiques", ha detallat la regidora del PSC.  Segons la portaveu socialista han perdut "la confiança política en l'alcalde per manca de transparència". "Des del primer dia hem defensat que cal posar en pràctica una comunicació directa i transparent amb la ciutadania de Falset. No hem canviat d'opinió, seguim on érem, en la defensa dels interessos generals dels veïns de Falset", ha apuntat Sánchez. Les dues regidores socialistes han assenyalat que seguiran compromeses en treballar pel poble des de l'oposició, on fins ara només hi havia el regidor de CDC, Albert Compte. L'equip de govern quedarà format pels set regidors d'Independents per Falset – amb majoria absoluta- i el regidor d'Unió, Antoni Muntané, que també va entrar a l'equip de govern municipal desmarcant-se del segon regidor del grup de CiU al consistori.

Summary: El PSC de Falset deixa el govern municipal del qual formaven part deu dels onze regidors del consistori


Dos homes han resultat ferits aquest dijous al migdia en una explosió que s'ha produït a les 13.58 hores a l'interior d'una empresa de reciclatge de Sabadell situada al número 42 del carrer Amèrica. L'incident ha passat a la companyia 'Recuperaciones Yussif', que es dedica a la recollida i el reciclatge de productes de ferro, paper i plàstic, i fins al lloc s'hi han desplaçat 13 dotacions dels Bombers de la Generalitat. Segons els primers indicis, l'explosió hauria estat provocada per una ampolla mig plena d'un gas encara per determinar. A causa d'aquest incident han resultat ferits dos homes de 39 anys. Un d'ells ha resultat ferit de gravetat i ha estat evacuat a la unitat de cremats de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron de Barcelona i l'altre ha quedat ferit de poca gravetat i ha estat traslladat a la Corporació Sanitària Parc Taulí de Sabadell amb cremades en un braç i un turmell torçat. Fins al lloc s'hi ha desplaçat quatre ambulàncies del Sistema d'Emergències Mèdiques i un vehicle de comandament d'aquest cos. L'explosió ha fet caure part d'una paret de formigó de l'empresa i ha provocat un incendi. Els Bombers continuen treballant a la nau.

Summary: Dos ferits, un d'ells de gravetat, en una explosió en una empresa de reciclatge a Sabadell


Dotze associacions sindicals i professionals de músics, que representen a més de 7.500 artistes i autors de tot l'Estat, han creat la Unió de Músics Professionals, una aliança fruit d'una "reclamació històrica del sector". La crisi de la covid-19 ha accelerat la constitució de l'organització, que neix per fer "més pressió i força" a l'hora de defensar els drets dels músics professionals. En aquesta conjunció, d'àmbit estatal, hi formen part fins a cinc entitats catalanes, com l'Associació Catalana d'Intèrprets i Docents de Música Clàssica o l'Associació Professional de Músics de Catalunya, entre d'altres. La Unió exigeix ajudes efectives i una nova legislació per tal de no "veure's abocats a desaparèixer com a col·lectiu professional". La nova organització espera que en les properes setmanes i mesos s'uneixin més associacions a la dotzena d'entitats que han engegat la plataforma. De moment, hi formen part l'Associació Catalana d'Intèrprets i Docents de Música Clàssica (ACIMC), l'Associació de Músics de Jazz i Música Moderna de Catalunya (AMJM), l'Associació de Músics de Tarragona (AMT), l'Associació Professional de Músics de Catalunya (MUSICAT) i la Societat de Blues de Barcelona (SBB). La resta són l'Associació de Músics d'Euskal Herria (MUSIKARI), l'Associació Espanyola de Grups de Música Antiga (GEMA), l'Associació Professional de Músics de Jazz i Músiques Creatives d'Andalusia (ANDAJAZZ PRO), l'Associació Professionals de la Música de les Illes Canàries (PROMUSIC), Autors de Música Associats (AMA), la Federació Estatal de Músics de Jazz i Músiques Improvisades (FMJAZZ) i Músicas Ao Vivo Galicia (MAV).  Les associacions consideren que la crisi sense precedents provocada per la covid-19, que ha afectat de manera "devastadora" a la música en viu, sumada a la falta d'una regulació adequada, ha deixat encara "més en evidència l'absoluta desprotecció i precarietat dels músics de tot el país". Objectius de la plataforma Els principals objectius de la Unió de Músics Professionals són defensar els drets dels músics professionals tenint en compte les diferents realitats dels professionals de la música en totes les seves formes estilístiques. És a dir, com a treballadors per compte d'altre, autònoms, creadors o autors, i d'aquesta forma aconseguir una "adequada visibilitat" davant la societat i les institucions. La Unió sosté que el col·lectiu no sap si es podrà acollir a les ajudes per a artistes que es van aprovar en l'últim decret llei del 5 de maig passat. Asseguren que encara queden "molts músics" que no podran accedir a cap ajuda "transversal". La Unió vol impulsar mesures concretes en matèria laboral, de seguretat social i fiscal per a aconseguir un nou marc normatiu sota l'esperit de l'Estatut de l'Artista aprovat pel Congrés dels Diputats. A més, treballar en coordinació amb el govern central, les administracions autonòmiques i locals, així com de les agrupacions empresarials i socials del sector cultural. El seu propòsit és protegir i promoure els artistes i autors nacionals demanant per a això mesures legals per a festivals, sales i auditoris que comptin amb qualsevol mena de finançament públic. En aquest sentit, reclamen ajudes directes als músics en matèria de producció discogràfica i mobilitat interestatal dels artistes i bandes i un mínim garantit de programació preferencial en mitjans públics i privats per a l'exposició de les seves creacions. Per últim, analitzar de manera sistemàtica els avanços que, per a qualsevol millora en les remuneracions, condicions de treball, subvencions o ajudes assistencials, es produeixin en el pla internacional i molt concretament en l'àmbit de la Unió Europea, per tal d'extrapolar-les a la realitat estatal.

Summary: Una dotzena d'associacions creen la Unió de Músics Professionals per fer "pressió" pels drets del col·lectiu


El Govern remetrà a Fiscalia els incompliments de sentències del TC per part de l’executiu espanyol  ACN Barcelona.-El conseller de la Presidència en funcions, Francesc Homs, ha assegurat que el PPC no podrà impedir que la declaració d’inici del procés es voti “d’una manera o d’altra” la setmana vinent perquè hi ha “mecanismes alternatius” per fer-ho. Homs no ha volgut desvetllar, però, l’estratègia perquè la cambra catalana es posicioni sobre el text de JxSí i la CUP tot i que els populars presentin un recurs d’empara davant del TC. D’altra banda, Homs ha explicat a Catalunya Ràdio que el Govern remetrà a la Fiscalia de l’Estat tots els incompliments de sentència de l’alt tribunal per part de l’executiu espanyol. “Jo suposo que la Fiscalia, tan gelosa, hauria d’actuar i posar una demanda contra el senyor Rajoy”, ha ironitzat.

Summary: Homs assegura que el PPC no podrà impedir que la declaració es voti perquè hi ha “mecanismes alternatius” per fer-ho


El Museu de Montserrat exposa des d'aquest divendres una mostra inèdita d'una de les figures més rellevants de l'art català contemporani, Josep Guinovart. Sota el títol de 'Geografies emocionals', la sala Daura ofereix un recorregut pel viatge vital de Guinovart que, segons la seva filla i comissària de l'exposició, Maria Guinovart, s'ha convertit "per casualitat" en una antologia de l'artista, amb obres que mostren la seva mirada sobre els espais i les ciutats on ha viatjat i més l'han marcat. L'exposició comença i acaba a Agramunt, l'Ítaca particular de Guinovart. Un terç de les obres que s'hi poden veure formen part de col·leccions particulars que mai abans s'havien mostrat al públic.  Amsterdam, París, Mèxic, Nova York i el nord d'Àfrica, però també les Balears, el País Basc, el Cap de Creus i la seva Ítaca particular, Agramunt, el lloc on l'artista i els seus pares van haver d'emigrar des de Barcelona per culpa de la guerra. 'Geografies emocionals' mostra un recorregut pels llocs que més van marcar l'obra de Josep Guinovart (1927-2007).  Precisament una de les particularitats de l'exposició, titulada 'Geografies emocionals' és que tracta sobre els viatges de Guinovart, una temàtica que mai abans s'havia fet servir. Segons la seva filla i comissària de l'exposició, Maria Guinovart, "són viatges que indiscutiblement mostren un abans i un després en l'obra de l'artista". "Les obres transmeten l'emoció que ell va tenir quan va viure en tots aquests llocs", ha explicat. És el cas de l'obra dedicada a Nova York, un reflex de l'angoixa que va viure l'artista en aquesta ciutat on hi va anar per exposar. Les seves obres també inclouen part del paisatge: Mèxic té llums, el nord d'Àfrica té sorra del desert, i el Cap de Creus té part de les seves roques.  Una antologia de Guinovart "Gairebé per casualitat", la seva filla, Maria Guinovart, ha explicat que l'exposició s'ha convertit en una antologia de l'artista amb obres que van des del 1940 fins al 2007, l'any en què va morir. D'aquesta manera, el recorregut per l'exposició mostra l'evolució de Guinovart, els seus inicis amb pintura més figurativa i com, poc a poc, els paisatges s'endinsen en el seu art. "Hi ha un punt d'inflexió claríssim que és París, a partir de llavors tenim un Guino totalment diferent, que exposa amb els materials", ha explicat. 'Geografies emocionals' ofereix una cinquantena d'obres de l'artista i gairebé un terç forma part de col·leccions particulars que han estat cedides expressament per a l'ocasió, però que no se solen exposar al públic.  Meravellat per la silueta de Montserrat La mostra es podrà veure a la sala Daura del Museu de Montserrat des d'aquest divendres i fins al 22 de maig del 2016. Aquesta és la primera vegada que el Museu de Montserrat exposa obra de l'artista. "Li hauria encantat, sempre que fèiem el trajecte Barcelona-Agramunt quedava meravellat amb la silueta d'aquesta muntanya",  assegura la seva filla.

Summary: Montserrat exposa el viatge de Josep Guinovart cap al seu Ítaca particular


El raper Josep Miquel Arenas, àlies Valtònyc, creu que Bèlgica acceptarà la seva extradició a Espanya però només pel delicte d'amenaces i no pels d'enaltiment del terrorisme i injúries a la Corona. "L'escenari més probable que passi és que Bèlgica només em pugui extradir per sis mesos de presó, que és el delicte d'amenaces", ha assenyalat Valtònyc aquest diumenge al 'Via Lliure' de Rac1. De fet, el raper mallorquí es mostra "tranquil" el dia abans que el jutge de Gant decideixi sobre el seu futur. "Per guanyar a Espanya només fa falta que la cagui i aquesta l'està cagant", ha etzibat Valtònyc, que afirma que sigui quina sigui la decisió dels tribunals els seus advocats podran apel·lar. "El recorregut serà llarg, no hi haurà una extradició automàtica i hi haurà un judici, que és molt més del que han pogut gaudir els 'Jordis' i els consellers empresonats", ha comentat el raper, que considera que la justícia belga dona moltes més garanties que l'espanyola perquè "no està polititzada". "Aquí no s'aplica la llei segons la ideologia política. I a diferència d'Espanya no tenen antecedents d'una dictadura feixista", ha comentat Valtònyc, que considera que amb la seva presència a Bèlgica ha aconseguit internacionalitzar el seu cas i aplanar el camí als altres rapers condemnats per l'Audiència Nacional. "Estic fent moltes coses que a la presó no hauria pogut fer", ha reflexionat en veu alta Josep Miquel Arenas, que s'ha mostrat convençut que el seu cas arribarà finalment al Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH).

Summary: Valtònyc creu que serà extradit però només pel delicte d'amenaces


En tots els casos, s'han reduït els interessos ACN Madrid.-El Tresor ha captat aquest dijous 4.303,35 milions d'euros en bons a tres i cinc anys i obligacions a set anys a un interès lleugerament inferior a la darrera emissió. En els bons a tres anys, els inversos han sol·licitat títols per 3.175,5 milions d'euros i s'han adjudicat 1.045,5 MEUR, a un tipus marginal del 0,127% davant del 0,132% dels bons emeses el 19 de novembre. En títols a cinc anys, la demanda ha estat de 3.022,13 MEUR i s'han adjudicat 1.442,1 milions, a un interès marginal del 0,669%, només una dècima menys que la subhasta del 17 de desembre. Pel que fa les obligacions a set anys, s'han sol·licitat títols per valor de 2.270,67 MEUR i s'han adjudicat 1.815,67 MEUR. El tipus marginal s'ha situat en el 1,276%, inferior a l'1,371% de l'emissió del 17 de desembre. L'emissió s'ha situat dins del rang fixat com a objectiu, entre 4.000 i 5.000 milions d'euros, i la demanda ha arribat als 8.468,35 milions d'euros, 1,97 vegades l'import adjudicat.  Des d'inici d'any, el Tresor ha captat 13.300 milions d'euros, un 10,6% de la previsió a mig i llarg termini (125.300 milions d'euros). El cost mitjà del deute de l'Estat a l'emissió es va situar en el 0,84% al tancament del 2015, davant l'1,52% de desembre del 2014. La vida mitjana del deute en circulació en aquella data era de 6,45 anys, superior als 6,28 anys al tancament del 2014.

Summary: El Tresor capta 4.303 milions d'euros en bons a tres i cinc anys i obligacions a set


La número 5 d'Inés Arrimadas a la llista de Cs per Barcelona, Carina Mejías, assegura que una eventual investidura de Pedro Sánchez amb el suport de forces independentistes suposaria "un risc per a la democràcia". Mejías respon així a l'article a 'La Vanguàrdia' que signen els candidats de JxCat empresonats, Jordi Sànchez, Jordi Turull, Josep Rull i Quim Forn, i on apunten que donaria suport a un candidat a presidir la Moncloa que es comprometi amb el diàleg i no negui el referèndum. A més, el cap de llista al Congrés, Jordi Sànchez, defineix també el candidat del PSOE com un "mal menor" en una entrevista al diari 'Ara'. Cs ha posat sobre la taula els seus temors en un acte sobre polítiques europeistes en el que han cridat a combatre el discurs "deslleial" de l'independentisme a Europa: "Ells busquen el reconeixement internacional però a la UE no trobaran la solució". Segons Mejías, el retorn de Pedro Sánchez al govern espanyol suposaria de nou fer concessions a l'independentisme, un extrem que des de Cs asseguren que no es pot permetre: "No pot tornar-hi a pactar per cedir-los el que no els correspon i debilitin la democràcia espanyola". En aquest sentit, la candidata taronja crida a treballar des de "totes les institucions" per frenar l'independentisme i, especialment, des d'Europa. "Malgasten diners en ambaixades i observadors internacionals per parlar malament d'Espanya i els hem de combatre", ha dit Mejías.  En aquest sentit, els participants en el col·loqui organitzat per Cs per parlar d'Europa han defensat el paper de la Unió Europea i han retret a l'independentisme que hi busqui algun tipus de reconeixement. La diputada Susana Beltran afirma que l'independentisme "no trobarà la solució" a Europa. Des de la visió del Parlament Europeu, l'eurodiputat Javier Nart acusa JxCat i ERC de guiar-se per "l'odi" a Espanya i impedir l'impuls de polítiques beneficioses també per als catalans des de la Unió Europea. I Jordi Cañas, que formarà part de la candidatura de Luís Garicano el 26-M, ha titllat els independentistes de "traïdors i deslleials". Cañas avisa que si des d'Europa s'ataca Espanya el que s'està atacant realment és la pròpia Unió Europea i la llibertat. "La unió significa no dividir, no enfrontar i col·laborar. Desunits som més dèbils i només la desunió porta a l'enfrontament per part d'alguns irresponsables", ha etzibat Cañas. Suport als estudiants de 'S'ha acabat' Abans del col·loqui sobre Europa, Cs ha volgut homenatjar els joves de l'organització estudiantil 'S'ha acabat'. Alguns dels seus membres s'han assegut a primera fila i la sala de l'Hotel Catalonia on se celebrava els ha regalat una llarga ovació. La número 5 per Barcelona al Congrés, Carina Mejías, els ha definit com a "valents". Més contundent s'ha mostrat l'eurodiputat Javier Nart, que ha acusat la candidata de JxCat Laura Borràs de tenir una "immensa misèria moral" en no condemnar els fets de la UAB. Borràs va assegurar que la presència de la popular Cayetana Álvarez de Toledo a la universitat va ser una provocació: "Algunes persones busquen problemes i quan els busquen els troben", un extrem que la mateixa candidata del PP per Barcelona ha acabat reconeixent. Tot i això, des de Cs asseguren que no els aconseguiran callar amb els intents de "coacció" als constitucionalistes. En aquest sentit, Mejías ha volgut també enviar un missatge de suport als membres de Cs a Calafell, que aquest dissabte han denunciat un atac "feixista" a la seu del partit en aquesta població del Baix Penedès. Jordi Cañas torna i serà la llista de les europees D'altra banda, Cs ha confirmat la presència de l'exdiputat al Parlament Jordi Cañas a la llista de les eleccions europees que encapçalarà Luís Garicano. Cañas, de fet, s'ha endut una de les majors ovacions del matí a l'acte del partit taronja. L'exdiputat de Cs serà el número sis de la candidatura. Cañas havia estat recentment assessor de Cs al Parlament Europeu, després que el 2014 va dimitir com a diputat per una acusació de frau fiscal de la que el van acabar absolent. A més de l'exdiputat, Garicano també tindrà a la seva llista per a les eleccions europees el diputat Matias Alonso, que ocuparà el desè lloc de la llista.

Summary: Cs assegura que una investidura de Sánchez amb el suport de JxCat suposaria un "risc per a la democràcia"


El 35è Saló del Llibre Infantil i Juvenil de Catalunya, que se celebrarà a L'Amistat de Mollerussa de l'1 al 14 d'abril, tindrà l'aigua com a fil conductor. S'hi podran veure i tocar més de 5.000 llibres a través de 7 exposicions i hi haurà una trentena d'activitats complementàries entre presentacions de llibres, sessions de contacontes i espectacles així com dues trobades professionals del sector de l'educació i de l'àmbit bibliotecari. En la roda de premsa de presentació del certamen, l'alcalde de Mollerussa, Marc Solsona, ha recordat que la ciutat és des de fa 17 anys la seu del saló amb el que una ''generació de joves'' ha crescut amb ell i ha volgut remarcar la importància que suposa per ''un sector que necessita visibilitat i suport''. La presidenta del Consell Català del Llibre Infantil i Juvenil, Anna Maria Macià, ha explicat que el certamen, organitzat conjuntament amb l'Ajuntament de Mollerussa a través de la Biblioteca Comarcal Jaume Vila, tornarà a reunir la majoria de les editorials que tenen representació a Catalunya amb el ''compromís de tirar endavant, millorar i renovar'' any rere any la mostra. A banda de l'exposició monogràfica de 'L'aigua', el saló comptarà amb sis mostres més entre les que destaca 'La inclusió és un art', sota la idea i coordinació dels il·lustradors Gusti, Isma i Inge Nouws, els caps pensants del mural que vestirà l'entrada al saló i que ha estat confeccionat amb l'ajuda de voluntaris de l'entitat de Sant Cugat Windown que treballa amb persones amb Síndrome de Down i també d'Acudam de Mollerussa.  Així mateix, el Saló també comptarà amb la mostra d'il·lustracions del llibre 'Lo Parrot, el Bandoler', obra de l'artista mollerussenca Carme Maria Martin, un llibre editat conjuntament pel Casal Popular l'Arreu i l'Ajuntament de Mollerussa i escrit per Txell Giné, que serà presentat el 6 d'abril al mateix Saló. També serà protagonista la il·lustració en la mostra 'Dones d'aigua', coordinada per Ignasi Blanch i Jan Barceló en la que 30 il·lustradors presentaran la seva particular mirada sobre les 'Dones d'Aigua'. A banda de les exposicions, set autors vindran en aquesta edició del Saló per oferir a l'alumnat que participa de les visites guiades concertades la possibilitat de conèixer de primera mà la feina que duen a terme. En aquesta ocasió, seran els il·lustradors Gusti i Cristina Losantos, autora del cartell d'enguany, i els escriptors Pep Molist, Alegria Julià, Muriel Villanueva, Jordi Folck i Ivan Ledesma. A més, també s'ha previst sessions de contes per acollir les visites guiades de l'alumnat de les escoles bressol i d'educació infantil de P-3 a P-5 amb Santi Rovira, Glòria Arrufat i la companyia Fest-t'ho com vulguis. Joan Brossa en el centenari del seu naixement El saló es complementarà amb una vintena d'activitats complementàries adreçades al públic familiar en cap de setmana i també al professional. La poesia de Joan Brossa, quan es commemora el centenari del seu naixement, tindrà el seu protagonisme al saló el 13 d'abril a través de l'espectacle 'B de Brossa', a càrrec de Teatre Aula, i 'Brossabadat', a càrrec de Magiadiver. També la poesia serà present dissabte 6 d'abril a la 6a Jornada Pedagògica, organitzada pel Departament d'Ensenyament i adreçada a educadors de llars d'infants i docents d'educació infantil en la qual es presentarà l'experiència poètica del Pla d'Urgell a través de l'edició del recull 'Sol de Pla'. L'altra trobada professional és l'adreçada als bibliotecaris que, organitza la Central de Biblioteques de Lleida.  El certamen serà utilitzat en horari lectiu pels centres escolars, mentre que la resta d'horari i els caps de setmana estarà obert al públic en general.

Summary: L'aigua serà la temàtica de 35è Saló del Llibre Infantil i Juvenil de Catalunya


L'empresa valenciana Món Orxata ha denunciat Facebook per haver tancat sense avís previ la seva pàgina a les xarxes socials amb el text "Tancat permanentment". Segons que ha informat l'empresa, Món Orxata denuncia danys en el prestigi i en les vendes, atès que s'han esborrat totes les dades, la informació i les entrades que l'empresa havia realitzat a través d'aquesta xarxa social des que va obrir el perfil. Després de preguntar els motius del tancament del perfil i no obtenir cap resposta per part de Facebook, l'empresa va iniciar un camí judicial que tindrà continuació en un jutjat valencià. Malgrat que en les condicions del servei s'especifica que qualsevol acció judicial contra la companyia s'ha de resoldre als jutjats de Califòrnia, on està registrada l'empresa, un jutjat de València ha rebutjat les al•legacions de Facebook, considerant que suposaria un cost desproporcionat per a Món Orxata que es traslladés el procés judicial als Estats Units.  Fonts de la distribuïdora orxatera han explicat que l'empresa reclama 6.000 euros en concepte de danys a la imatge de Món Orxata. Les mateixes fonts indiquen que la quantitat és inferior al que l'empresa ha perdut però remarquen que es tracta d'una sanció exemplar amb l'objectiu que Facebook pugui canviar les polítiques de tancament de perfils a la seva xarxa social.  En la seva resolució judicial, el jutjat determina que la clàusula de sotmetiment a tribunals estrangers és "rigorosament excepcional" i que no es pot interpretar "de manera extensiva".  El jutjat citarà ara les dues parts a una audiència prèvia per a noves al•legacions i proves.

Summary: Una empresa valenciana d'orxata denuncia Facebook per tancar durant un any el seu perfil sense previ avís


L'Audiència ha condemnat a 4 anys de presó un lladre multireincident que va entrar a robar a tres habitatges de Blanes (Selva) entre gener i mitjans febrer d'aquest any. L'acusat sempre feia servir el mateix modus operandi: escalava els murs de les terrasses i accedia als habitatges forçant les portes del menjador. En dos dels casos, el lladre va endur-se joies i aparells electrònics; però del tercer va haver de marxar corrents quan la propietària el va sorprendre. S'enfrontava a 6 anys de presó, però les parts han arribat a un acord. L'acusat ha admès els fets i ha acceptat la pena per un delicte continuat de robatori amb força a casa habitada amb l'agreujant de multireincidència. Haurà d'indemnitzar les víctimes amb 2.395 euros. Segons ha reconegut l'acusat, a principis d'aquest 2019 va entrar a robar a tres habitatges de Blanes. Tots, situats al mateix carrer. A l'hora d'accedir a l'interior, el processat sempre feia servir el mateix modus operandi: escalava o saltava els murs que donaven a les terrasses i forçava les portes d'accés al menjador. O bé en trencava el pany o bé les obria amb l'ajuda d'una palanca o un tornavís. L'escrit de la fiscalia recull que el primer robatori va tenir lloc entre els dies 19 i 20 de gener. De l'interior de l'habitatge, el lladre se'n va endur un ordinador portàtil, dos telèfons mòbils i cinc polseres d'or i plata.  El dia 4 de febrer, el lladre va tornar a actuar. En aquest cas, va entrar en un altre habitatge i de dins es va emportar un anell, quatre mòbils, un iPad i diners en efectiu (150 euros).  El darrer robatori va tenir lloc el 15 de febrer cap a les vuit de la tarda. L'acusat va intentar entrar en un altre habitatge. Mentre intentava obrir la porta corredora del menjador amb l'ajuda d'un tornavís, però, la propietària el va sorprendre i el lladre va fugir. Tres condemnes fermes El processat, que ja acumula fins a tres condemnes fermes per robatori, s'enfrontava a una pena de 6 anys de presó. El judici per aquest cas ha arribat avui a la Secció Tercera de l'Audiència de Girona. Fiscalia i defensa han acordat una rebaixa de la pena i davant del tribunal l'acusat ha admès els fets.  La sala ha condemnat el processat de viva veu. Li ha imposat una condemna de 4 anys de presó per un delicte continuat de robatori amb força amb l'agreujant de multireincidència. En matèria de responsabilitat civil, l'acusat haurà d'indemnitzar les víctimes dels robatoris amb un total de 2.395 euros (que corresponen al valor del botí que es va endur i al cost de reparació de les destrosses que va fer).

Summary: Quatre anys de presó per a un lladre multireincident que va entrar a tres habitatges de Blanes a principis d'any


González diu que ha vist Sánchez "molt convençut" que la taula de diàleg amb la Generalitat és "imprescindible" ACN Barcelona.-El president de Pimec, Josep González, ha traslladat la necessitat al president del govern espanyol, Pedro Sánchez, de la necessitat d'aprovar uns PGE i ha assegurat que veuria "molt bé" que comptessin amb el suport dels partits catalans o d'"algun d'ells". Així ho ha explicat González després de reunir-se amb el president espanyol aquest vespre. Sobre la reunió que Sánchez ha mantingut amb el president de la Generalitat, Quim Torra, i a la taula de diàleg que s'iniciarà aquest mes de febrer, González ha assegurat que ha vist el president espanyol "molt convençut" que es "Imprescindible" per superar el conflicte. D'altra banda, el president de la patronal li ha exposat diverses mesures per millorar la competitivitat de les empreses. Segons el president de Pimec, Sánchez ha comentat als representants de Pimec que disposar d'uns pressupostos a l'Estat "també té un impacte" a Catalunya. En la trobada, la delegació de Pimec també ha enumerat al president del govern espanyol les diverses reformes que considera urgents per millorar la competitivitat de les empreses, concretament de potenciar les polítiques per a la FP i les universitats. "Hem coincidit que falta gent a la Formació professional", ha assegurat.  González també s'ha queixat per les dificultats de les pime per accedir als concursos públics, ha aplaudit que es plantegi reduir en dos punts els impostos per a l'impost de societats i ha requerit la necessitat de posar en marxa un pla industrial davant els signes de desacceleració de l'economia. D'altra banda, també ha reclamat un règim sancionador que posi fi als problemes causats per la morositat, entre d'altres. En la trobada també, hi han participat la delegada del Govern espanyol, Teresa Cunillera, el vicepresident i president d’Autònoms PIMEC, Miquel Camps; el vicepresident de PIMEC i president de la Comissió Econòmica i Fiscal, Joan Maria Gimeno; la membre del Comitè Executiu i presidenta de la Comissió Dona i Empresa de la patronal, Iolanda Piedra; el membre del Comitè Executiu i president de PIMEComerç, Àlex Goñi; la vocal del Comitè Executiu i vicepresidenta d’Autònoms PIMEC, Carme García, la vocal del Comitè Executiu de PIMEC i de la Comissió laboral de la patronal, Emma Gumbert, i el membre de la Junta Directiva i patró de la Fundació PIMEC, José María Torres. Anteriorment, Josep González s'ha reunit amb els secretaris generals d'UGT i CCOO, Camil Ros i Javier Pacheco; i amb el president de Barcelona Global,  Pau Guardans, juntament amb una delegació de l'associació empresarial.

Summary: Pimec veuria "molt bé" que els pressupostos a l'Estat comptessin amb els suport dels partits polítics catalans


El nombre d'ingressos hospitalaris per causes neurològiques ha pujat un 38% en els últims 15 anys a Catalunya, segons dades que ha fet públiques aquest dimecres la Societat Espanyola de Neurologia. Al conjunt de l'Estat la xifra ha augmentat un 25% en el mateix període. En aquest termini també ha augmentat un 20% el nombre d'estàncies hospitalàries per causes neurològiques. A més, a Catalunya les malalties neurològiques van causar l'any passat el 5,7% dels ingressos hospitalaris (més de 51.500 persones), i més del 10,5% del total d'estàncies a hospitals. Una altra xifra que s'ha posat de manifest és que el pacient neurològic que ha de ser ingressat resta una mitjana de 16,3 dies als hospitals catalans. Catalunya és la segona Comunitat Autònoma amb més percentatge d'estàncies hospitalàries per aquestes causes respecte del total. En comparació amb fa 15 anys, la xifra ha augmentat un 43,19%. Les dades surten de l'informe 'Impacte de les malalties neurològiques a l'atenció hospitalària espanyola' dut a terme a partir de les últimes dades publicades per l'Institut Nacional d'Estadística (INE).  També reflecteix que l'ictus és la tercera malaltia que més ingressos va generar l'últim any a Espanya i la segona amb més nombre de dies d'ingrés. La demència és la segona malaltia amb la mitjana més alta de dies d'estança per pacient.

Summary: Pugen un 38% en 15 anys els ingressos hospitalaris per causes neurològiques a Catalunya


La diputada de la CUP Maria Sirvent ha emplaçat JxCat i ERC a posar-se d'acord en la suspensió dels diputats dictada per la interlocutòria del jutge Pablo Llarena i a "fer valer" la sobirania del poble de Catalunya. En roda de premsa al Parlament, Sirvent ha lamentat que a dia d'avui "encara s'estigui plantejant" si es desenvolupa la resolució judicial que "vol modificar l'aritmètica parlamentària". Per això, ha apostat per portar al ple la suspensió dels diputats i que es decideixi "mantenir la sobirania" i no acatar les suspensions dels diputats. D'altra banda, la CUP ha proposat la creació d'una comissió d'investigació de l'1-O per analitzar el que va passar, saber com s'ha arribat fins aquí i quines conseqüències va tenir "l'acció repressiva de l'Estat pels qui van defensar el dret a l'autodeterminació".

Summary: La CUP insta JxCat i ERC a posar-se d'acord amb la suspensió de diputats i a "fer valer" la sobirania del Parlament


L'expresident del Congrés dels Diputats Manuel Marín ha mort aquest dilluns als 68 anys, segons ha confirmat el PSOE, partit al qual pertanyia, a través del seu compte oficial de Twitter. Marín va ocupar la presidència del Congrés durant tres anys, de l'abril del 2004 al novembre del 2007. Prèviament havia estat diputat per Ciudad Real en la legislatura del 2000 al 2004. Després de l'etapa com a president del Congrés va abandonar la vida política i el juliol del 2008 va ser nomenat president de la Fundació Iberdrola a proposta del president de la companyia, Ignacio Sánchez Galán. "Dia trist per a tota la família socialista. Ens ha deixat Manuel Marín. La nostra estimació i el nostre afecte per a tota la seva família", ha escrit el PSOE.

Summary: Mor l'expresident del Congrés dels Diputats socialista Manuel Marín als 68 anys


L’acord per a la renovació del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) s’ha acabat teixint aquesta tarda en que el PSOE i el PP han presentat ja la llista de 8 magistrats (dels vint que confirmaran l’òrgan de direcció dels jutges) designats pel Congrés i pel Senat. Són el progressista José Ricardo de Prada Solaesa, jutge que va condemnar el PP pel cas Gürtel; la catedràtica en dret i membre del sector progressista Carmen Sáez Lara; el lletrat de l’Administració de Justícia i també adscrit al sector progressista Luis Martín Contreras; la membre de l’Associació Progressista de Fiscals Pilar Fernández Pérez, i el professor de Dret Internacional i exalt càrrec del PSOE a Astúries Bernardo Fernández Pérez. Al sector conservador, l’exdiputat del PP al Congrés José Miguel Castillo Calvín , el senador del PP Manuel Guillermo Altava Lavall, i la fiscal María Rosa Rubio Ramos. Segons l’acord, quan s’hagi completat la renovació el CGPJ tindrà majoria progressista (11 membres contra 9 de conservadors) i la presidència serà per al conservador Manuel Marchena. Falten per designar encara 12 magistrats més proposats per les associacions de jutges i que hauran d’obtenir l’aval del Congrés. Segons l’acord, no hi haurà cap magistrat designat per les forces nacionalistes.  La nova composició del CGPJ implica un canvi de majories respecte a la que funcionava des del 2013, quan el PP es va assegurar la majoria de l’òrgan (10 vocals i el president) per davant del PSOE (7) i els tres de CiU, el PNB i IU (un cadascún). Amb el nou repartiment, el PSOE s’assegura una majoria de jutges progressistes tot i que l’elecció del president Marchena implica deixar a mans d’un conservador qüestions essencials de l’òrgan de govern dels jutges. Canvi al tribunal de l’1-O L’elecció de Marchena comportarà que haurà d’abandonar la presidència del tribunal que jutjarà els líders independentistes per l’1-O, tal com ha apuntat aquest dilluns al matí a TV3 la vicepresidenta del govern espanyol, Carmen Calvo, que ha assegurat que “evidentment” Marchena “haurà de sortir” del tribunal de l’1-O, on estava designat com a jutge ponent, i ser substituït per un altre magistrat. Aquest serà el moderat (conservador) Andrés Martínez Arrieta, que és el magistrat més antic de la Sala Penal del Tribunal Suprem i que pertany a l’associació Francisco de Vitoria. Encara no està clar que –com ho era Marchena- Martínez Arrieta sigui el ponent de la sentència de l’1-O.  Podem entra al joc però votarà en contra dels del PP Fonts de Podem han confirmat a l’ACN que tot i un hipotètic acord per situar tres candidats al CGPJ, els diputats de Podem votaran igualment en contra de tots els candidats proposats pel PP (però no dels del PSOE), un fet que no alterarà el joc de majories i que permetrà designar els membres del CGPJ elegits per les Corts tal i com l’han pactat PSOE i PP. Això és 11 magistrats progressistes (8 del PSOE i 3 de Podem), i 9 de conservadors (PP), d’entre els quals Manuel Marchena, que esdevé president del CGPJ i del Tribunal Suprem. La vicepresidenta Calvo ja ha avançat al matí que aquest seria un CGPJ “paritari” per primera vegada a la història. Sense negociació amb el PNB D’altra banda, fonts del PNB han deixat clar que el PSOE no ha entrat en contacte amb els nacionalistes bascos –com sí que havia fet en ocasions anteriors, en què el PNB i CiU havien elegit candidats- per a la negociació. “Ens han exclòs de l’acord”, han apuntat alhora que han lamentat que aquesta sigui “la visió de la pluralitat que tenen alguns”.  Rivera ho considera una “vergonya” L’acord exclou Ciutadans, que no pot designar cap candidat al CGPJ i que aquest dilluns ha criticat durament el repartiment de “cromos”. Així ho ha assenyalat el líder de la formació taronja, Albert Rivera, que ha qualificat de “vergonya” un acord que, segons el seu criteri, és “una evidència que aquest sistema està obsolet”.

Summary: El jutge de la Gürtel i un senador del PP, entre els designats pel Congrés i el Senat per al nou CGPJ


La inversió estrangera captada per la Generalitat va assolir els 322 MEUR el 2018, un 34% més que el 2017, amb un total de 84 projectes i va generar 5.455 llocs de treball, un 70% més que l'any anterior. La consellera d'Empresa i Coneixement, Àngels Chacon, i el conseller delegat d'Acció, Joan Romero, han destacat que es tracta de la segona millor xifra dels darrers en cinc anys pel que fa a inversió i la millor en el cas dels llocs de feina. D'altra banda, els llocs de treball creats com a conseqüència de la inversió estrangera suposen el 7,2% del total de creació de nova ocupació a Catalunya l'any passat. Estats Units amb un 24% i Japó amb un 14% són els principals països d'origen d'aquests projectes i el 25% dels projectes captats són industrials.  El Departament d'Empresa i Coneixement ha atret a través d'ACCIÓ un total de 84 projectes d'inversió estrangera el 2018, un 20% més que l'any anterior. Tal i com ha explicat Chacon, aquesta xifra contempla només la inversió productiva i no la financera, com sí fa el govern espanyol, un dels motius pels quals s'explica la diferència de xifres. A més, Romero ha dit que un de cada dos projectes que arriben a Catalunya passen per ACCIÓ.  Aquests 84 projectes suposen la xifra més elevada de la sèrie històrica. Tot i això, han insistit que els agrada fer les comparacions per quinquennis i d'aquesta manera, el nombre de projectes materialitzats amb el suport de la Generalitat han augmentat un 64% entre 2014 i 2018 en comparació amb els cinc anys anteriors. Pel que fa a la inversió, s'han superat els 1.500 MEUR entre 2014 i 2018, un 9,3% més que en l'anterior quinquenni.  Chacon ha insistit en la xifra de creació de llosc de treball, que ha asseverat que és el principal objectiu del Govern. "Volem economia productiva i llocs de treball", ha declarat en ser preguntada per les diferències entre les xifres aportades per l'Estat i les catalanes. A més, han explicat que el 63% dels llocs creats són altament qualificats, en sectors com la investigació o les TIC. Per últim, Chacon ha indicat que si se sumen els llocs de treball mantinguts gràcies a aquestes inversions la xifra arriba als 6.724 llocs de feina.  Pel que al tipus d'inversió, el 39% dels projectes han estat noves inversions de companyies que ja estaven establertes a Catalunya i el 37% de companyies que no estaven a Catalunya, mentre que un 12% van ser ampliacions. Actualment hi ha 8.642 empreses estrangeres establertes a Catalunya.  Per països, el 23,8% eren dels Estats Units, el 14,3% del Japó, gairebé un 12% del Regne Unit, un 9,5% d'Alemanya i la mateixa xifra de França, de Suïssa provenien el 6%, de Bèlgica el 3,6%, dels Països Baixos el 2,4%, el mateix que de Suècia, entre d'altres. Així, tot i el pes dels Estats Units i el Japó, el 54% dels projectes tenien origen europeu.  Sobre el tipus de projectes, es manté la tradició manufacturera ja que el 25% dels projectes són d'aquest àmbit, seguit de les TIC (18%), els serveis (15%) i la Recerca i el Desenvolupament (14%). Tot i la prevalença de la indústria manufacturera, Romero ha destacat que cada cop més hi ha una nova inversió focalitzada en la instal·lació de la seva seu a Catalunya i centres d'excel·lència. "És una nova onada d'inversió que se suma a la ja existent", ha apuntat. Així, els 'headquarters' representen el 6% dels projectes del 2018, xifra que s'ha més que quadruplicat en els darrers cinc anys.  Per sectors, lidera el de les TIC (27%), l'automoció (14%) i la logística, comerç electrònic i distribució (12%). La indústria química i la farmacèutica també tenen un pes destacat, amb un 11 i un 7%, respectivament.  D'altra banda, la principal via de captació d'aquests projectes han estat les oficines d'ACCIÓ, amb un 24% del total. Segons la Generalitat, per cada euro públic invertit en l'atracció d'inversió estrangera s'ha aconseguit un retorn de 129 MEU d'inversió per part de multinacionals.  Retorn de les seus socials a Catalunya Com ja va fer dimarts en ser preguntada sobre si el Govern ha de fer alguna cosa més perquè tornin les empreses que van traslladar la seva seu social la tardor del 2017, Chacon ha insistit que totes les empreses "són més que benvingudes" i ha demanat preguntar al govern espanyol "què pensa fer" per revertir el decret que els va obrir la porta per fer-ho.  La consellera ha insistit que Catalunya els ofereix "el mateix que quan eren aquí", que segons ha explicat és treballar perquè tinguin l'ecosistema necessari per tirar endavant. Chacon ha apuntat que des de l'estranger es reconeix Catalunya "com la millor zona on invertir" i ha apuntat que si això no és suficient és perquè "hi deuen haver altres elements" que se li "escapen". "Ho podem dir en tots els idiomes: benvingudes, welcome...", ha ironitzat.

Summary: La inversió estrangera captada per la Generalitat puja als 322 MEUR el 2018 i crea un 70% més de llocs de treball