El nombre d'abonats de la demarcació de Lleida afectats per l'avaria elèctrica d'aquest dissabte és d'uns 600, segons ha informat Endesa. La companyia treballa amb la previsió que aquesta tarda l'avaria quedi completament resolta i no descarta posar més grups electrogens si convé. Segons Endesa, tots els afectats hores d'ara són clients aïllats com masies o granges, i ja no hi ha cap nucli urbà afectat. Els talls van arribar a deixar sense llum més de 9.000 abonats de 22 municipis de les comarques de Lleida i ERC ha anunciat que presentarà una queixa a la Generalitat i al Ministeri d'Indústria. Segons ha informat Endesa el servei va tornant a la normalitat i es preveu que aquesta tarda ja estigui completament resolta l'avaria.   La neu caiguda ahir a la zona va malmetre alguns cables que s'han hagut de reparar després d'inspeccionar-los amb un helicòpter. L'avaria més important va afectar un cable d'alta tensió a Ponts. Segons la companyia hores d'ara no queda cap nucli urbà afectat, sinó clients aïllats, com masies o instal·lacions agrícoles, que en aquests casos són els últims de recuperar el servei. El president d'ERC a Ponent, Carles Comes, ha anunciat que aquest dilluns presentaran una queixa al departament d'Empresa i Coneixement per demanar que la Generalitat sancioni l'empresa per la gestió que ha fet de les incidències del temporal. Segons Comes, les tempestes d'aigua i neu estaven anunciades i Endesa no va actuar amb prou anticipació i, a més, la gran quantitat de talls de llum registrats arreu del territori "demostra que hi ha una manca de manteniment de les línies elèctriques, que estan cada vegada més deixades". "És inconcebible que el 2017 ens passin aquestes coses i que hi hagi aquesta deixadesa per part de la companyia", remarca. Comes ha explicat que la queixa es presentarà en representació de tots els consistoris afectats, independentment del partit que els governi, perquè "el problema de la llum no té color polític". Alguns dels municipis on han estat més hores sense llum van ser Sant Esteve de la Sarga, al Pallars Jussà, El Soleràs, a les Garrigues, o Montoliu de Segarra, on hi ha 90 infants d'entre 4 i 14 anys de colònies , que s'han quedat sense electricitat per a la cuina i sense poder-se escalfar. L'alcalde, Vicens Roig, ha explicat que el tall va començar aquest dissabte a les 7 del matí i 24 ahores després encara continuen sense subministrament, sense que ningú "sense que ningú ens hagi explicat quan durarà ni què ha passat exactament". Roig s'ha mostrat molt indignat perquè "la sensació que tenim és que estem abandonats i deixats totalment, la impotència és molt gran" i s'ha mostrat preocupat perquè els més afectats són gent gran i els nens i nenes de la casa de colònies, persones especialment vulnerables. Roig també ha explicat que s'assessoraran per decidir si poden fer alguna reclamació a la companyia i donaran suport als propietaris de la casa de colònies si decideixen fer-ho. "No sé si denunciar servirà per alguna cosa, el que volem és que no torni a passar mai més", ha conclòs. A més, des d'ERC també estan recollint totes les incidències en un document que faran arribar als diputats i senadors del partit a Madrid per tal que presentin preguntes parlamentàries al Ministeri d'Indústria i que doni explicacions per la responsabilitat que li pertoca.

Summary: Queden 600 abonats sense llum a la demarcació de Lleida, segons Endesa


El Departament de Salut ha confirmat aquest divendres cinc persones mortes més per cop de calor a Catalunya. Amb aquestes, el nombre de víctimes durant l'onada de calor s'eleven a onze. Les darreres cinc víctimes són dos homes i tres dones d’entre 52 i 81 anys, tres dels quals van morir a l’Hospital Universitari de Bellvitge, un a l’Hospital de Figueres i un altre a Barcelona. Concretament, una dona de 75 anys va morir el 3 d'agost a Barcelona, una dona de 81 anys va ingressar el 4 d'agost per un cop de calor a l’Hospital de Figueres i va morir el mateix dia, el 5 d'agost una dona de 73 anys va ingressar a l’Hospital Universitari de Bellvitge i va morir l’endemà, el dia 6, també el 6 d'agost un home de 52 anys va ingressar a Bellvitge i va morir el mateix dia, i finalment el 7 d’agost un home de 81 anys va ingressar també a Bellvitge i va morir el dia 8. La resta de víctimes confirmades són un home que el 2 d'agost va ser trobat en un carrer de Constantí, va ingressar a l'UCI de l’Hospital Joan XXIII de Tarragona per un cop de calor i va morir dos dies després, el 4 d’agost. El 3 d’agost un home va ingressar en estat crític a l’Hospital Clínic de Barcelona després de patir un cop de calor. El Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM) el va atendre i el va traslladar a l’Hospital Clínic, on va morir. Un dia després, el 4 d’agost un home d’uns 60 anys va ingressar en estat molt crític a l’Hospital Joan XXIII de Tarragona i va morir la mateixa tarda. El 6 d’agost, un home de 45 anys, va morir a l’Hospital Arnau de Vilanova de Lleida i el 7 d’agost un home de 62 anys, va morir al carrer a Barcelona, també per un cop de calor. El mateix dia, el 7 d’agost, també va morir un home de 41 anys a Tortosa per cop de calor. La víctima es va trobar indisposada a la via pública i va morir a l'MC Mutual de Tortosa.   Salut apunta que no es descarta la confirmació de nous casos de morts per cop de calor. En aquest sentit, a finals de la setmana vinent, l’Agència de Salut Pública presentarà un informe sobre l’onada de calor i farà un balanç i una valoració dels casos confirmats. D’altra banda, entre el 2 i el 8 d'agost, el 061 CatSalut Respon va atendre un total de 453 trucades relacionades amb aquesta onada de calor, incloent consultes telefòniques i mobilització de recursos del SEM.

Summary: Salut confirma cinc persones mortes més per cop de calor i s'eleva a 11 el nombre de víctimes a Catalunya


El Centre Català del Plàstic depenent de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) i la investigadora brasilera Farayde Fakhouri han creat un envàs biodegradable, comestible i d'origen natural per al sector alimentari. Aquest packaging s'ha elaborat a partir de matèries primeres d'origen vegetal amb l'objectiu de reduir l'ús de plàstic al supermercat i fomentar l'economia circular al mateix temps que es garanteixen les propietats que protegeixen els aliments i n'allarguen la vida útil. Per comprovar l'eficiència del nou material, l'equip investigador l'ha utilitzat en la cobertura de maduixes del Maresme, que han incrementat la seva resistència davant els fongs i mantingut el seu aspecte original durant més temps. Segons Fakhouri, el projecte busca donar resposta al "gran malbaratament global d’aliments, que es calcula en un 33% de la producció total i un 45% de fruites, verdures i hortalisses", segons dades d'Stop Food Waste Day del 2019. "La nostra motivació ha sigut contribuir al desenvolupament d’envasos biodegradables i comestibles que ajudin a allargar la vida útil dels aliments, al mateix temps que es preserva el medi ambient", ha continuat la investigadora, enginyera i doctora en tecnologia dels aliments. "L'ús d'aquest material com a cobertura per a les maduixes del Maresme n'ha fet incrementar la vida útil, ja que ha augmentat la resistència de la fruita davant els fongs i ha reduït la seva pèrdua de massa, tot conservant-ne el seu aspecte original durant més temps", ha precisat Fakhouri.  El projecte ha rebut el suport d'ACCIÓ a través del programa TECNIOspring, que promou la incorporació de talent experimentat a les empreses i agents d'R+D catalans. Amb un pressupost de 10 milions d'euros finançats entre ACCIÓ i la Comissió Europea, aquest programa finança fins al 100% la contractació d'investigadors amb l'objectiu de promoure d'R+D empresarial i la transferència de tecnologia a Catalunya. El Centre Català del Plàstic va contractar la investigadora brasilera al 2017 mitjançant aquest ajut per desenvolupar conjuntament el projecte. Actualment, la doctora Fakhouri i el grup de recerca Polyfunctional Polymeric Materials (Poly2) de la UPC, que lidera el doctor José Ignacio Velasco, estan acabant de validar les seves primeres formulacions per poder desenvolupar nous prototips de materials d'envasat. A banda, el projecte va ser seleccionat per participar al programa Barcelona Technology Transfer Group de l'IESE Business School, amb l'objectiu d'accelerar la transferència del producte al mercat.

Summary: Desenvolupen un embalatge biodegradable i comestible per evitar l'ús de plàstic al supermercat


El cineasta Paco Plaza, director de l'aclamada cinta de terror 'Veronica' i codirector de REC amb Jaume Balagueró, estrena aquest divendres la seva nova pel·lícula 'Quien a hierro mata' que mescla el thriller amb el drama familiar i el narcotràfic a Galícia com a context. Plaza ha apostat en aquest film mostrar els tràgics efectes que té el narcotràfic en les famílies i ha deixat fora qualsevol tipus d'èpica en les accions dels narcotraficants. "Teníem la responsabilitat d'anar a la contra de la glamurització d'aquest univers i de no donar l'esquena al fet que el narcotràfic ha sembrat dolor i tragèdies familiars a tot el sud de Galícia", assegura Plaza en una entrevista a l'ACN. El director d''El professional' ('Léon'), Luc Besson, estrena aquest divendres el thriller d'acció 'Anna' en una setmana en què també s'estrena 'Playmobil. La pel·lícula', dirigida per Lino DiSalvo, en català.  En Mario, el protagonista de 'Quien a hierro mata', viu en un petit poble de la costa de Galícia. Treballa en una residència de persones de la tercera edat i tothom l'aprecia. Quan el narcotraficant més famós de la zona Antonio Padín surt de la presó i ingressa a la residència, en Mario intentarà que se senti allí com si estigués a casa. Poc després que arribi a la residència, els dos fills d'Antonio Padín, Kike i Toño, es posen al capdavant del negoci familiar. En Kike ingressa a la presó deixant molts deutes, mentre que en Toño intentarà que el seu pare els assumeixi. En Mario, que és a punt de tenir un fill, jugarà un important paper en el desenvolupament de la trama.  Plaza explica que 'Quien a hierro mata' no és un film sobre el narcotràfic, sinó sobre personatges que han vist com la seva vida ha quedat travessada tràgicament pels efectes de la venda de drogues. El director sentia que tenien "la responsabilitat d'anar a la contra de la 'glamurització' d'aquest univers" i, en aquest sentit, preferien fer èmfasi en el dolor i la tragèdia que genera el narcotràfic. "No volíem edulcorar el retrat dels narcotraficants, sinó mostrar-los com a part d'una realitat i no tractar-lo d'una manera èpica".  Plaza creu que 'Quien a hierro mata' es distingeix d'altres films per "la complexitat dels personatges" i el drama que porten i les seves relacions. Un aspecte que destaca el director de la cinta és que un no sap si vol que al final al protagonista, en Mario, li surti bé el pla que vol dur a terme o que fracassi, això ho va aconseguir "humanitzant la figura de la víctima, però sense satanitzar el botxí. Una de les coses que narra la pel·lícula és que les millors persones son capaces de les atrocitats més grans i una persona terrible pot tenir un acte de noblesa".  Luis Tosar L'actor Luis Tosar es posa en la pell d'un infermer, en Mario. El seu plantejament inicial, detalla, era que el personatge fos una bona persona que es veu involucrada en "unes circumstàncies extraordinàries" i que el destí el confronta amb un personatge que té a veure amb el seu "passat dolorós". De fet, Tosar apunta que l'infermer "en comptes de caminar cap a la llum comença a internar-se en l'obscuritat".  'Anna' El famós director Luc Besson torna a la gran pantalla amb el thriller d'acció 'Anna' protagonitzada per Sasha Luss. Sota la bellesa d'Anna Poliatova s'amaga un gran secret i és la possibilitat de convertir-se en un dels assassins governamentals més terribles de tot el món. A més de Sasha Luss també actuen a la cinta Cillian Murphy i Luke Evans. 'Dora y La Ciudad Perdida' Aquesta setmana s'estrena 'Dora y La Ciudad Perdida', dirigida per James Bobin, una adaptació dels famosos dibuixos animats 'Dora l'exploradora'. Dora, interpretada per Isabela Moner, viurà una perillosa aventura: la seva arribada a l'institut. Allí es posarà al capdavant d'un equip format pel Botas, un mico, en Diego (Jeffrey Wahlberg), un misteriós habitant de la jungla (Eugenio Derbez) i un desorganitzat grup d'adolescents en una aventura en la qual hauran de salvar el seus pares (Eva Longoria i Michael Peña) i resoldre un misteri amagat en una ciutat perduda d'or.  'Objetivo: Washington D.C.' El film d'acció 'Objetivo: Washington D.C.' dirigida per Ric Roman Waugh és la tercera cinta de la saga que va arrencar amb el film 'Objetivo: La Casa Blanca', que segueix els passos de l'exsoldat Mike Banning, agent del Servei Secret d'Estats Units, interpretat per Gerard Butler. En aquesta ocasió el president nord-americà, Allan Trumbull (Morgan Freeman), queda en coma després d'un intent d'assassinat i Mike Banning serà injustament acusat de perpetrar-lo.  'Tu fotografía' Ritesh Batra és el director del drama 'Tu fotografía'. Rafi (Nawazuddin Siddiqui) va arribar a Mumbai des d'un petit poble per guanyar diners i pagar un antic deute familiar. Treballa com a fotògraf al carrer i envia tots els diners a la seva àvia, Dadi (Farrukh Jaffar), amb l'esperança de recuperar la seva llar. La seva àvia però l'insisteix en què es casi i ell li fa arribar la fotografia d'una tímida estrangera anomenada Miloni (Sanya Malhotra), dient que és la seva promesa. Quan la seva àvia decideix organitzar una reunió familiar, en Rafi la busca i li implora que es faci passar per la seva promesa.  'Playmobil. La pel·lícula' en català El film d’animació 'Playmobil. La pel·lícula' arriba a les pantalles en català aquest divendres. El film, distribuït per Sony Pictures, ha estat dirigit per Lino DiSalvo, director amb més de 17 anys d’experiència treballant per a Disney. La història té com a protagonista en Charlie, qui desapareix de manera inesperada en el màgic món de Playmobil. La Marla, la seva germana, el segueix per intentar que torni a casa i s’embarcarà en una gran aventura en aquest món màgic i animat acompanyada d’un cuiner, un agent secret i una fada padrina.

Summary: Paco Plaza retrata els "tràgics efectes" del narcotràfic en les famílies al thriller a 'Quien a hierro mata'


El Departament de Salut ha previst una reserva estratègica d'uns 4.000 llits per instal·lar-los fora dels hospitals amb vista a la segona onada de la covid-19 que s'espera per a la tardor o hivern. La voluntat és tenir-los preparats per instal·lar-ne el màxim possible en cas de necessitat en espais com ara pavellons per donar suport als hospitals del país perquè aquests puguin seguir prestant la seva activitat ordinària. Així ho ha explicat Mònica Moya, responsable de projecte que ha permès habilitar el pavelló Onze de Setembre de Lleida com a pavelló Salut. L'equipament compta amb 70 llits preparats per acollir pacients amb covid-19 no greus. De moment, el pavelló està preparat i només es posarà en marxa en cas de necessitat assistencial.  Moya ha explicat que el fet de tenir una reserva d'aquests 4.000 llits per poder-los instal·lar fora dels hospitals es fa partint de la possibilitat que es pogués arribar a una saturació als centres hospitalaris del país, malgrat que la voluntat és no haver-los d'utilitzar. La responsable de Desenvolupament de projectes estratègics en Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) ha indicat que la planificació que s'ha fet preveu un increment del 30% dels llits disponibles actualment en cada hospital i regió sanitària. Catalunya compta amb 12.200 llits hospitalaris i, d'aquesta manera, es preveu poder disposar-ne d'un 30% més fora dels centres.  En el cas de la regió sanitària de Lleida, en farien falta uns 200. De moment, se n'han instal·lat 70 al pavelló Onze de Setembre de la capital del Segrià, mentre la resta s'ubicarien en altres equipaments però només en cas de necessitat. L'habilitació d'aquest equipament esportiu com a pavelló Salut per part del SEM s'ha fet en 15 dies i el muntatge ha servit de prova pilot amb vista a la necessitat d'habilitar altres espais similars arreu del país, ha explicat Moya. L'Onze de Setembre de Lleida es deixa així preparat per si, de cara a la tardor o hivern, fos necessari utilitzar-lo com a equipament assistencial ja que, amb l'estabilització de la corba de contagis, Salut no ho considera de moment necessari, tal com ha exposat la gerent de les regions sanitàries de Lleida i de l'Alt Pirineu i Aran, Divina Farreny, durant una vista al pavelló. El pavelló Salut de l'Onze de Setembre disposa de 70 llits d'hospitalització pensats per a pacients amb covid-19 no greus, que ja estiguin sortint de la malaltia i puguin estar hospitalitzats al pavelló amb oxigen, a més d'altres dos llits per a reanimació. És l'equivalent a més de dues plantes de l'Hospital Arnau de Vilanova tot i que, "la voluntat és no haver de fer-los servir", ha remarcat Farreny.  En el recinte s'han habilitat tres punts de control d'infermeria i d'entrades i sortides. Així mateix s'han preparat circuits per a l'entrada i sortida dels professionals i, d'aquesta manera, s'ha previst com s'han de posar els EPI i posteriorment, treure-se'ls a la zona de descontaminació.  En cas que s'haguessin de posar en servei aquets 70 llits, farien falta uns 150 professionals, entre personal mèdic i d'infermeria, distribuïts entre tres torns diaris per fer-se'n càrrec. Actualment, la regió sanitària de Lleida no podria assumir aquest personal fora dels hospitals i centres sanitaris i, per això, la previsió és obrir l'equipament de forma parcial per mòduls de 12 llits, en cas de necessitat, segons ha explicat el gerent de l'ICS i de GSS a Lleida, Ramon Sentís. En aquest sentit, faria falta una reorganització del personal de la regió sanitària per donar servei a l'Onze de Setembre tot i que no es descarta altres solucions per cobrir la mà d'obra necessària com ara la contractació de personal auxiliar. Una trentena de brots actius a la regió sanitària de Lleida Divina Farreny ha explicat que actualment Salut té comptabilitats una trentena de brots actius de covid-19 a la regió sanitària de Lleida, la majoria al Segrià però també en altres comarques. "Hi ha molt brot comunitari familiar però també se n'han detectat en bars i altres espais", ha explicat. Des del Departament estan fent un seguiment més intens d'aquesta trentena de brots tot i que es va arribar a tenir-ne més de 90 a la regió. Salut segueix estudiant-los tots per evitar possibles rebrots però la majoria s'han acabat estabilitzant, ha indicat Farreny.      La gerent de la regió sanitària ha destacat que "la corba s'aplana" a Lleida. Aquest dimarts es troben ingressades 186 persones amb covid-19 als hospitals públics i privats lleidatans i a l'Hotel Salut, de les quals 18 a l'UCI de l'Arnau de Vilanova i del Santa Maria. Farreny ha explicat que durant el cap de setmana és va arribar a "tensionar" la situació pel que fa a llits de crítics però s'hi va poder donar resposta amb la col·laboració de centres privats.      Divina Farreny també ha explicat que se segueixen traslladant pacients de Lleida a altres hospitals del país per disminuir la pressió assistencial al territori seguint el pla de contingència previst. És el cas d'embarassades i de pacients amb ictus, entre altres pacients que així ho determinen els professionals mèdics.

Summary: Salut preveu reservar 4.000 llits per si calgués instal·lar-los fora dels hospitals per a la segona onada de la covid-19


La patronal calcula que es crearan 850.000 llocs de treball entre 2016 i 2017 ACN Madrid.-La Confederació Espanyola d’Organitzacions Empresarials (CEOE) ha previst que l’envelliment de la població, i la conseqüent reducció de la població activa, farà reduir l’atur a taxes properes al 8% de cara a l’any 2015. Tanmateix, la patronal adverteix que la millora de les magnituds del mercat laboral no amaga que un envelliment de la població espanyola generarà altres “implicacions” sobre el sistema de pensions o la despesa sanitària, entre d’altres. Segons l’informe ‘Envelliment de la població i els seus efectes sobre el mercat laboral espanyol’ que la patronal ha presentat aquest dimarts, la recuperació de l’economia pot generar 850.000 llocs de treball entre 2016 i 2017. Aquest factor, sumat a la reducció prevista de la població activa,  podria fixar la taxa d'atur en un 18% a finals del 2017. Segons la CEOE, l'anàlisi de l'evolució de la població a Espanya revela que el seu creixement va ser intens entre 2002 i 2008, especialment afavorit per l'arribada d’immigrants a causa de la bona situació de l'economia. Entre 2008 i 2012, amb la crisi econòmica, s'inverteix la tendència dels saldos migratoris i el creixement de la població és cada vegada menor. Entre 2013 i 2015 la població ha descendit i les previsions de l'Institut Nacional d'Estadística (INE) apunten que aquesta tendència continuarà en els pròxims anys. L’informe assenyala que aquest procés ha vingut acompanyat d'un progressiu envelliment de la població. Entre els anys 2002 i 2015, la població entre 15 i 34 anys es va reduir en 2,2 milions de persones, mentre que es va produir un notable increment en les cohorts de més edat. Així, entre els més grans de 35 anys, l'increment de població ha estat d'una mica més de 6,5 milions de persones en aquest període de temps. De cara al futur, les projeccions de població de l'INE apunten a un “marcat envelliment de la població”, segons l’estudi. També les estimacions de població de Nacions Unides mostren que l'any 2050 Espanya serà un dels països del món amb la ràtio d'envelliment (població de 65 o més anys per cada 100 persones entre 15 i 64 anys) més elevat (69,5 enfront del 45,8 de mitjana de les economies avançades). L’estudi assenyala que “aquest envelliment de la població es traslladarà a la població activa”. A més de l'envelliment poblacional, en l'evolució de la població activa també influeixen altres factors, entre els quals cal destacar la creixent incorporació de la dona al mercat de treball i els derivats de la crisi econòmica. Per als propers anys, les projeccions de l'INE apunten que continuarà el descens de la població i el seu procés d'envelliment. Això condicionarà l'evolució futura de la població activa i, per tant, de les variables del mercat laboral. Aquests factors, units a la previsible consolidació de la recuperació de l'economia per als propers anys i la creació d'ocupació, afavoriran una notable reducció de les xifres d'atur. Tenint en compte les xifres de l'INE de descens poblacional i el seu efecte en la població activa, unit a la creació d'uns 850.000 llocs de treball entre 2016 i 2017 (segons les previsions de CEOE), s'estima que la taxa d'atur podria situar-se per sota del 18% al final de 2017. En els escenaris a llarg termini (fins a l'any 2025), s'ha prolongat el escenari de recuperació econòmica anterior, amb un creixement mitjà de l'ocupació de l’1,5% anual a partir de 2018. Així, l'any 2025, la taxa d’atur se situaria per sota dels nivells previs a la crisi (al voltant del 8%). “No obstant això, aquests resultats a més llarg termini sempre s’han prendre amb molta més cautela”, apunta l’estudi de a patronal. L’envelliment i els seus efectes sobre les pensions i la sanitat “En definitiva, aquestes dinàmiques poblacionals (descens de la població i el seu envelliment), a curt termini, contribueixen a reduir les tensions en el mercat de treball i a la millora de les xifres d'atur. No obstant això, en el mitjà i llarg termini, plantegen un seguit d'incerteses sobre el potencial de creixement i per les implicacions que el envelliment de la població pot tenir en molts àmbits, com la sostenibilitat sistema de pensions, els hàbits de consum i estalvi, les necessitats d'atenció sanitària o de serveis socials”, conclou l’informe.

Summary: La CEOE preveu que l’envelliment de la població farà caure l’atur al 8% el 2025


El 'dieselgate' ha planejat en la 30ena edició de la jornada d'automoció organitzada per l'escola de negocis IESE i la consultora KPMG. En la taula rodona dedicada als fabricants de l'estat espanyol, els màxims responsables a Espanya de General Motors i de Ford han assegurat que la crisi de Volkswagen és un a crisi ''limitada'' a la producció d'una marca que no es pot extrapolar. El director general de General Motors Espanya, Antonio Cobo, i el president i conseller delegat de Ford Espanya, José Manuel Machado, han coincidit en mostrar la seva ''preocupació'' perquè aquesta crisi acabi castigant la tecnologia dièsel europea que tant està ajudant a controlar les emissions de CO2 a l'atmosfera.  Un cop finalitzada la seva intervenció en la sessió de la jornada de l'IESE i KPMG, Antonio Cobo de General Motors ha assegurat davant els mitjans de comunicació que la crisi de Volkswagen és una crisi ''limitada i controlada'' que per tant no es pot extrapolar a altres marques del sector de l'automoció. El director general de General Motors ha assegurat que aquesta crisi ''algun impacte tindrà'' i el que ''preocupa'' als fabricants europeus és que aquest conflicte podria afectar a una tecnologia europea que és líder al món perquè la podrien aprofitar altres fabricants ''per atacar'' als fabricants europeus.    Machado de Ford ha destacat que la tecnologia dièsel europea està ''molt avançada'' pel que fa a nivells d'emissions de CO2 i ha recordat que si es vol aconseguir l'objectiu de reduir les emissions per sota dels 100 grams caldrà tenir en compte aquesta tecnologia.  El president i conseller delegat de Ford ha manifestat la seva preocupació compartida amb altres fabricants europeus que a partir d'aquesta crisi de Volkswagen la tecnologia dièsel comenci a ser un focus de crítiques i tingui un impacte en el mercat de consumidors. Per Machado aquest càstig posaria molt difícil poder complir amb els compromisos d'emissions de CO2 que és arribar al 2020 a una mitjana d'emissions per automòbil de menys de 100 grams.

Summary: Els fabricants del sector de l'automòbil mostren la seva ''preocupació'' per les crítiques a la tecnologia dièsel


L'Ajuntament de Barcelona crearà una comissió a partir de novembre per revisar el preu de les escoles bressol municipals de les famílies que durant el curs registrin canvis personals o econòmics importants. De moment es contemplen tres situacions: un naixement o adopció, un divorci o separació legal o bé una diferència en els ingressos de la unitat familiar. Es tracta d'una via per millorar l'aplicació de la tarifació social que aquest curs ha entrat en vigor a les llars d'infants públiques, que estableix deu preus diferents en funció de la renda de la família. El comissionat d'Educació, Miquel Àngel Essomba, ha opinat que aquesta mesura dona resposta a bona part de les problemàtiques que han denunciat algunes famílies contràries al nou sistema de tarifació.

Summary: Barcelona revisarà el preu de les escoles bressol de famílies amb canvis personals o econòmics importants durant el curs


La defensa de Jordi Sànchez, Jordi Turull i Josep Rull –exercida pel lletrat Jordi Pina- demanarà que declarin com a testimonis al judici de l'1-O l'expresident de la Generalitat Carles Puigdemont, el rei Felip VI i l'expresident espanyol Mariano Rajoy. Així consta en l'escrit de defensa que registraran al Tribunal Suprem en les properes hores. Segons fonts properes a la defensa, a l'escrit només es demana el seu testimoni i no s'especifica com s'ha de produir la citació, deixant-ho a criteri del tribunal. Fonts del Tribunal Suprem ja van apuntar que s'acceptaria la testifical de Rajoy en cas que la demanessin les defenses. Fins al moment, l'acusació popular –exercida per Vox- també ha demanat la presència de Rajoy a la sala com a testimoni. (S'ha actualitzat amb l'explicació sobre per què el rei no està obligat a testificar) El lletrat Jordi Pina presenta en roda de premsa aquesta tarda els principals arguments de l'escrit de defensa de Jordi Turull, Josep Rull i Jordi Sànchez. A l'escrit també s'incorpora la petició de prova i de testimonis diversos. Entre ells, el lletrat sol·licita al tribunal de l'1-O que citi com a testimonis l'expresident de la Generalitat Carles Puigdemont, el rei Felip VI i l'expresident espanyol Mariano Rajoy. El tribunal aposta per citar Rajoy  En l'escrit no s'especifica com s'ha de fer la citació o si la declaració s'ha de produir, per exemple, per videoconferència. Per tant, es deixa a criteri del tribunal en cas que accepti aquesta prova.  Fonts del tribunal van apuntar la setmana passada que, en cas que les defenses ho sol·licitessin, s'inclinaven per citar l'expresident espanyol. "Màxima naturalitat", apunten aquestes fonts. Rajoy va ser l'artífex del 155 i, prèviament, va enviar diversos requeriments a la Generalitat demanant-li que acatés la Constitució. Unes actuacions que apareixen en el relat dels fets que s'ha fet al Tribunal Suprem.   En aquell moment, el president del Govern era Carles Puigdemont, actualment amb residència a Waterloo. Tot i estar fora de l'Estat, la defensa de tots tres (que comparteixen sigles amb Puigdemont), demana que testifiqui en el judici. El Tribunal Suprem va processar Puigdemont per rebel·lió i malversació però no el podrà jutjar. El tribunal d'Schleswig-Holstein va accedir al juliol a extradir Puigdemont però només per malversació. En aquell moment, el jutge instructor Pablo Llarena va rebutjar l'extradició i va retirar les euroordres que pesaven sobre Puigdemont i la resta de polítics a l'estranger. Des de llavors, doncs, Puigdemont pot viatjar lliurement arreu menys a l'Estat, on sí té vigent una ordre de detenció si hi posa els peus.  La llei evita la compareixença del rei com a testimoni  En el cas del rei Felip VI tampoc s'especifica com s'ha de produir la seva declaració. Felip VI va fer un discurs televisiu molt dur contra l'independentisme el dia 3 d'octubre de 2017, dos dies després del referèndum i, per això, la defensa vol ara que comparegui i expliqui el perquè de la seves paraules. Hi ha pocs antecedents de la petició de citació del cap de l'Estat. Una d'elles es va produir en el marc del judici del cas Noos, on la va demanar l'exsoci d'Urdangarín, Diego Torres. El tribunal, però, la va denegar.  De fet, la pròpia Llei d'enjudiciament criminal recull (article 411) que el rei està exempt de l'obligació de declarar com a testimoni en qualsevol judici. A banda del rei, també ho està la reina, els respectius cònjuges, el príncep hereu i els regents del regne.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Turull, Rull i Sànchez demanen que Felip VI, Puigdemont i Rajoy declarin com a testimonis en el judici de l'1-O


La 6a edició del Festival de Fotografia Analògica Revela’T estendrà una trentena d’exposicions a Vilassar de Dalt (Maresme) de l’11 al 27 de maig amb voluntat de consolidar-se com a esdeveniment referent en el sector, alhora que aquest any augmentarà la presència a la ciutat de Barcelona. En concret, el conegut com a OFF Revela’T serà present a 13 galeries de la capital catalana amb un total de 20 mostres. Sota el lema ‘Odisseys’, remetent-se a ‘L’Odissea’ d’Homer, el festival es complementarà amb activitats paral•leles, com tallers entorn el fotollibre i la cinta Super 8 mm, entre altres tècniques. Durant els tres caps de setmana d’activitats, el Revela’T reunirà artistes d’arreu del món, entre els que destaca l’actor Jeff Bridges. El festival confia assolir com a mínim els 12.000 visitants de la darrera edició. Altres noms internacionals confirmats al Revela'T 2018 són Ariko Inaoka (Japó), Ryan Wiedeman (EUA), Alejandro Chaskielberg (Argentina), Luther Gerlach (EUA), Natalie Daoust (Canadà), Jeff Michalek (EUA), Fernanda Larraín (Xile), Fernando Miranda (Colòmbia), Juliana Kasumu (Nigèria) i Florian Reischauer (Alemanya). També hi participaran els fotògrafs espanyols Javier Arcenillas i Gloria Oyarzabal, així com el català Ferran Freixa. Enguany el festival es divideix en tres caps de setmana. Durant el primer, de l'11 al 13 de maig, s'inauguraran les exposicions i es podran fer visites guiades. El segon, del 18 al 20 de maig, estarà relacionat amb el cinema i el fotollibre i el tercer, del 25 al 27 de maig, comptarà amb fira comercial, market, xerrades, demostracions, trobades de diferents col•lectius, menjars populars i la festa ReBelaT.

Summary: El 6è Revela’T inunda Vilassar de Dalt de fotografia analògica i multiplica la presència a Barcelona


"El senyor Valls va prendre la decisió de (votar Ada Colau) de forma unilateral i sense informar el partit del que faria. I aquest és l'origen de la ruptura, la discrepància". Així s'ha expressat a Rac 1 aquest dimarts Luz Guilarte, la número 1 de Cs a l'Ajuntament de Barcelona, que ha afegit que quan un forma part d'una coalició "ha d'informar l'altra part". "Però ell va tirar pel dret", ha afegit Guilarte, que ha dit que no sabien que Valls cobrava 20.000 euros al mes durant la campanya. Malgrat tot, ha negat que s'hagin sentit utilitzats per l'ex-primer ministre francès. A nivell personal, ha assegurat que té molt bona relació amb ell, i s'ha mostrat convençuda que arribaran a acords i que treballaran conjuntament. "L'interès de la ciutat ha d'anar per davant i en això ens trobarem amb el senyor Valls", ha conclòs.  Sobre Celestino Corbacho, ha confirmat que no està sotmès a la disciplina de vot del partit perquè forma part del grup com a independent.

Summary: Cs acusa Valls de "falta de lleialtat" i d'actuar "de forma unilateral" amb el seu vot a Colau


El president del govern espanyol, Mariano Rajoy, ha apuntat aquest dimarts a les portes dels actes institucionals del Dia de la Constitució que la seva formació està "disposat a considerar qualsevol reforma raonable" de la Constitució, però ha dit que cal saber prèviament "que es vol reformar", "quins temes es tractaran i quins no" i "tenir una idea aproximada de quin és el final" de la reforma. Per primera vegada, Rajoy ha citat els aspectes que els populars consideren que cal "preservar". Segons ha apuntat, el PP situa com a línies vermelles d'aquest procés que no es toquin aspectes com "la unitat d'Espanya, la sobirania nacional, la igualtat dels espanyols, els drets i llibertats fonamentals, la pertinença a Europa, i els pilars bàsics de l'Estat del benestar: les pensions, la sanitat i l'educació".  Rajoy ha fet aquestes manifestacions després que els portaveus de totes els formacions parlamentàries apuntin ja a l'obertura d'una subcomissió per a la reforma de la Constitució aquesta legislatura. El president espanyol ha assegurat que la Carta Magna va ser "un gran encert de tots els espanyols" que "es pot reformar", però que precisa, prèviament, un cord. "Crec que aquestes coses convé parlar-les i pactar-les. És important saber que es tocarà i que no, i fixar amb claredat que es preservarà", ha dit.  En aquest sentit ha insistit que "cal preservar" la unitat d'Espanya, la sobirania nacional la igualtat dels espanyols, els drets i llibertats fonamentals, la pertinença a Europa, i les pensions, la sanitat i l'educació, perquè "són els pilars bàsics de la convivència". "A partir d'aquí es pot parlar, però cal ser prudents i saber que es el que es vol modificar", perquè "convé conèixer e principi i el final" d'un procés sobre el que no es pot "frivolitzar" ni pot ser un cúmul "d'ocurrències n històries". Segons Rajoy la Constitució és "el pacte més important que s'ha fet a Espanya en els últims 40 anys" que afirma la "unitat nacional" i la "igualtat dels espanyols", a més de garantir "els drets individuals" a un país que "ha millorat molt la renda per càpita els últims anys". "Crec que amb la Constitució Espanyola hem viscut una de les etapes de més progrés de al nostra història com a nació", ha dit.  El president espanyol ha reivindicat "l'esperit de consens i de diàleg" de la Constitució i ha demanat recuperar-lo aquesta legislatura on la composició de la cambra "és molt diferent a la d'altres parlaments" perquè " ningú té majoria". "Això no ha de ser un obstacle per fer els coses bé sinó una oportunitat per treballar tots conjuntament", ha dit. " En aquest marc ha insistit que "està satisfet de com s'ha iniciat aquest nou mandat", amb acords sobre el sostre de despesa, els objectius d'estabilitat, el deute públic, això com per la constitució de comissions com la del pacte de Toledo per parlar de pensions, o també la comissió del pacte educatiu de violència de gènere. "És positiu que en parlem, nosaltres ho intentarem però si tots veiem aquesta legislatura no com un problema sinó com una oportunitat penso que les coses poden anar bé en el futur", ha conclòs.

Summary: Rajoy situa la unitat d'Espanya i la sobirania nacional com a línies vermelles del PP per a la reforma constitucional


El Producte Interior Brut de Catalunya va registrar un increment del 0,7% entre el gener i el març, en relació amb el trimestre anterior, segons les dades definitives publicades aquest dijous per l'Idescat i el Departament d'Economia, que han revisat el creixement del primer trimestre una dècima a la baixa respecte a l'estimació feta al maig, del 0,8%. Així doncs, en termes intertrimestrals, el PIB català mostra una moderada desacceleració i se situa una dècima per sota de la dada espanyola (0,8%). En relació amb el primer trimestre del 2015, el creixement durant els tres primers mesos de l'any va ser del 3,6% segons la dada definitiva, que també corregeix a la baixa l'estimació inicial, del 3,7%.    Amb l'increment interanual del 3,6%, el PIB de Catalunya encadena deu trimestres consecutius de creixement. Tot i que la dada mostra una variació inferior en comparació amb el trimestre anterior (3,9%), l'economia catalana es manté en taxes de creixement elevades, que superen lleugerament la mitjana espanyola (3,4%) i doblen la mitjana de la Unió Europea dels 28 (1,8%). En termes intertrimestrals, ja són 12 trimestres seguits de creixement.  L'impuls de la demanda interna Segons l'Idescat, el conjunt de l'economia catalana creix impulsat per l'evolució positiva de la demanda interna, que augmenta un 3,4% interanual i compensa el saldo negatiu dels intercanvis amb l'estranger (-0,8%).   La demanda interna, però, suavitza el creixement respecte al 4,2% del darrer trimestre del 2015.  Tot i que mostra senyals de moderació, el consum de les llars (amb un increment del 3,5%) segueix impulsant la demanda interna, juntament amb el creixement del consum de les administracions públiques (3,6%). Així mateix, la formació bruta de capital en construcció es manté en taxes de creixement elevades (3,5%) i segueix la tendència iniciada en la segona part de l'any anterior. Per la seva banda, la formació bruta de capital en béns d'equipament mostra senyals d'alentiment, però es manté en taxes positives (2,5%). En conjunt, la formació bruta de capital creix a nivells propers al 3%.  Contribució negativa dels intercanvis amb l'estranger Pel que fa a l'aportació del sector exterior al creixement de l'economia catalana, el saldo dels intercanvis amb l'estranger manté una contribució negativa (-0,8%), si bé millora en relació amb el trimestre anterior (-1,1%). La millora s'explica pel bon comportament de les importacions de béns i serveis, que registren una variació del 6,8% respecte del mateix període de l'any anterior.  D'altra banda, les exportacions de béns i serveis segueixen contribuint positivament a l'evolució de la demanda, però en desacceleren el ritme de creixement, que arriba al 4% interanual. Per la seva part, el consum dels residents a l'estranger es manté en taxes positives i repunta fins a assolir el 4,9% respecte del mateix període de l'any anterior. En canvi, el consum dels estrangers en el territori evoluciona a un ritme més moderat, de l'1,5%. La construcció encadena 5 trimestres de creixement Per sectors, el de la construcció acumula cinc trimestres seguits de creixement i es manté en els nivells que va tancar el 2015 (un augment del 4,2% interanual). Els serveis mantenen un ritme elevat de creixement (3,9%), mentre que la indústria alenteix el creixement i registra una taxa de variació interanual del 2,7%, 7 dècimes inferior al darrer trimestre del 2015.  En el cas dels serveis, creixen moderadament per l'evolució del comerç i per la caiguda dels transports al primer trimestre del 2016. Pel que fa a la indústria, algunes de les principals branques han protagonitzat caigudes de la producció, com la fabricació de vehicles de motor i complements, la reparació de maquinària i equipament, la fabricació de mobiliari i especialment les branques de fabricació de begudes, fusta i suro i les d'arts gràfiques. Finalment, l'agricultura registra una taxa interanual negativa del 0,7% al primer trimestre de l'any.

Summary: L'Idescat revisa una dècima a la baixa el creixement econòmic del primer trimestre a Catalunya i el situa en el 0,7%


El Pallars Jussà aposta per la venda de proximitat dels productes agroalimentaris que s'elaboren a la comarca. L'Ajuntament de Tremp ha projectat la posada en marxa d'un mercat de productes elaborats a la comarca els dilluns, coincidint amb el mercat setmanal. Aquest espai vol facilitar la divulgació dels productes de proximitat de la zona i que els productors tinguin facilitat per tancar tot el cercle, començant per la producció i finalitzant per la comercialització dels productes. La jornada de networking 'Com funciona el mercat de productes ecològics i de qualitat?', que s'ha celebrat a Tremp i ha reunit unes 70 persones ha posat sobre la taula la necessitat d'associar-se entre productors i de donar-se a conèixer a la comarca i fora d'ella. Aquesta jornada s'ha organitzat a través del projecte 'Al teu gust, aliments del Pallars'. La trobada s'ha fet amb el principal objectiu d'establir contactes comercials i posar-se al dia sobre la situació i les perspectives del sector ecològic i de la producció de proximitat i qualitat. Així, s'hi han donat cita uns cinquanta productors i una quinzena d'agents comercials d'empreses distribuïdores, grans superfícies i altres establiments de venda al detall d'arreu de Catalunya. En el decurs de la jornada han tingut lloc dues ponències. D'una banda, s'ha presentat l'estudi sobre les tendències i oportunitats de negoci en el sector ecològic realitzat per Mercabarna. Es tracta d'un estudi pioner, ja que no existia fins ara cap estudi d'aquestes característiques a Catalunya. I d'altra banda, l'expert en producte local, Ramon Sentmartí, ha exposat les estratègies comercials per vendre productes de qualitat i proximitat i saber escollir els millors canals segons la tipologia de cada empresa. Benvinguts a pagès Senmartí ha explicat que des de la Fundació Alícia, la Generalitat de Catalunya i l'Agència Catalana de Turisme estan treballant en el projecte 'Benvinguts a Pagès'. Es tracta que tots els productors de Catalunya ofereixin una jornada de portes obertes el cap de setmana just abans de Sant Joan. Aquests elaboradors podran donar a conèixer els seus productes i apropar-los als compradors. Amb aquest projecte si podran sumar allotjaments rurals o restaurants que vulguin elaborar menús amb productes de Km0.


Les negociacions per formar govern a la Diputació de Barcelona han portat aquest dimecres el portaveu adjunt de JxCat, Eduard Pujol, a instar ERC a "revertir" els pactes amb el PSC a totes les institucions. L'alcaldessa de Figueres, Agnès Lladó (ERC), ha declinat fer declaracions sobre les negociacions de les cúpules dels partits però sí que ha assegurat que el pacte a quatre bandes entre ERC, el PSC, Canviem Figueres i Guanyem Figueres "no perilla". "És un pacte que tindrà continuïtat però no faré cap tipus de declaració respecte a això", ha respost Lladó a les preguntes dels periodistes.

Summary: L'alcaldessa de Figueres es desmarca de les negociacions a la Diputació de Barcelona: "El pacte no perilla"


El salari mitjà anual de les treballadores a Catalunya el 2015 va ser de 20.946,56 euros, 6.568 euros a l'any menys que el sou d'un home, segons l'Enquesta d'estructura salarial publicada el 28 de juny del 2017 i que s'elabora en base a xifres del mercat laboral de l'exercici del 2015. Amb aquestes dades es pot afirmar que la bretxa salarial a Catalunya se situa en el 23,9%, amb una millora de dos punts percentuals en relació amb l'anterior informe sobre la bretxa salarial publicat per CCOO, que situava la diferència en el 26% . CCOO assegura que la disminució de la bretxa ''no és conseqüència de millors condicions salarials de les dones sinó de pitjors condicions per als homes''. En l'estudi del sindicat s'assegura que el 18% de les dones, una de cada cinc, rep guanys inferiors o iguals al salari mínim interprofessional (9.080,40 euros a l'any) mentre que en el cas dels homes és el 8%, un per cada 12.   El 37% de les dones cobren entre 1 i 2 vegades més  el SMI quan en el cas del col·lectiu d'homes aquest percentatge baixa fins al 28%, gairebé 10 punts percentuals menys.  En relació amb els baixos salaris, l'estudi afegeix que més de la meitat de les dones perceben ingressos equivalents a dues vegades més el SMI mentre que en el cas del homes aquest percentatge baixa fins al 33%.  En definitiva, el 55% de les dones tenen salaris inferiors als 18.160 euros a l'any i en el cas dels homes aquest pes percentual baixa fins al 36%.  Només una de cada deu dones cobren per sobre dels 36.322 euros a l'any mentre que en el cas dels homes són un de cada cinc.  L'estudi assenyala també que de tots els treballadors que perceben ingressos per sota del SMI, el 70% són dones. Lídia Sandalines, cap de l'àrea de transversalitat de gènere de CCOO, ha destacat que on la presència sindical a les empreses és més rellevant i es transforma amb convenis col·lectius avançats ''la bretxa salarials és ''algú més baixa'' i se situa en el 19,4%, segons dades de l'informe.  Alba Garcia, secretària de l'àrea de Dones, Diversitat i Polítiques LGTBI de CCOO, ha defensat la necessitat de promoure plans d'igualtat, que tot i no eliminar immediatament les bretxes salarials, sí que han demostrat que són el millor instrument per evitar no només les bretxes sinó qualsevol tipus de discriminacions que es puguin donar en les relacions laborals.

Summary: Les dones cobren una quarta part menys que els homes, segons un estudi de CCOO


Unió de Pagesos considera "imprescindible" que la gestió de les campanyes agràries es faci en base a un model de contractació "responsable socialment" que permeti als pagesos comptar amb la mà d'obra necessària i sempre atenent les necessitats dels temporers. En un comunicat, el sindicat agrari defensa que fa anys que promou aquest model i que "no és acceptable que algunes males praxis posin en qüestió l'esforç de la major part de la pagesia". En aquest sentit, també remarca que des de les administracions cal evitar la mobilitat cap a les zones agràries de persones que no tenen garantit el contracte de feina per evitar problemes socials.  Segons indica Unió de Pagesos, la situació "provoca que les persones que no tenen les autoritzacions necessàries no puguin treballar i es creï un problema social a les principals localitats de recol·lecció de la fruita".  En aquest sentit, el sindicat diu que la gestió de la campanya ha de partir "d'una bona planificació de les necessitats de mà d'obra i prioritzar la contractació de proximitat". Així, indica que des de la Fundació Pagesos Solidaris hi ha convenis amb més de 50 organitzacions públiques i privades per tenir una borsa de treball. Quan la proximitat no és factible, "l'organització assegura l'arribada, acollida i retorn de les persones treballadores, i en garanteix l'allotjament en les millors condicions", diu el sindicat.  D'altra banda, Unió de Pagesos destaca "l'esforç" del sector agrari davant la crisi sanitària, per "garantir als treballadors els protocols sanitaris de mobilitat i les mesures de prevenció als camps, centrals i allotjaments".

Summary: UP defensa la contractació "responsable socialment" i diu que "algunes males praxis" qüestionen "l'esforç de la majoria"


La Guàrdia Urbana ha tornat a tancar aquest diumenge a la tarda els accessos de diverses platges de Barcelona per excés d'aforament malgrat les restriccions implementades pel Govern a la ciutat. L'executiu català recomana quedar-se a casa si no és imprescindible. Ara bé, durant la tarda s'ha registrat una ocupació molt alta a les platges de la Mar Bella, Bogatell, Nova Icària, Sant Sebastià i Barceloneta. Els agents han anat restringint els accessos perquè no es podien mantenir les distàncies de seguretat.

Summary: Tornen a tancar els accessos de diverses platges de Barcelona per excés d'aforament malgrat les restriccions


El preu del barril de petroli West Texas Intermediate, el de referència als Estats Units, ha caigut aquest dilluns un 19,27%, fins als 14,75 dòlars. El preu del barril s'enfonsa així a nivells que no s'havien vist des del 1999 a causa de la caiguda de la demanda provocada per la pandèmia del covid-19. Pel que fa al Brent, de referència a Europa, ha caigut gairebé un 3% i es cotitza a 27 dòlars. El preu del petroli segueix així en una caiguda que no ha aconseguit frenar l'acord de l'OPEP i Rússia per reduir la producció en 10 milions de barrils al dia. Amb bona part de l'activitat paralitzada al món, l'enfonsament de la demanda de petroli pel covid-19 incrementa el temor que el món es quedi sense espai per emmagatzemar-lo.

Summary: El preu del petroli s'enfonsa a nivells del 1999 per la caiguda de la demanda pel covid-19


La nova fiscal general de l'estat, Dolores Delgado, ha pres possessió del càrrec aquest  dimecres al migdia en un acte solemne davant del ple del Tribunal Suprem. És l'últim acte que quedava per confirmar el seu nomenament. L'acte ha durat menys de cinc minuts i no ha comptat amb cap discurs. Presidit pel president del Suprem i del Consell General del Poder Judicial,  Carlos Lesmes, el secretari de govern del Suprem ha llegit el decret de nomenament i després el padrí de la nova fiscal, l'exfiscal general i magistrat del Tribunal Constitucional, Cándido Conde-Pumpido, li ha imposat les insígnies pròpies del càrrec. Abans de l'acte, la nova fiscal general ha promès el càrrec davant del rei Felip VI al Palau de la Zarzuela. Després de l'acte al Suprem, Delgado ha anat cap a la seu de la Fiscalia General de l'Estat per fer un petit acte de benvinguda. Polèmic nomenament Dolores Delgado ha arribat al càrrec enmig de polèmica pel seu passat com a ministra socialista de Justícia. Després de rebre l'aval del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) i a la comissió de Justícia del Congrés, el Consell de Ministres ha elevat aquest dimarts la proposta de nomenar-la fiscal general de l'Estat al rei Felip VI, que és qui la nomena formalment. El PP ja ha anunciat que recorrerà el nomenament davant del Tribunal Suprem en considerar que Delgado no és idònia per aquest  càrrec justament pel seu recent passat com a ministra. El president dels populars, Pablo Casado, ha justificat la decisió perquè "atempta contra la imparcialitat del ministeri públic i la separació de poders". En una piulada d'aquest dimarts, Casado assegura que el nomenament aprovat pel govern espanyol és "per beneficiar el separatisme i a l'esquerra" i per "blanquejar amistats que van confessar-li delictes que no va denunciar". Fa uns dies el CGPJ va avalar Delgado amb dotze vots a favor i set en contra, una oposició poc habitual. El ple del CGPJ va concloure que Delgado compleix els requisits legals exigits pel càrrec però evitava referir-se a la "idoneïtat" de la candidata. Així doncs, la majoria del ple va aprovar la proposta del president del CGPJ, Carlos Lesmes, que ometia aquesta fórmula utilitzada pels nomenaments dels anteriors fiscals generals de l'Estat per buscar consens. El vot discrepant, de set pàgines, considera que la candidata proposada pel govern espanyol "no és idònia" per desenvolupar el càrrec i que les circumstàncies que concorren en ella -és exministra de Justícia amb el PSOE i diputada socialista fins fa poc- "creen una aparença de vinculació amb el poder executiu que no contribueix a la percepció de la independència" de la fiscalia. També apunten "la dificultat que a la pràctica pugui plantejar el fet que s'hagi d'abstenir d'intervenir en aquells procediments judicials dels quals va tenir coneixement en la seva etapa anterior com a ministra". El text aprovat pel CGPJ constata que "a la vista de la documentació rebuda, s'ha de concloure que es compleixen en la candidata referida els requisits exigits per la legislació invocada", ja que, entre d'altres, Delgado ha acreditat més de 28 anys d'experiència com a fiscal. Una oposició de set vocals és poc habitual en aquest tipus de nomenaments. La proposta de nomenament de l'anterior fiscal general de l'Estat, María José Segarra, també a proposta de Pedro Sánchez, es va aprovar per unanimitat. El seu predecessor proposat pel PP, Julián Sánchez Melgar, va ser declarat idoni per al càrrec amb només un vot en contra. L'anterior fiscal general de l'Estat proposada per l'executiu de Mariano Rajoy, Consuelo Madrigal, també va aconseguir la unanimitat.

Summary: Dolores Delgado pren possessió del càrrec de fiscal general de l'estat en un acte solemne davant del ple del Suprem


Una investigadora catalana ha desenvolupat un nou sistema que permet accelerar la detecció d'algues tòxiques a la costa. Es basa en l'aplicació de la biologia molecular, que permet detectar de forma més ràpida i eficient si hi ha presència de microalgues tòxiques, capaces de produir toxines que poden ser ingerides per musclos o peixos i acabar causant intoxicacions alimentàries en humans. El desenvolupament del mètode, en mans de la investigadora Gemma Giménez, s'ha fet al centre de recerca TecnATox de la Universitat Rovira i Virgili (URV) de Tarragona, en el marc de l'ajut TECNIOspring d'ACCIÓ per a la contractació de talent. La voluntat és transferir aquesta metodologia al mercat. A banda d'evitar intoxicacions alimentàries, també pot servir per decidir tancar temporalment platges i zones costaneres si hi ha presència d'algues tòxiques, que també poden provocar al·lèrgies i problemes respiratoris. La investigadora ha treballat durant dos anys en aquest sistema al Centre de Tecnologia Ambiental Alimentària i Toxicològica (TecnATox). Segons Giménez, el mètode permet anticipar-se a possibles episodis tòxics tot detectant la presència de toxines provinents de microalgues de manera primerenca. Habitualment s'utilitza un microscopi òptic per analitzar les mostres provinents de la costa catalana, però és un procés que requereix elevats coneixements de taxonomia i fins a una setmana de temps per aconseguir els resultats. Així, segons detalla la investigadora, amb el microscopi òptic s'analitzen unes quatre mostres en quatre o cinc dies, mentre que gràcies a la biologia molecular -és a dir, a través de la seqüenciació de l'ADN-, es pot accelerar fins a 100 mostres en dos dies. El mètode permet actuar més ràpidament i eficient, a més de cobrir més territori. Amb tot, Giménez admet que a Catalunya no hi ha problemes de salut relacionats amb les algues tòxiques perquè "la feina de prevenció és molt bona" i compta amb programes de vigilància. Foment a la mobilitat internacional Els ajuts de TECNIOspring ofereixen suport econòmic a empreses i centres TECNIO per a la contractació d'investigadors sèniors durant dos anys que desenvoluparan projectes de recerca aplicada. La iniciativa està cofinançada per la Comissió Europea en el marc de les Marie Sklodowska-Curie Actions (COFUND) – H2020 per al període 2016-2021 i atorgarà en total 72 ajudes a investigadors de qualsevol nacionalitat. L'objectiu és promoure la transferència tecnològica a Catalunya al mateix temps que es promou la mobilitat de talent internacional, ja sigui per atreure professionals de tot el món a Catalunya o perquè catalans residents a l'exterior tornin a fer recerca aplicada al nostre país.

Summary: Es desenvolupa un nou sistema per accelerar la detecció d'algues tòxiques a la costa catalana


El jutjat d'instrucció número 13 de Barcelona ha acordat aquest dimecres un total de 41 escorcolls en el marc de la causa que manté oberta relacionada amb els preparatius del referèndum de l'1-O. Aquesta causa està oberta pels delictes de desobediència, prevaricació i malversació, i són una vintena les persones que tenen la condició d'investigades. Segons ha informat el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) en un comunicat, el jutge ha ordenat sis registres en "despatxos oficials" del Govern de la Generalitat i remarquen que l'escorcoll "es limita als despatxos de les persones que tenen condició d'investigades dins de la causa". A més, el magistrat també ha acordat el registre de tres empreses a Barcelona "relacionades amb l'activitat delictiva que investiga" i l'escorcoll de despatxos professionals no oficials i de domicilis particulars. La causa està declarada secreta. En canvi, en el comunicat fet públic pel TSJC no es concreta que les 14 detencions que ha practicat la Guàrdia Civil hagin estat ordenades pel jutge. El titular jutjat d'instrucció número 13 de Barcelona, Juan Antonio Ramírez Sunyer, va obrir una investigació per l'anomenat 'cas Vidal' arran de les conferències de l'exsenador on va apuntar que el Govern disposava de dades fiscals dels catalans de manera il·legal.

Summary: El jutge ordena 41 escorcolls en la causa oberta contra una vintena d'investigats per l'1-O


El Consell d'Alcaldes del Bages en bloc s'ha plantat aquest dimecres per exigir que les inversions en infraestructures que reclamen històricament s'incloguin en els pressupostos del 2020-2021, tant en els de l'Estat com en els del Govern. En una declaració institucional que han aprovat per unanimitat, els alcaldes i les alcaldesses del Bages volen que la C-16 es converteixi "en una veritable ronda de Manresa bonificada en totes les hores i tots els dies de la setmana", amb l'objectiu que més vehicles la facin servir i, d'aquesta manera, descongestionar la C-55. Pel que fa a l'R4, els batlles demanen més freqüències per millorar la connexió amb Barcelona.  L'any 2015 el consell d'Alcaldes i Alcaldesses del Bages va aprovar per consens una declaració institucional sobre mobilitat que demanava, entre d'altres, l'eliminació del peatge de l'autopista C-16, la millora dels enllaços en totes direccions, i la finalització de la B-40.  També el desdoblament del tram de la C-55 entre Manresa i Castellbell i el Vilar i l'execució de les inversions de Rodalies previstes entre el 2008-2015.  El president del Consell d'Alcaldes i alcalde de Fonollosa, Eloi Hernández, ha lamentat que en general s'hagi avançat "poc". "S'ha millorat en la qüestió de les bonificacions de la C-16 en hores punta, de dilluns a divendres no festius, i la seguretat de la C-55 per evitar xocs frontals, però no en la competitivitat de temps de viatge, sobretot en el tren", ha dit.  Pel que fa a les infraestructures viàries, Hernández ha destacat que no s'ha assolit l'objectiu d'aconseguir un traspàs efectiu de vehicles de la "congestionada" C-55, amb 30.000 vehicles diaris, cap a la "infrautilitzada" C-16, amb 18.000 vehicles diaris i amb un final de concessió situat el 2036.  Pel que fa al tren, malgrat els accidents greus que hi ha hagut a l'R4, "encara no s'han aplicat les mesures de seguretat adients, tot i que s'han iniciat els tràmits de licitació", tot i que sense cap millora en relació al temps del trajecte.  La voluntat de la declaració institucional que han fet pública aquest dimecres és tornar a reclamar un gran pacte de totes les institucions sobre les infraestructures del territori perquè el Bages pugui ser "més competitiu econòmicament i social i contribuir al reequilibri territorial".  Les demandes se centren en convertir la C-16 en una via bonificada tots els dies de la setmana perquè esdevingui "una veritable ronda de Manresa". El model de vinyeta és el model que proposen, "però fins que no es posi en marxa caldrà que s'ampliïn les bonificacions de forma immediata a totes les franges horàries els set dies de la setmana". Lligat amb aquest punt, els batlles també exigeixen la construcció d'enllaços en totes direccions a Viladordis i al Pont de Vilomara. En matèria viària, també es reclama l'execució del projecte de variant de Castellgalí que ha elaborat el Departament de Territori. "Aquesta és la necessitat més urgent fins arribar al desdoblament en la seva totalitat de Manresa a Castellbell", resa la declaració.  Les demandes a nivell ferroviari es focalitzen en exigir més freqüències a la R4 "perquè sigui la connexió principal i ràpida amb Barcelona". Si s'executessin les inversions previstes al pla de Rodalies presentat el 2008, han apuntat, es reduiria el temps de viatge entre Manresa i Barcelona a 50 minuts. Hernández ha explicat que la diferència amb la declaració institucional que va fer el Consell ara fa quatre anys és que aquesta  compta amb el suport unànime dels alcaldes i partits de la comarca (ERC, Junts per Catalunya, PSC, CUP, Ciutadans, En comú Guanyen i els grups independents).  Per tractar tots aquests assumptes amb les administracions competents, Eloi Hernández ha explicat que el mes de gener els representants dels batlles del Bages mantindran diverses reunions amb els responsables polítics. El 15 de gener es veuran amb el Departament d'Economia de la Generalitat i el 16 amb el conseller de Territori, Damià Calvet. Per tractar les qüestions que impliquen Adif, la reunió serà el 24 de gener a Madrid.

Summary: Front comú al Bages per exigir que les inversions en infraestructures que reclamen des del 2015 s'incloguin en els pressupostos


L'Íbex-35 ha obert aquest dilluns amb una clara pujada del 3% a l'inici de la sessió i apropant-se als 6.800 punts, deixant enrere una setmana negativa amb caigudes del 3% i per sota dels 6.600 punts. La gran majoria de les companyies del selectiu obren aquest dilluns al matí en positiu, liderant la taula Masmovil, Arcelor, Acesa i IAG amb guanys d'entre el 7 i el 8 %. De fet, Amadeus és l'única companyia en números vermells perdent un -0,3%. Les principals borses europees també han obert amb un comportament similar i amb notables avenços. El DAX de Frankfurt liderava les pujades amb una alça del 4,1%, mentre que el CAC 40 de París pujava un 3,5% i el FTSE 100 de Londres es revaloritzava un 2,7%.

Summary: L'Íbex-35 obre amb una pujada del 3% i s'atansa als 6.800 punts


El Ple del Parlament ha aprovat durant el ple d'aquest dimecres la proposició de llei d'ordenació del mapa comarcal de Catalunya i de supressió del Consell Comarcal del Barcelonès. La llei s'ha aprovat amb els 125 vots a favor de tots els grups parlamentaris menys la CUP-CC, que s'ha abstingut. Aquesta llei regula la supressió del Consell i estableix una comissió mixta amb representants de la Generalitat, del Consell Comarcal i de l'Àrea Metropolitana de Barcelona per fer una proposta de distribució de competències que depenien d'aquest òrgan. La proposició, que respon a una moció aprovada al mateix Consell Comarcal el març del 2017 on instava a la seva pròpia supressió, és el resultat d'un ampli "consens", com han destacat tots els grups parlamentaris en el marc del debat final. Aquest consens ha estat destacat per part dels comuns, i la seva portaveu parlamentària, Susana Segovia, ha explicat que s'ha treballat "bé i amb bona voluntat per part de tots els grups". Tot i això, sí que ha apuntat la necessitat de tenir una auditoria externa per avaluar la gestió del Consell, i ha advertit que "la pressa no ha de voler amagar coses". Aquesta mesura, que estava recollida en una esmena de la CUP-CC, s'ha rebutjat amb només els vots favorables dels comuns i de la CUP. Així, el diputat cupaire Carles Riera s'ha expressat en el mateix sentit i ha considerat "sospitós i inquietant" que no s'aposti per una auditoria externa. D'aquesta manera, també ha exigit "llums i taquígrafs per fer net". Per la seva banda, Ciutadans ha proposat en una esmena –que també s'ha rebutjat– la supressió, també, de la comarca del Barcelonès, així com la possibilitat d'ampliar l'eliminació del Consell Comarcal del Barcelonès a altres comarques de Catalunya. En aquest sentit, el diputat Joan Garcia ha assegurat que cal eliminar "totes les capes sobreres" de Catalunya per simplificar l'administració. En canvi, la diputada de JxCat Anna Erra ha considerat que el cas del Barcelonès és "excepcional i especial" i ha afirmat que les comarques representen "un model d'identitat del país" i són un exemple de "defensa política del territori". Pel que fa al PSC-Units, la diputada Marta Moreta ha celebrat que finalment s'hagi aprovat la llei i ha ironitzat sobre el procés legislatiu com a "cursa d'obstacles" i "periple". En aquest sentit, ha retret al Govern escudar-se en l'aplicació del 155 per la dilatació dels terminis en l'aprovació de l'articulat, i ha assegurat que això "no s'ho creu ningú". En resposta a això, el portaveu parlamentari adjunt d'ERC Gerard Gómez del Moral ha apuntat que "es pot fer veure" que el 155 no va implicar cap afectació, però ha destacat que no seria "real". Així, ha remarcat que el Parlament "no ha pogut fer tasca legislativa" mentre hi hagut l'autonomia intervinguda, i ha destacat que l'ha llei s'ha aprovat "tan ràpid com s'ha pogut". Per la seva banda, la diputada del PPC Esperanza Garcia, que avui assistia al ple per primera vegada després de la renúncia de Xavier Garcia Albiol al seu escó, ha assegurat que la supressió del Consell és "raonable, eficient i intel·ligent" i ha alertat que el cas del Barcelonès "no és l'únic" que "té sobredimensió en prestació de serveis".  Durant el debat final de la proposició s'han rebutjat totes les esmenes a l'articulat presentades. A banda de les referides a la necessitat d'una auditoria externa per avaluar la gestió i les finances i a la supressió de la comarca del Barcelonès o a altres Consells Comarcals, s'ha rebutjat una esmena transaccional entre Ciutadans, el PPC, la CUP i els comuns que modificava els integrants de la comissió mixta. Segons aquesta esmena, a la comissió també hi hauria participat una representació unitària dels treballadors del Consell Comarcal amb veu i vot, així com tots els grups polítics que en formen part, amb veu.

Summary: El Parlament aprova la supressió del Consell Comarcal del Barcelonès


L'alcaldessa situa els furts i els robatoris com el principal problema de seguretat a la capital catalana ACN Barcelona.-L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha evitat parar de crisi de seguretat i ha qualificat de ''fets puntuals'' els apunyalaments  i homicidis que s'han donat a la ciutat aquest estiu. Ha destacat que no són fets ''connectats'' i ha demanat no generalitzar. L'alcaldessa considera que Barcelona és una ''ciutat segura''  però amb ''problemes de seguretat'' entre els quals destaca l'augment, els darrers dos anys, dels furts i els robatoris. Per això, ha recordat que el govern municipal demanava fa un any més efectius policials, per revertir aquesta situació, així com aposta per un canvi en la resposta judicial que ''dissuadeixi'' de seguir reincidit els ''lladres professionals''.  Colau ha fet aquestes declaracions a les festes de Gràcia, en la primera aparició pública després de les vacances d'estiu i ha respost a les crítiques de JxCat. L'alcaldessa ha assegurat que ha estat ''connectada en tot moment '' amb l'equip de govern municipal els darrers dies.

Summary: Colau veu com a ''fets puntuals'' els apunyalaments d'aquest estiu a Barcelona i defensa que és una ciutat segura


El vicepresident i conseller d'Economia i Hisenda, Oriol Junqueras, ha assegurat que buscarà el "màxim consens possible" per aprovar el pressupost i ha avançat que "no serà pitjor" que el del 2015 però "tampoc serà millor", ja que "tot allò que podem millorar el govern espanyol ens ho pren per una altra banda". En aquest sentit, el conseller ha dit que seran uns pressupostos "injustos, difícils i complicadíssims". En una entrevista a Catalunya Ràdio, el conseller ha explicat que el Consell Executiu aprovarà "aviat" una nova llei "vinculada al control de la limitació el canvi climàtic" que, un cop aprovada pel Parlament, permetrà augmentar la recaptació fiscal "a sectors que perjudiquen el medi ambient". Junqueras ha reiterat que els pressupostos estaran "allunyats del que necessiten i mereixen" els ciutadans de Catalunya, atès que el govern espanyol controla i gestiona el 90% de la despesa dels comptes catalans. Tot i això, ha assegurat, s'intentaran ampliar les partides d'educació, salut i benestar, si bé "quedarem a anys llum en tots aquests àmbits; perquè és evident que la nostra societat genera els recursos però el nostre govern i el nostre Parlament no els tenen." En aquesta línia, el conseller d'Economia ha advertit que els pressupostos que presentaran no agradaran a la CUP i Catalunya Sí que es pot, dos partits amb què es buscaran complicitats per poder tirar endavant els comptes. Atès que els números venen condicionats per Madrid, "l'únic que els pot agradar" és un "petit marge que ens queda i que distribuirem de la millor manera possible", ha dit el republicà.  Impostos Pel que fa a possibles canvis en els impostos, Junqueras ha insistit que no es tocarà el de successions, ja que fer-ho "pot castigar durament famílies amb una capacitat econòmica limitada". A més, aquest "càstig" depèn de l'atzar, ha argumentat, ja que  "si l'atzar s'abat de forma cruel sobra una mateixa família" i moren dues persones en poc temps, "els efectes poden ser devastadors".  D'altra banda, el vicepresident ha posat en evidència que, mentre Catalunya no tingui un estat propi, no podrà augmentar la recaptació de l'impost de dipòsits bancaris. A causa de la imposició del tribut espanyol (que grava un 0,03% sobre els dipòsits) per sobre del català (que tenia un gravamen superior), s'estan deixant d'ingressar 500 milions d'euros, ha lamentat Junqueras.  En canvi, en els tributs ambientals "hi ha marge" per incrementar la recaptació. En aquest sentit, el conseller d'Economia i Hisenda ha explicat que properament el Consell Executiu aprovarà una llei que tindrà l'objectiu d'augmentar la recaptació fiscal vinculada a sectors que "perjudiquen el medi ambient o afavoreixen el canvi climàtic descontrolat". La llei haurà de ser ratificada pel Parlament. El "marge" per augmentar la recaptació apujant impostos, però, és "molt limitat" mentre Catalunya no tingui una Hisenda Pròpia, ha advertit.  El govern espanyol calcula malament les bestretes "a propòsit"  Oriol Junqueras ha acusat l'Estat de fer expressament un càlcul erroni de les bestretes amb l'objectiu que les autonomies i els Ajuntaments estiguin en una situació de "dificultat permanent".  "Sistemàticament, les bestretes estan mal calculades", ha denunciat. Amb aquest càlcul erroni intencionat, el govern espanyol "intenta tenir ben agafat el govern de Catalunya", ha assegurat el titular d'Economia. A tall d'exemple, les bestretes del 2014, que s'ingressaran aquest 2016, van ser calculades "a propòsit" a la baixa.  Pel que fa als objectius de dèficit fixats per l'estat, Junqueras ha considerat "obvi" que faci anys que Catalunya no els compleixi. "El primer que no els compleix és el propi govern espanyol, ni tampoc França ni Alemanya ni ningú", hi ha afegit.  Sobre les relacions amb els presidents de les principals entitats bancàries, com CaixaBank o Banc Sabadell, Junqueras ha explicat que són fluïdes. "Hi hem parlat tots aquests anys i ho seguirem fent", ha assegurat el conseller.

Summary: Junqueras buscarà el "màxim consens possible" per aprovar els pressupostos i diu que seran "injustos i difícils"


La Confederació Empresarial del Tercer Sector Social de Catalunya reclama a la Generalitat mesures "excepcionals" per assegurar el manteniment de l’ocupació i la sostenibilitat econòmica de les prop de 3.000 entitats que conformen el sector i els 97.000 professionals contractats arreu del país. La Confederació recull i fa públic el "profund malestar i indignació" de les entitats socials davant les mesures que està dictaminant el Govern en relació als serveis públics d’atenció a les persones que han estat temporalment aturats en motiu de l’estat d’alarma, que no preveuen el pagament íntegre dels serveis, sinó només del 85% de l’import corresponent. La Confederació considera que "aquesta mesura penalitza un sector que, amb clara vocació de servei públic i sense afany de lucre, ara més que mai està demostrant una màxima capacitat d’estar al costat de les persones". Malgrat els serveis estiguin formalment aturats, les plantilles segueixen treballant, sovint més enllà de les seves possibilitats, per seguir fent tasques de suport i acompanyament als col·lectius especialment fràgils, diu la confederació. En paraules de Joan Segarra, president de la Confederació: “No entenem que s’estiguin promovent mesures econòmiques per facilitar liquiditat a les empreses i preservar llocs de treball, fins i tot l’ajornament d’impostos, de pagaments d’hipoteques o lloguers, i no es pagui el 100% del cost dels serveis socials que segueixen funcionant amb professionals que estan redoblant els seus esforços i treballant en un context de màxima  pressió”. Des del Tercer Sector Social es recorda que aquesta emergència sanitària i social arriba després de deu anys d’infrafinançament i de retallades en els serveis públics d’atenció a les persones i per tant la capacitat de resistència econòmica de les entitats socials és feble. En aquest context i tal com ja s’ha fet arribar per escrit als màxims responsables del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, la Confederació demana que independentment de la via de finançament dels serveis (contractació, concertació i subvenció) i mentre duri l’estat d’alarma davant l’emergència del covid-19, es garanteixi el pagament del 100% d’aquests serveis. A més, també reclamen que s’abonin urgentment les factures i pagaments pendents a les entitats socials per dotar-les de liquiditat.  "És urgent donar seguretat econòmica a les entitats socials per tal de garantir l’ocupació, assegurar la sostenibilitat de les organitzacions i, sobretot, preservar la continuïtat de l’atenció a les persones en moments de màxima complexitat social", conclou el comunicat.

Summary: Les empreses del Tercer Sector reclamen a la Generalitat el pagament del 100% dels serveis tot i estar aturats


L'Ajuntament de Lleida ha convocat aquest dilluns el Consell Territorial del Centre Històric per portar a terme un debat monogràfic sobre el futur del Mercat del Pla. Els tinents d'alcalde Fèlix Larrosa i Rafael Peris participaran aquest vespre en la reunió, pensada per poder concretar més aportacions en un "exercici de transparència i obertura perquè els propis veïns, empreses i entitats del Centre Històric tinguin l'oportunitat de dir la seva i, entre tots, poder determinar com volem que sigui el Mercat del Pla", segons els responsables municipals. D'aquesta manera, el procés participatiu per decidir els usos del Mercat del Pla "s'obre a totes les sensibilitats després de diferents iniciatives empresarials que no han reeixit". Ambdós tinents d'alcalde han agraït a totes les persones que han fet aportacions fins ara, dirigides a dinamitzar el Mercat del Pla dins dels àmbits de l'agroalimentació, productes de proximitat i de l'Horta així com d'altres més socials dirigides a entitats sense ànim de lucre o per a un públic més familiar. Cal destacar que el procés de participació per fer propostes per al Mercat del Pla ja fa uns mesos que està en marxa. De fet, a l'abril es va celebrar la reunió de la Taula de Promoció de la Ciutat per fer propostes per al Mercat del Pla. Aquesta iniciativa, impulsada per l'Ajuntament de Lleida, va ser creada al novembre del 2016 amb l'objectiu de dotar la ciutat d'un mecanisme de debat i totalment participatiu per tal d'encarar els reptes que té Lleida en l'horitzó de l'any 2020.  Aquest nou ens va néixer del compromís del govern municipal de la Paeria com a resposta a les demandes de diferents col·lectius sectorials i, per tant, és oberta a totes les entitats i institucions que s'hi vulguin implicar. A través de la Taula de Promoció de la Ciutat de Lleida, a més del procés participatiu dels usos del Mercat del Pla que ara està en marxa, també es vehiculen altres processos participatius similars. Edifici singular construït l'any 1922 i rehabilitat al 2014 L'edifici del Mercat del Pla forma part de la petjada a la capital del Segrià de l'arquitecte Francesc de Paula i Morera. Es va construir damunt de les restes del Portal de la Suda, d'origen romà, tot seguint la direcció marcada pel quarter de Cavalleria, que coincidia amb el traçat d'un antiquíssim carrer Medieval: el carrer dels Joglars. El Mercat del Pla està inclòs al Catàleg i Pla Especial de Protecció dels Elements d'Interès Històric, Artístic i Arquitectònic de Lleida i, a més, és un Bé Cultural d'Interès Local, d'acord amb la Llei de Patrimoni Cultural Català de la Generalitat de Catalunya. La rehabilitació de l'edifici va finalitzar el 2014, i es va dur a terme amb el finançament de l'Ajuntament de Lleida i la Generalitat (a través del Pla de Barris del Centre Històric) i una subvenció del Ministeri de Cultura. El Mercat del Pla de Lleida es troba tancat des de finals del març del 2017 després que l'empresa concessionària JamStores decidís renunciar a seguir amb la gestió de l'espai, que fins aleshores acollia un outlet de roba multimarca.

Summary: L'Ajuntament de Lleida convoca els veïns i entitats del Centre Històric per debatre els usos del Mercat del Pla


Albert Rivera ha considerat aquest dijous a la nit que Puigdemont ha escollit "un altre radical" com a "president-titella" per "intentar allargar el procés separatista". El líder de Ciutadans ha reaccionat així a través de Twitter a l'anunci de la designació de Quim Torra com a candidat a la presidència de la Generalitat. A la mateixa entrada, Rivera ha insistit en què cal seguir aplicant el 155 fins que s'acati "explícitament" la Constitució. També ha demanat que es "respectin" les resolucions judicials "i els drets constitucionals de tots els catalans".

Summary: Rivera titlla Torra de "radical" i de "president-titella" triat per Puigdemont per "intentar allargar el procés"


Un camió ha perdut part de la carrega que transportava aquest dijous al matí a l'N-340 a l'altura de Montblanc. Segons el Servei Català de Trànsit (SCT), l'incident ha passat cap a les 8.22 hores, quan el vehicle de gran tonatge ha perdut part del paper esmicolat que transportava a l'altura del quilòmetre 29, al Coll de Lilla. A causa d'això, s'ha donat pas als vehicles dels dos sentits de la marxa. Cosa que ha provocat mig quilòmetre de retencions durant tot el matí.

Summary: Retencions a l'N-240 a Montblanc per un camió que ha perdut la càrrega


El Govern ha aprovat aquest dimarts un decret llei de contractació pública "més àgil, sostenible i socialment responsable". A través d'aquest decret llei s'estableixen mesures urgents per donar resposta a la necessitat de regular, amb rang de llei, qüestions afectades per l'aplicació directa de dues directives europees (2014/23 i 2014/24) en matèria de contractació pública i de serveis socials no adoptades per l'estat espanyol. Amb aquest nou marc legal, el Govern subratlla que de continua impulsant mesures per "incrementar la transparència, la simplificació i l'eficiència" en els procediments de contractació i serveis socials que tramitin els poders adjudicadors de la Generalitat i dels ens locals. L'Executiu remarca que aquest decret llei dóna resposta a la necessitat d'evitar que l'aplicació directa de la legislació europea generi inseguretat jurídica o dubtes d'interpretació, i estableix mesures eficients i especials en diferents àmbits. Entre les mesures que es proposen destaca la divisió obligatòria del contracte en lots per facilitar la contractació a les pime i a les entitats del tercer sector. A més, preveu també regular el cicle de vida dels béns i dels serveis, de manera que el cost dels productes que contracta l'administració inclogui, per exemple, el cost de fabricació, del transport i de l'emmagatzematge fins al seu reciclatge. D'altra banda, el decret també proposa mesures de gestió eficient en la tramitació dels procediments oberts i dels procediments negociats. Sobre aquests darrers, la normativa europea adaptada preveu suprimir-ne el negociat sense publicitat per raó de quantia i regular-lo a través d'un procediment amb publicitat, de tramitació més senzilla i ràpida, que ha de ser resolt en només un mes per part de l'administració, segons ha indicat el Govern. Així mateix, per tal de garantir la continuïtat en la prestació de determinats serveis socials que afecten persones vulnerables i amb risc d'exclusió social, i per tal de garantir els principis d'atenció personalitzada i integral, s'introdueixen nous sistemes de contractació per a la prestació de serveis socials com a figures alternatives a les fórmules ja existents, com és el cas de la concertació social i de la gestió delegada per a la prestació d'aquests serveis. Aplicació directa de la legislació europea Les directives europees sobre contractació pública configuren un conjunt d'objectius que tenen un gran interès des de la perspectiva econòmica i social i que requereixen la seva adaptació a les legislacions espanyola i catalana. Atès que va finalitzar el termini per transposar les esmentades directives al marc legal de l'Estat sense que aquest ho hagi executat, i d'acord amb la jurisprudència del Tribunal de Justícia de la Unió Europea, aquestes directives passen a tenir efecte directe, segons assenyala l'Executiu. L'aplicació directa de determinats preceptes de les directives comporta una modificació de la legislació bàsica amb una important repercussió, tant en l'activitat contractual de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic, com en la relació amb les entitats locals de Catalunya.

Summary: El Govern aprova un decret llei de contractació pública "més àgil, sostenible i socialment responsable"


El president de la Generalitat, Quim Torra, ha promès "les decisions més radicals i més extremes" si el jutge determina que els Mossos investigats per una suposada agressió racista al Bages són culpables. "Només faltaria, clar que sí", ha afegit en la sessió de control i en una resposta al president de Cs al Parlament, Carlos Carrizosa. Torra ha assenyalat que tant el conseller de l'Interior, Miquel Buch, com el cap dels Mossos i la portaveu del Govern ja han manifestat en nom del Govern el "rebuig radical" cap a aquestes actituds. I ha afegit que "qualsevol actitud racista al país ha de ser combatuda i per descomptat rebutjada de manera radical". En aquest context, ha recordat que fa un any es va impulsar la taula contra el racisme.  En el seu torn de paraula, Carrizosa ha demanat al president Torra quina valoració fa sobre els seus escrits del passat que ha qualificat de "racistes" en un moment que, segons ha dit, tots els polítics han de ser clars en condemnar el racisme. El president de la Generalitat ha obviat en la seva resposta aquesta referència als seus escrits i s'ha limitat a condemnar el racisme. Carrizosa també ha preguntat a Torra pel seu futur judicial, tenint en compte que el Tribunal Suprem ja l'ha citat per revisar la seva inhabilitació. Segons el president de Cs, tant el passat literari com el seu futur judicial són una "llosa" per al president de la Generalitat.

Summary: Torra promet decisions "radicals i extremes" si el jutge declara culpables els Mossos investigats per agressió racista


El president de la Fundació Gala-Salvador Dalí, Ramon Boixadós, ha mort aquest dissabte als 89 anys. Boixadós, nascut a Figueres el 31 de desembre de 1927, va assumir la presidència de la fundació el 1991, amb els objectius de convertir-la en una "una institució de referència a nivell mundial" i de defensar el "llegat d'un artista universal", segons un comunicat de la fundació. Durant el seu mandat es va donar impuls als tres museus del Triangle Dalinià –Figueres, Portlligat i Púbol- i es va portar a terme un "ambiciós programa d'exposicions internacionals". Abans de presidir la fundació Boixadós va ser president de Renfe (1983-1985) i va ser coordinador general de les obres olímpiques de Barcelona 92.

Summary: Mor als 89 anys Ramon Boixadós, president de la Fundació Gala-Salvador Dalí


El comissari en cap diu que reforçaran la capital catalana amb més agents per incrementar les hores de patrullatge ACN Barcelona.-El comissari en cap dels Mossos d'Esquadra, Eduard Sallent, ha admès preocupació per la situació de la ciutat de Barcelona, i ha destacat per exemple el fenomen del top manta. Al seu parer, la falta de pressió sobre els manters provoca un "efecte crida". "Jo crec que hem actuat, però cal entrar-hi molt més. Sobretot el que no hem de permetre és que hi hagi aquesta llibertat de venda. Hem de pressionar totes les administracions implicades", ha opinat en una entrevista a Rac 1. Ha remarcat que hi ha capitals que tenen "molta més pressió", però aquí hi ha un "plantejament menys directe". En general, ha indicat que els Mossos reforçaran la capital catalana amb més agents per incrementar les hores de patrullatge.

Summary: Sallent admet preocupació per Barcelona i avisa que la falta de pressió sobre els manters provoca un "efecte crida"


La mesa de valoració de l’amenaça terrorista, formada pels màxims representants dels Serveis d’Informació de la Policia, la Guàrdia Civil, els Mossos d’Esquadra, l’Ertzaina i el Centre d’Intel·ligència contra el Terrorisme del CNI ha decidit aquest dijous mantenir el nivell 4 d’alerta antiterrorista, que es manté actiu des del 26 de juny del 2015. La reunió ha tingut lloc després de l’atemptat de Londres on van morir vuit persones. Segons una nota del Ministeri de l’Interior, durant la reunió els experts s’han decantat per no augmentar el nivell perquè segons la seva opinió “a dia d’avui, l’avaluació i anàlisi de les circumstàncies de l’atemptat de Londres no suposa una variació de l’amenaça terrorista existent al nostre país amb anterioritat”.

Summary: Els experts en la lluita antiterrorista mantenen el nivell 4 d’alerta després de l’atemptat de Londres


La titular del jutjat número 2 d'Amposta ha ordenat que continuï el procediment per suposada malversació de cabals públics contra l'exalcalde d'Amposta, Manel Ferré, després de la vista celebrada amb totes les parts el passat 30 de juliol per concretar la imputació. Considera que existeixen indicis suficients per atribuir-li i mantenir-lo com a investigat per aquest presumpte delicte, penat amb fins a sis anys de presó, arran del cobrament de 23.640 euros en dietes duplicades de l'Ajuntament d'Amposta, el Consorci de Salut i Social de Catalunya (CSC) i altres organismes públics dels quals formava part dels òrgans de direcció als quals acudia sense representar el consistori. La jutgessa, que va obrir el procediment de judici jurat popular fa uns mesos, rebutja l'argument de la defensa, segons la qual Ferré no actuava amb ànim de lucre al·legant una "descuidada gestió" per part seva fruit de la "superposició de càrrecs i reunions". D'altra banda, i a petició de Fiscalia, s'encarregarà a la Sindicatura de Comptes que confirmi l'informe dels Mossos i sobre la legalitat de les dietes. Tant l'Ajuntament, acusació, com Fiscalia es van pronunciar sobre la necessitat que el procediment seguís endavant per suposada malversació de cabals públics. Sobre la base de l'informe elaborat per la Divisió d'Investigació Criminal dels Mossos –que va rastrejar totes les despeses cobrades per Ferré entre 2011 i 2014- i els sol·licitats a secretaria i intervenció municipals, la jutgessa entén que l'exalcalde hauria passat al consistori despeses de desplaçament, peatges, menjar, allotjament i aparcaments de reunions d'organismes per als quals no havia estat designat com a representant municipal. Les dietes en qüestió sumen un total de 23.630 euros. La jutgessa rebutja de ple l'argument de la defensa segons el qual no existia l'element dolós o l'ànim de lucre. Sorprenentment, i especialment després que Ferré hagués proclamat reiteradament la seva innocència i rebutjat qualsevol pacte amb Fiscalia o l'acusació a la sortida dels jutjats, els advocats van adduir una "descuidada gestió" per part de de l'exalcalde, fruit d'una "superposició de càrrecs" –tenia càrrecs directius o formava part d'uns divuit organismes, molts dels quals per designació del seu partit, CDC i no de l'Ajuntament- .  Una explicació que, segons retreu la jutgessa, no pot assumir, "més encara tenint en compte l'especial deure de gestió dels recursos públics per raó del càrrec".  La defensa va intentar també explotar el fet que les dietes havien estat autoritzades per la interventora. En aquest punt, la jutgessa recorda que la funcionària, d'acord amb la seva declaració i els informes presentats, exercia una funció "merament formal o instrumental" i eren aprovades, finalment, via decret d'alcaldia. Per contra, apunta que era el funcionari públic, en aquest cas l'exalcalde, qui firmant les notes de despeses declarava que aquestes han estat efectuades en l'exercici de les seves funcions. "No es considera estrictament necessari que el funcionari tingui en el seu poder els cabals públics per raó de la competència que ostenta, sinó que és suficient que tingui competència per adoptar decisions que es tradueixin en la disposició sobre els mateixos", raona la jutgessa en el seu escrit, tot remarcant que els funcionaris no només han de vetllar per no danyar el patrimoni públic, sinó que disposen de la confiança dels ciutadans en la seva "honesta gestió" i la "fidelitat al servei" que se'ls encarrega.  "Ningú està per sobre de la llei" El regidor no adscrit German Ciscar, que va portar el cas als tribunals després de detectar irregularitats en les dietes de Ferré, confia que el cas acabi finalment a judici. "Espero que es faci justícia, que se l'acusi pel que és veritat, malversació de cabals públics, i que l'Ajuntament d'Amposta recuperi aquests milers d'euros. I sobretot que s'enviï un avís: que ningú està per sobre de la llei. El senyor Manel Ferré pensava que sí. Ja no només jo qui veu això: és Fiscalia, la jutgessa i els Mossos d'Esquadra", ha valorat. En el cas que s'acabi obrint judici oral i s'acusi formalment Ferré, la vista es faria amb un jurat popular a l'Audiència de Tarragona. Ciscar també ha mostrat sorpresa davant l'argument de la defensa d'una "gestió descuidada" per part de l'exalcalde. "A aquestes alçades poca gent s'ho pot creure. La justícia tampoc s'ho creu. Que ens ho expliqui: quan és de forma continuada i reiterada, parlem de milers d'euros, gestió descuidada, que és la seva defensa, és molt pobra. Si hagués estat un moment puntual i de pocs centenars es podria creure o no. Però sent milers d'euros i de forma sistemàtica es veu que ha estat malversació de cabal públic", ha afegit. D'acord amb l'informe policial, el consistori va abonar Ferré entre 2011 i 2014 13.828 euros en despeses que ja havien estat sufragades per algun d'aquests organismes, principalment el CSC. Alguns dels conceptes, van causar estupefacció entre la ciutadania entre les dietes que Ferré va cobrar de forma duplicada a l'esmentat organisme i el consistori figurava un àpat en un restaurant de Barcelona a base de "llamàntol", "filet", "vi de Rioja". Els 9.800 euros restants van ser assumits per alguns dels ens públics esmentats. Pràcticament des del seu nomenament com a president d'aquest consorci, Ferré va disposar d'una targeta de crèdit del CSC amb la qual, segons els Mossos, finançava la benzina i els costos de desplaçament amb el seu vehicle particular. Des de mitjan 2012, a més, l'ens li va posar un cotxe a la seva disposició. Però Ferré continuava passat dietes suposadament duplicades al consistori.  Ara, la jutgessa ha acordat també, a petició de Fiscalia, sol·licitar un informe tècnic a la Sindicatura de Comptes sobre el document presentat pels Mossos en la línia de "confirmar, matisar o corregir" el seu contingut. També demana a l'organisme que determini la correcció legal de la doble imputació de despeses o dietes entre l'Ajuntament, d'una banda, i el CSC, l'ACM, l'Agència de Salut Pública de Catalunya, l'ICS, GINSA i SEM, pels quals també va sol·licitar dietes tot i que no representava a l'Ajuntament quan assistia a les seves reunions. Finalment, la Sindicatura s'haurà de pronunciar sobre la reclamació del consistori per les despeses de quilometratge efectuades amb el tot terreny que li va lliurar el CSC.

Summary: La jutgessa veu indicis de malversació i ordena continuar el procediment contra l'exalcalde d'Amposta, Manel Ferré


Els nou acusats del conegut com a ‘cas Montoro’ han negat els fets de què se’ls acusa a l’Audiència de Barcelona. En la primera jornada del judici que ha arrencat aquest dilluns, els investigats han admès que van participar a la manifestació contra l’acte electoral del PP a Vilanova i la Geltrú l’any 2014, però han negat reiteradament haver agredit el vehicle on viatjaven l’aleshores ministre Cristóbal Montoro i l’ex líder dels populars a Catalunya, Alícia Sánchez Camacho. En concret, els acusats han assegurat que van ser els vehicles de la comitiva política els que es van “llançar” contra els manifestants, situats en un carrer de vianants, el qual no estava previst per a la sortida dels cotxes oficials. En aquest sentit, han afirmat que van tenir “por a ser atropellats” i han afegit que la policia estava “desbordada” per la situació viscuda en el moment que ens xofers van utilitzar una via de sortida inesperada.

Summary: Els acusats del ‘cas Montoro’ neguen l’agressió al ministre i diuen que els cotxes es van “llançar” contra els manifestants


Una quarantena de grups de les Illes Balears s’han unit aquest dissabte a la nit a Palma de Mallorca en un espectacle que ha servit per escalfar motors de cara al gran Concert per la Llibertat d’Expressió que se celebrarà demà diumenge al Palma Arena. Estils tant variats com el pop, l’ska, la rumba, el punk o el reggea han pujat als quatre escenaris de l’espai Sa Possessió amb l’objectiu comú de “reaccionar” a “l’atac brutal” que asseguren que ha patit la llibertat d’expressió els darrers anys. Els concerts són una iniciativa de l’Associació de Creadors i Artistes per la Llibertat Artística (ACALLAR), que ahir divendres ja va omplir el Teatre del Mar amb un espectacle basat en la improvisació i la llibertat creativa. Javier Vegas, un dels impulsors d’ACALLAR, reivindica les activitats d’aquest cap de setmana com un “crit” per “dir prou” als processos judicials oberts contra diversos artistes d’arreu de l’estat espanyol. El punk de Bay City Killers i una sessió sound system de Mas Vibes han trencat el gel aquest dissabte al vespre en una nit que ofereix un ampli i divers programa d’actuacions fins ben entrada la matinada. El Niño Alcalino, Fuck, Mareselva i NoLo són alguns dels artistes que s’han sumat a un concert genuïnament balear que tindrà el seu punt àlgid amb Satellites, La Verada i Jés. Amb 40 grups repartits al llarg de tota la nit pels insòlits espais de Sa Possessió, l’organització ha assegurat que ha quedat “desbordada”, havent de refusar la petició d’altres bandes illenques que també volien actuar.  De cara a demà diumenge, s’esperen més de dotze hores de música ininterrompuda al Palma Arena, amb noms com Pablo Hásel, Elgio i Valtònyc, tots tres jutjats pel contingut de les seves cançons. En el cas de Valtònyc, l’organització ha assegurat que “hi serà en pensament i cor”, després que a finals de maig marxés del país eludint l’ordre d’entrada a presó de l’Audiència Nacional, que l’ha condemnat a un ingrés de 3 anys i mig per enaltiment del terrorisme, calúmnies i injúries a la corona. Des d’ACALLAR han apuntat que el DJ i el corista que habitualment acompanyen Valtònyc seran els encarregats d’interpretar els seus temes. El cartell del concert de diumenge el completen mig centenar de formacions d’arreu de l’estat espanyol. Hi destaquen noms com Reincidentes, Albert Pla, Maria del Mar Bonet, Amparo Sanchez (Amparanoia), Berri Txarrak o David Carabén. Una de les sorpreses del programa ha estat la incorporació d’Antònia Font, en un retorn efímer als escenaris. “Vam telefonar en Joan Miquel oliver per a què vingués a títol individual i ell mateix ens va proposar participar com a Antonia Font”, ha explicat l’organitzador Javier Vegas, agraït de la implicació del grup mallorquí. “Una reacció proporcional a l’atac rebut” En declaracions a l’ACN, Javier Vegas ha recordat que l’associació promotora dels actes d’aquest cap de setmana a Palma es va crear per rebutjar el procés judicial contra Valtònyc, si bé matisa que “es va personalitzar en la seva figura però és una cosa que està passant a tot l’estat”. En aquest sentit, ha assegurat que els concerts d’aquests dos dies volen ser “una reacció proporcional a l’atac que s’ha rebut”.  Vegas ha destacat especialment el concert al Palma Arena, un espai que ha definit com una “aberració política”. Amb més de 7.000 entrades venudes, confia que s’arribarà al cartell de complert per aconseguir un “crit” multitudinari per denunciar que les investigacions contra els artistes pel contingut de les seves creacions “no tenen cap sentit”.  Al seu parer, aquests processos són el resultats de les “llavors” que el govern espanyol va “plantar” amb el Codi Penal i la coneguda com a ‘llei mordassa’. D’aquesta manera, ha assegurat que la situació actual és “culpa” dels responsables polítics del passat i “responsabilitat” dels votants que els van donar suport. “Les conseqüències les sofrim ara, quan és absurd que un jove de Sa Pobla sigui condemnat per enaltiment del terrorisme”, ha afegit. Molestos amb casos com els de Valtònyc, des d’ACALLAR volen consolidar l’associació per donar suport econòmic i jurídic al raper i a altres artistes que es troben en situacions similars. Javier Vega ha apuntat que properament l’entitat es reunirà en assemblea amb tots els participants als concerts d’aquest cap de setmana, amb intenció de crear una base de socis que aportin recursos per poder tenir un paper actiu en els processos en què s’investiguen els artistes.

Summary: 40 grups balears reivindiquen el dret a la llibertat d’expressió com a preludi del gran concert al Palma Arena