La comissària europea de Comerç, Cecilia Malmström, ha assenyalat la Xina com "la raó de molts problemes" en la situació actual de guerra comercial. En una conferència aquest divendres al CIDOB, a Barcelona, ha explicat que el gegant asiàtic no ha complert amb la "promesa" del "lliure mercat", i creu que el "control" sobre la seva economia "afecta de manera negativa" a la resta del món. Amb tot, ha constatat que la UE no comparteix la "guerra d'aranzels" impulsada per Donald Trump. A més, segons ella, l'acord comercial amb els EUA, el TTIP, està "a la nevera", i les condicions per desencallar-lo "no hi són". Mälmstrom deixarà de ser comissària aquest dissabte i, segons ella, el principal repte que deixa és "protegir el multilateralisme". La comissària sueca ha retret a la Xina "subvencions de l'estat" a empreses que interfereixen l'economia de mercat, cosa que, segons ella, "perjudica" les empreses europees i de la resta del món. "Hi havia expectatives que Xina canviaria", ha lamentat.  Malmström ha advocat per "reformar el sistema multilateral" i l'Organització Mundial del Comerç (OMC), i ha dit que la UE està "pressionant" perquè el país més poblat del món assumeixi més "responsabilitats" en aquest sentit. Segons ella, canviar l'OMC passa per "reformar el dia a dia" i la manera de "prendre decisions", així com fer "regles noves, adaptades al món d'avui". Per exemple, creu que l'organització supranacional ha d'abordar el "comerç digital".  Segons Malmstöm, la "prioritat número u" ha de ser "salvar" l'OMC i "el comerç basat en normes" a nivell global i, a banda de la Xina, ha apuntat als EUA. Segons ella, hi ha una "crisi en l'òrgan d'apel·lació" de l'OMC, que vigila que no hi hagi "guerres comercials interminables i un ull per ull", ja que l'administració Trump en bloqueja la renovació.  Sobre la guerra comercial entre nord-americans i xinesos, Malmström ha explicat que la UE comparteix el "diagnòstic" amb els EUA, però no amb la solució, la guerra d'aranzels, que és "una mala solució". Segons ella, el país nord-americà és "el soci més important", però no estan negociant el TTIP "i no hi ha manera de descongelar-ho". A més, ha explicat, Brussel·les ha intentat impulsar una "agenda limitada i reduïda" amb Trump tot i les dificultats per tirar endavant el TTIP, però això "tampoc avança". Tampoc han trobat complicitats a Washington per reformar l'OMC, ha expressat durant l'esmorzar, que ha comptat amb un centenar de persones.  Malgrat el panorama "difícil" que deixa, Malmström ha posat de relleu els diversos acords de lliure comerç aconseguits per la UE durant el seu mandat, i ha posat els exemples del Canadà, el Japó. En total, segons ella, la Unió té ara 42 acords amb 63 països, amb negociacions obertes per a signar-ne més, com ara Xile i Nova Zelanda. A més, ha recordat que han arribat a un acord amb el Mercosur, que encara no ha entrat en vigor, i que farà que les empreses de la UE "siguin els primers que no hagin d'afrontar aranzels" en aquesta regió.  Com a repte de futur per la nova Comissió, Malmström ha insistit en la reforma de l'OMC i el "sistema basat en el respecte a unes regles", cosa que ha titllat de "difícil" perquè "Europa està aïllada", en referència als EUA i la Xina, que "van per altres camins". Per últim, ha animat a "tots aquells que depenen del comerç, com Barcelona i Catalunya a treballar junts per defensar aquest sistema, que és molt fràgil en aquest moment".

Summary: La comissària europea de Comerç acusa la Xina de ser "la raó de molts problemes" en la guerra comercial


Un estudi fet per l’historiador Eduard Vallès, conservador del Museu Nacional d’Art de Catalunya, ha permès acotar la possible data en què va desaparèixer el dibuix de Pablo Picasso ‘Tres ballarines de can-can’, extraviat del Cau Ferrat de Sitges a principis del segle XX. Fins ara, només es tenia constància que l’obra d’art s’havia perdut o sostret després de la mort de Santiago Rusiñol. Ara, però, Vallès ha conclòs que el dibuix va desaparèixer entre 1933 i 1942, gràcies a l’anàlisi de dues fotografies i un catàleg d’aquella època. A les fotos, de 1932 i 1933, s’hi observa la presència de l’obra de Picasso durant l’inventari i museografia del Cau Ferrat. En canvi, el catàleg de la Junta de Museus de 1942 ja no relata la presència d’aquest dibuix. Segons Vallès,  les noves recerques demostrarien que el dibuix desaparegut hauria estat arrencat d’un àlbum, on també hi hauria hagut un altre dels dibuixos de Picasso que formen part del fons del Cau Ferrat, ‘Dues dones ballant’. Picasso va pintar el quatre ‘Tres ballarines de can-can’ en la seva primera estada a París, a finals del 1900  o principis de 1901. L’artista hauria assistit a espectacles de can-can en algunes de les seves visites al Moulin Rouge, el Jardin de París o el Moulin de la Galette. Aquest darrer local li va inspirar una de les seves obres seves més conegudes d’aquells anys que rep el mateix títol i que forma part del fons del Museu Guggenheim de Nova York.  Arran d’aquesta investigació, el Consorci del Patrimoni de Sitges ha comunicat oficialment aquest dimarts a la Unitat de Patrimoni Cultural dels Mossos d’Esquadra la desaparició del dibuix ‘Tres ballarines de can-can’ per a què no es pugui vendre enlloc.

Summary: Acoten la data de desaparició del dibuix de Picasso extraviat al Cau Ferrat de Sitges a principis del segle XX


El dirigent democratacristià ha anunciat aquest dissabte que volia presentar candidatura per concórrer a les eleccions estatals ACN L'Hospitalet de Llobregat.-El Consell Nacional d'Unió ha ratificat per unanimitat aquest dissabte que Josep Antoni Duran i Lleida segueixi al capdavant del partit com a president del comitè de govern d'UDC. Els consellers nacionals han renovat la confiança en Duran en votar unànimement a favor de l'informe de gestió de la direcció del partit, un document que al mateix temps ja proposava Duran i Lleida com a candidat del 20-D. D'aquesta manera, per tant, el Consell Nacional ha avalat l'anunci del dirigent democratacristià de presentar candidatura cap a les eleccions generals. Ara internament la candidatura de Duran, o d'altres, hauran de rebre el vistiplau per oficialitzar-lo com a cap de llista al Congres dels Diputats. El Consell Nacional d'UDC ha avalat per unanimitat Josep Antoni Duran i Lleida com a líder del partit. De fet, segons ha informat la formació, els consellers nacionals ha avalat sense fissures l'informe de gestió de la direcció democratacristiana i al mateix temps han donat el seu vistiplau a la proposta de Duran de ser candidat el 20-D –l'informe de gestió així ho proposava. D'aquesta manera, i en una sola votació, s'ha renovat la confiança en Duran al capdavant del partit.  Tots els consellers nacionals que han assistit a la reunió d'aquest dissabte a l'hotel Porta Fira de L'Hospitalet de Llobregat ho han avalat unànimement  –no s'han concretat els vots totals. Ara, tant l'assemblea de Barcelona ciutat com les intercomarcals hauran de ratificar-ho les properes dues setmanes –tant la de Duran com si se'n presenten més-, i finament de nou el Consell Nacional haurà de reafirmar-ho per oficialitzar-ne la candidatura.  Aquest dissabte, en la seva intervenció oberta Duran ha anunciat la seva intenció de tornar a encapçalar la candidatura d'Unió el 20-D al Congrés. El dirigent democratacristià ha deixat clar que fos quina fos la decisió del Consell Nacional sobre la seva continuïtat al capdavant del partit tenia la intenció d'impulsar una candidatura cap al 20-D.

Summary: El Consell Nacional d'Unió ratifica per unanimitat Duran al capdavant del partit i l'avala com a candidat del 20-D


Les execucions hipotecàries en habitatges a Catalunya van pujar un 88,1% el tercer trimestre de l'any en comparació amb el mateix període del 2018, segons les dades publicades aquest dimecres per l'Institut Nacional d'Estadística (INE). En total, entre juliol i setembre 1.439 habitatges tenien obert un expedient per impagament, mentre que el 2018 van ser 765. En comparació amb el trimestre anterior, les execucions han baixat un 7,87%, ja que entre abril i juny hi van haver 1.562. Del total de 1.439 execucions hipotecàries, 1.200 van ser d'habitattges de segona mà i 239 de nous. A més, 1.242 corresponien a persones físiques i 197 a persones jurídiques.  Pel que fa al total d'execucions hipotecàries, que inclouen la globalitat de finques, el tercer trimestre se'n van registrar 3.178, la xifra més alta de totes les comunitats.  Al conjunt de l'Estat, es van iniciar 12.369 inscripcions de certificacions per execucions hipotecàries, un 24,7% menys que en el trimestre anterior i un 28,2% més que en el mateix període del 2018.

Summary: Les execucions hipotecàries en habitatges pugen un 88% el tercer trimestre a Catalunya respecte al 2018


L’expresident de la Generalitat Artur Mas s’ha obert a assumir “més responsabilitats” polítiques si ho decideix el PDeCAT pels presumpte cas de finançament irregular del partit. En la seva compareixença a la Comissió d’Afers Institucionals (CAI) del Parlament, el president del PDeCAT ha respost a l’oposició que li demana responsabilitats pel ‘cas del 3%’ que, en tot cas, això correspon a la formació decidir-ho, al temps que ha assegurat que ell ja ha demostrat que és una persona que ha assumit responsabilitat quan ha estat necessari. D’altra banda, ha retret a la CUP que caigui en el “joc” de C’s i PPC relacionant independentisme i corrupció i ha negat que ells mai hagi fet ús del procés independentista per tapar els suposats casos de corrupció que han afectat la seva formació.

Summary: Mas s’obre a assumir més responsabilitats polítiques si així ho decideix el PDeCAT


Els treballs de restauració de l'església de Sant Andreu de Palomar de Barcelona han començat aquest divendres. Les obres se centren en la rehabilitació i consolidació de la cúpula, la llanterna i el cupulí, els elements més ''malmesos'' en ser els més exposats al vent, l'aigua i als canvis de temperatura i a la radiació del sol, que provoquen un envelliment i un desgast dels materials molt més ràpid. La restauració compta amb un pressupost d'un milió d'euros finançats per l'Ajuntament, l'Arquebisbat i la Generalitat de Catalunya, i també l'INCASÒL.  Es preveu que les obres un any. Les obres que s'han començat suposen una inversió d’1.062.596,34 euros, però si se sumen a les inversions fetes els anys 2001, 2013 i 2014, la inversió total haurà estat de 1.101.966,00 euros. D’aquest total, l’Arquebisbat de Barcelona i la parròquia de l’església aporten el 39,57% i l’Ajuntament de Barcelona i la Generalitat de Catalunya, a parts iguals, el 60,43% restant. Les lesions més importants de les parts que es rehabilitaran són les degudes a les esquerdes i fissures en els galions de la cúpula i cupulí produïdes per la diferència de temperatura entre la superfície exterior de la volta i la interior degut a la radiació solar. Aquest fenomen provoca l’aparició d’esforços molt importants a la cara interior de la volta.  Les obres de restauració es basen en un projecte de Bis Arquitectes i s’han adjudicat a l’empresa Recop Restauracions Arquitectoniques. Preveuen dos tipus d’actuació: les intervencions primàries, que afecten l’àmbit de la cúpula i la llanterna, així com de l’estructura que la suporta; i les intervencions secundàries que fan referència a la reparació i consolidació puntual de tota la resta de l’edifici. Per poder executar les intervencions prescrites es muntaran diferents bastides i una marquesina exterior. Sant Andreu del Palomar, que es va iniciar el 1850, està protegida urbanísticament pel Catàleg de Patrimoni Arquitectònic de Barcelona. És una església de planta de creu llatina, de tres naus i amb una gran cúpula sobre el creuer, acabada amb un cupulí i llanterna. La façana destaca per la seva solució de gran porta, amb una rosassa, i per la torre que el flanqueja. Tota l'església està construïda amb pedra de Montjuïc, menys la torre, feta en obra vista.

Summary: Comença la restauració de l’església de Sant Andreu de Palomar de Barcelona


L'any 2015 l'Oficina Comarcal de Turisme de l'Urgell va atendre un total de 3.299 consultes, que suposa un increment del 2,97% respecte del 2014, que van ser 3.204 consultes. La informació més sol·licitada va ser sobre Tàrrega, la comarca en general i la Ruta del Cister. Concretament sobre gastronomia, llocs d'interès, senderisme, rutes per fer en BTT, i informació del Camí de Sant Jaume Català i el Camí Ignasià que travessen l'Urgell per diferents poblacions. La procedència dels visitants va ser majoritàriament de Catalunya, amb un 77%, de l'estat espanyol, amb un 23%, i europeus i d'altres països el restant. El nombre de visitants al Monestir de Santa Maria de Vallbona de les Monges ha estat de 19.147, que suposa un augment del 21,42% respecte l'any anterior.  Pel que fa a l'atenció a les oficines de turisme que hi ha repartides per la comarca, a Verdú s'han comptabilitzat 1.891 consultes; a Agramunt el pas – que no consultes – de 4.532 persones; i a 72 a l'oficina de turisme de Bellpuig. Respecte a les visites guiades als nuclis de població, a Agramunt s'han fet visites guiades pel nucli històric a 950 persones; a Verdú per a 3.658 persones; a Tàrrega per a 385 persones i a Bellpuig per a 34 persones. Verdú ha rebut durant l'any més de 500 pelegrins, que s'han allotjat al Refuig de Sant Pere Claver i que han realitzat el Camí Ignasià, procedents del País Basc, Madrid, Alemanya, Austràlia, Estats Units, Mèxic i Indonèsia. D'altra banda, durant l'any 2015, el nombre de visitants al Monestir de Santa Maria de Vallbona de les Monges ha estat de 19.147, que suposa un augment del 21,42% respecte l'any anterior. El fet de l'augment de visites es deu a què el Monestir obre de dimarts a diumenge, des del mes de març, així com les campanyes de promoció que s'estan duent a terme des de la Ruta del Cister, per descobrir tots els espais d'interès del territori. El Museu del Torró i la Xocolata i la Pedra d'Agramunt ha rebut la visita de 26.446 persones registrant un augment del 22,82%. També han augmentat les visites al Mausoleu de Ramon Folch de Bellpuig. El Museu Comarcal de l'Urgell de Tàrrega ha registrat 6.167 visites i el Museu de la Mecanització Agrària J. Trepat de Tàrrega, 5.803. Aquests dos darrers espais han disminuït el nombre de visitants. Finalment, i pel que fa als allotjament, segons les dades aportades pels mateixos establiments, han comptabilitzat una ocupació del 54,46% de mitjana, xifra similar als 54,50% de l'any 2014. Segons els establiments, la procedència dels hostes és majoritàriament de la demarcació de Barcelona, tot i que també arriben de l'Estat, Alemanya, França, Itàlia i el Regne Unit. Els clients són bàsicament de tipus familiar i grups d'amics.

Summary: L'oficina de turisme de l'Urgell atén 3.299 consultes durant el 2015, prop d'un 3% més que l'any anterior


La Cia. Impàs, integrada per les germanes gironines Elena i Neus Masó i els músics Agustín Balda i Steve Smyth, estrenarà al Temporada Alta el seu últim muntatge de dansa contemporània, 'Kintsugi'. Serà aquest divendres al Museu d'Art de Girona en una sala amb retaules gòtics. El títol significa 'reparació d'or' en japonès i és una tècnica ancestral per unir ceràmiques trencades així com una filosofia que reivindica la bellesa de les cicatrius. Precisament el muntatge, de petit format que combina dansa, música i text, parla de la memòria de la pell i explora el dolor i bellesa de les ferides i cicatrius. Es farà una segona funció aquest dissabte. Les entrades per als dos dies estan gairebé exhaurides.

Summary: La memòria de la pell i les ferides centren el nou muntatge de les coreògrafes Elena i Neus Masó al Temporada Alta


El consell de govern de la Universitat de Lleida (UdL) ha aprovat aquest dimarts una nova convocatòria d'ajuts a l'estudi per a situacions socioeconòmiques greus per al curs 2016-2017, la quarta des que es va posar en marxa al 2013, i que comptarà amb una dotació total de 35.000 euros. L'import màxim de l'ajut és de 1.500 euros per estudiant, atenent al grau de dificultat de cada situació, tot i que excepcionalment, i depenent de la gravetat de la situació econòmica, es podrà arribar a un ajut equivalent al cost de la matrícula. D'altra banda i amb la voluntat d'assolir "el major consens en el sí de la comunitat universitària", l'equip rectoral ha decidit ajornar la composició de Comissió de Protocol de Convivència, Mediació i Resolució de Conflictes de la UdL, que també s'havia de debatre en el consell de govern, segons informen des de la universitat lleidatana. Les persones interessades podran presentar les seves sol·licituds per ser un dels beneficiaris de la convocatòria d'ajuts de la UdL per a estudiants amb dificultats econòmiques fins el 28 d'abril del 2017. La comissió avaluadora ha d'acordar la proposta de resolució de cada petició en el termini màxim de tres mesos, a partir de l'entrada en el registre.  El consell de govern de la UdL d'aquest dimarts també tenia previst donar llum verda a la composició de Comissió de Protocol de Convivència, Mediació i Resolució de Conflictes de la UdL. El rector Roberto Fernández ha explicat que, amb la voluntat d'aconseguir "el màxim consens en el sí de la comunitat universitària", s'ajornava la seva creació a un proper consell de govern, amb l'objectiu que el protocol que en surti sigui "rigorós, flexible, aplicable, realista, i serveixi per a molts anys", segons han explicat fonts de la UdL. D'altra banda, també el consell de govern de la UdL ha donat el vistiplau a diferents convenis de col·laboració amb centres d'ensenyament superior estrangers com són la Universitat del Bío-Bío (Xile), la Universitat de Puerto Rico, l'Escola Agrícola Panamericana Inc. (Hondures), la Universitat d'Atacama (Xile), la Universitat Federal de Sergipe (Brasil) o la Universitat del Valle (Colòmbia). A més, la UdL i el Consorci de l'Escola Tècnica d'Igualada (CETI) han arribat a un acord per a la cessió dels espais i instal·lacions dels què disposa el CETI per poder impartir el grau d'Infermeria i el doble grau en Fisioteràpia i Nutrició humana i dietètica de la Universitat de Lleida a la capital de l'Anoia.

Summary: La Universitat de Lleida aprova una nova convocatòria d'ajuts per a estudiants amb dificultats econòmiques


El conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, ''davant l'inacció'' del govern espanyol, competent en les concessions de les llicències VTC (vehicles de lloguer amb conductor), ha apostat perquè sigui un decret llei qui de forma immediata reguli el sector del taxi i eviti l'intrusisme. Rull ha anunciat que presentarà aquest decret llei en la reunió del Govern d'aquest dimarts amb la intenció que sigui aprovat i d'aplicació un cop publicat aquesta mateixa setmana en el DOGC. El decret preveu un registre dels cotxes VTC per garantir que facin la feina que els correspon i no de taxi, l'obligació d'identificar el vehicle VTC amb una etiqueta d'identificació en el parabrisa, una moratòria de dos anys que impedeixi vendre la llicència en aquest període a partir de l'autorització, un registre dels serveis VTC que acreditin que han estat contractats prèviament i un règim sancionador.

Summary: Rull aposta per un decret llei d'aplicació immediata per controlar l'intrusisme en el taxi


Valtonyc ha contractat l'advocat Gonzalo Boye per portar la seva defensa internacional. Segons ha confirmat el mateix lletrat a l'ACN, el raper recorrerà la sentència del Tribunal Suprem i l'Audiència Nacional al Tribunal Europeu de Drets Humans d'Estrasburg i, quan arribi el moment, es defensarà davant d'un tribunal internacional de l'ordre europea de detenció anunciada aquest dijous. Boye també ha explicat que serà el propi Valtonyc qui anunciarà "quan arribi el moment" on es troba, malgrat que diversos mitjans el situen a Bèlgica. El termini d'ingrés voluntari a presó del raper vencia aquest dimecres a les 12 de la nit.  El raper mallorquí està condemnat a 3 anys i 6 mesos de presó per enaltiment del terrorisme, calúmnies i injúries greus a la Corona per les seves lletres. A principis de maig, el Tribunal Constitucional va rebutjar el recurs d'empara presentat pel raper i l'Audiència Nacional li va donar un termini de deu dies, que expirava aquest dijous, per ingressar en un centre penitenciari.  Valtonyc ja va anunciar que no entraria a cap presó "pel seu propi peu" i ahir mateix deia a través de Twitter que no ho posaria "fàcil".

Summary: Valtonyc contracta un dels advocats dels polítics catalans a l'estranger i anunciarà on es troba "quan arribi el moment"


Encadena quatre mesos seguits de descensos ACN Madrid.-L'atur a la demarcació de Tarragona ha caigut en 2.515 persones durant el mes de de juny i s'ha situat en les 44.651 desocupats, segons dades publicades pel Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social. Això és un 5,33% menys que les dades registrades al maig. La demarcació encadena quatre mesos seguits de descensos i els 44.651 aturats és la xifra més baixa en aquestes comarques des del novembre del 2008 (44.522). En termes anuals, l'atur a Tarragona es va reduir de 6.539 persones, el 12,77% menys en relació amb el juny de l'any passat. Es tracta de la caiguda percentual més gran registrada en termes anuals a la demarcació des de l'agot del 2016 (-12,99%). Tarragona suma 48 mesos seguits de descensos interanuals de l'atur, des del juliol del 2013.

Summary: L'atur a la demarcació de Tarragona cau en 2.515 persones al juny i se situa en els 44.651 desocupats


El Departament de Salut ha culminat el procés de compra de l'Hospital Universitari Sant Joan de Reus i de l'Hospital Comarcal de Móra d'Ebre. Aquest dilluns es va fer l'acte de compravenda l'hospital reusenc i el traspàs de l'empresa gestora del centre de la Ribera d’Ebre cap a Salut Terres de l’Ebre. Segons la consellera Alba Vergés, la compra suposa "endreçar el sistema sanitari" i dotar d'autonomia les regions sanitàries del Camp de Tarragona i de les Terres de l'Ebre. Aquest dimecres també es van subrogar per part de la Generalitat, els dos crèdits de l'Ajuntament de Reus, que passaran a ser deute de la Generalitat, per valor de 49.405.463 euros.  La compra de l'Hospital Sant Joan de Reus dona compliment a l'acord regulador per la reordenació de la prestació dels serveis públics de salut que van tancar Salut, Vicepresidència, Economia i Hisenda i l'Ajuntament de Reus el gener de 2019. També es compleix així amb l'acord de govern del passat 23 de desembre amb el qual s'autoritzava a formalitzar el conveni regulador entre la Generalitat, el Servei Català de la Salut i l'Ajuntament de Reus per a racionalitzar l'activitat assistencial del sistema públic de salut a la ciutat de Reus i Móra d'Ebre, incloses les seves respectives zones d'influència. Les noves entitats de gestió, Dret Públic Salut Sant Joan de Reus-Baix Camp i Salut Terres de l'Ebre, van constituir el seu Consell d'Administració a l'abril i en els dos casos estan dirigides i presidides pel Servei Català de la Salut. L'Hospital Universitari Sant Joan de Reus compta amb una plantilla de 1.350 persones - 5 a direcció, 350 a l'àrea mèdica, 845 a l'àrea d'infermeria, 122 a l'àrea administrativa, 26 fisioterapeutes, treballadors socials o dietistes, i 2 a personal de serveis-.  Pel que fa a l'Hospital Comarcal de Móra d’Ebre, actualment compta amb una plantilla de 344 persones - 78 facultatives, 106 infermeres, 70 auxiliars, 14 tècnics, 38 administratius i 38 d'altres categories professionals-.

Summary: Salut compra l'Hospital Sant Joan de Reus i l'Hospital Comarcal de Móra d'Ebre


Centenars de persones han participat aquest dilluns al vespre en una manifestació a Manresa per denunciar la presumpta agressió racista per part de sis mossos contra un jove a Sant Feliu Sasserra (Bages). La marxa, que portava per lema 'Contra els abusos policials i contra el racisme', ha començat a les set de la tarda a la plaça Sant Domènec i ha recorregut els carrers de la capital del Bages. Durant la protesta s'han sentit consignes com "Manresa és antiracista" o "prou impunitat pel racisme policial" i d'altres també en suport a Wubi, el jove que ha denunciar haver patit agressions i vexacions per part dels Mossos el gener de 2019. Interior ja ha anunciat el canvi de destí dels sis agents implicats en la presumpta agressió.

Summary: Centenars de persones protesten pels carrers de Manresa contra la presumpta agressió racista al Bages


L’arxiu comarcal del Baix Penedès ha adquirit el fons documental de l’historiador i escriptor Manuel Bofarull i Terrades, que va morir l’any 2009. El conveni de la cessió signat amb la família engloba un total de 3,3 metres lineals de documents històrics d’entre els anys 1878 i 2008. Bofarull va centrar la seva recerca al Penedès, amb un vincle especial amb Albinyana, fet que el va convertir en un investigador referent al territori. Entre els documents, hi ha la seva obra manuscrita i els articles publicats al setmanari Baix Penedès i altres publicacions comarcals, així com documents que Bofarull va utilitzar per elaborar els seus estudis d’història, toponímia i etimologia. Al llarg de la seva vida va rebre diversos reconeixements, com el premi al XI Concurs Sant Ramon de Penyafort de Vilafranca del Penedès, el premi Sant Joan de narrativa i un premi Josep Pla l’any 1994

Summary: L’arxiu comarcal del Baix Penedès ingressa el fons documental de l’historiador Manuel Bofarull Terrades


Un home de 39 anys i veí de Barcelona va ser detingut el passat 31 de gener acusat d’allotjar-se en 17 hotels de luxe de la capital catalana i rodalies, i marxar sense pagar les despeses. L’arrestat hauria estafat un total de 22.763 euros als establiments en un període de quatre mesos, entre el 10 d’octubre i el dia de la seva detenció. Durant aquella jornada un empleat d’un hotel de Barcelona va requerir la presència policial perquè havia reconegut un individu que s’havia hostatjat durant 12 dies sense pagar l’import de la reserva, que ascendia per un total de 1.606 euros. La Guàrdia Urbana es va desplaçar a l’establiment hoteler i va detenir el presumpte autor dels fets. Els Mossos d’Esquadra es van encarregar de la investigació a partir dels objectes personals trobats al sospitós, entre els quals destaquen dues targetes d’accés a altres hotels. Els investigadors van treballar en col·laboració amb el Gremi d’Hotels de Barcelona i van aconseguir trobar altres establiments –fins a 17- que havien estat estafats pel mateix home. Reserves via web amb targeta sense fons Després d’analitzar les dades d’allotjament, es va poder demostrar que el detingut reservava habitacions a través de webs de reserva d’hotels per internet. Així, no aixecava sospites i aportava les dades d’una targeta sense fons. Els mossos van concloure que l’home s’allotjava en els hotels amb tota mena de luxes. Consumia productes del minibar i feia ús de les instal·lacions, però al final no pagava res i fugia sense que el veiessin. Tot això, ho va fer en 17 hotels de Barcelona i l’àrea metropolitana entre el 10 d’octubre i el dia de la seva detenció, el 31 de gener. L’home va passar a disposició judicial divendres, 3 de febrer, i el jutge va decretar l’ingrés a presó.

Summary: Detingut un home per allotjar-se durant quatre mesos en 17 hotels de luxe de Barcelona i marxar sense pagar


El nou secretari general de CCOO, Javier Pacheco, s'ha reunit amb el president Carles Puigdemont, amb l'objectiu de presentar formalment la nova direcció del sindicat i els resultats de l'11 Congrés del sindicat celebrat entre el 4 i el 6 d'abril passat. En la reunió, el líder de CCOO ha reclamat a Puigdemont que els mecanismes de seguretat jurídica dels funcionaris en el desplegament del referèndum l'1-O es ''concertin'' en la Mesa de la Funció Pública, una petició que es fa conjuntament amb la UGT. En relació amb la declaració del nou secretari general confederal de CCOO, Unai Sordo, sobre que CCOO no estarà ni amb el govern espanyol ni amb la Generalitat en la convocatòria d'un referèndum, Pacheco ha recordat que el sindicat no donarà suport a un nou 9-N i que només secundarà la convocatòria si es garanteix que el resultat del referèndum serà vinculant.  La reunió, de poc menys de mitjà hora, ha estat qualificada de ''formal'' i protocol·lària pel nou secretari de CCOO. En la delegació del sindicat, a més del nou líder, també han participat la noca secretària d'Organització i Comunicació, Montserrat Ros, i la nova secretària d'Acció Sindical, Cristina Torre. Pacheco ha justificat la necessitat que les garanties de seguretat jurídica dels funcionaris en el referèndum s'acordin en la Mesa de la Funció Pública perquè suposen una modificació de la seguretat jurídica dels treballadors i per tant s'ha de pactar i negociar amb els representats dels treballadors en el marc de concertació que ja existeix i que és aquesta Mesa.  El nou líder de CCOO ha manifestat poc després de sortir de la reunió que s'havia traslladat al president i a la consellera de la Presidència ''la preocupació'' dels sindicat en relació en què no s'estan trobant espais de concertació per poder consensuar mecanismes de seguretat jurídica pels funcionaris que han de participar en el desplegament del referèndum de l'1-O.  El dirigent sindical ha manifestat que per part del president de la Generalitat no s'havia anunciat cap tipus de compromís que garantís aquesta via de concertació i en un gest ''voluntarista'' (segons paraules de Pacheco) s'ha limitat a anunciar que traslladaria la petició sindical a la consellera de Governació, competent en la Mesa de la Funció Pública, perquè decideixi si és necessari incloure aquesta negociació en aquest espai de concertació.  No a un nou 9-N Fora del contingut del que s'ha parlat a la reunió, i en resposta a la pregunta d'un periodista sobre les declaracions dels nou secretari confederal de CCOO, Unai Sordo, en relació amb que el sindicat davant la convocatòria d'un referèndum a Catalunya no estaria ni amb el govern espanyol ni amb la Generalitat, Pacheco ha reiterat la posició del sindicat concretada en la resolució de l'11è Congrés que el sindicat no donarà suport a un nou 9-N i ha reiterat la posició de CCOO de Catalunya que només es secundarà la convocatòria de l'1-O si el seu resultat es ''efectiu'' i ''vinculant''.  Un altre dels temes tractats a la reunió ha estat la iniciativa sobre la reforma dels horaris per millorar la conciliació laboral i familiar. Com que aquesta iniciativa passa per la necessitat de reformar els horaris dins de les empreses i del sector públic, Pacheco ha defensat davant el president la necessitat que en aquesta iniciativa s'inclogui un espai de concertació on estiguin incloses les organitzacions sindicals i patronals.  Qualsevol modificació dels horaris dins de les empreses ha de passar per l'acord entre sindicats i patronals i per tant és necessari que la iniciativa inclogui de forma específica un espai de concertació per poder-la desenvolupar, ha reblat.  Pacheco s'ha mostrat confiat que aquest document de la reforma dels horaris que s'ha de fer públic aquest mes de juliol inclogui aquest espai de concertació.

Summary: CCOO reclama que la seguretat jurídica dels funcionaris l'1-O es ''concerti'' a la Mesa de la Funció Pública


L'Associació de familiars de víctimes del franquisme de la Fossa 113 del cementeri de Paterna (Horta Oest) és a punt de tancar una important pàgina en la seva lluita. Els treballs a la fossa comuna més gran en ser exhumada de manera completa al País Valencià són a punt de finalitzar amb la localització de 49 cossos, amuntegats, amb impactes de bala i altres símptomes d'haver patit una mort violenta. Els familiars esperen la identificació de les restes per poder donar-los un enterrament digne i treure els seus avantpassats d'aquest "mapa de l'horror", tal com el defineix el president de l'associació, Santi Vallès, en declaracions a l'ACN. En paral·lel, la via judicial es manté oberta. Han interposat un recurs contra l'arxivament de les diligències que la jutgessa va obrir després de les primeres localitzacions i sis dies més tard va arxivar al·legant que la causa havia prescrit perquè els cossos estaven morts des de feia més de 20 anys.  Tres mesos després d'iniciar els treballs l'equip arqueològic ArqueoAntro és a punt de finalitzar la seva tasca a la Fossa 113. Aquest dilluns varen treure el darrer dels cossos. Ara han de fer una comprovació final del terra de la fossa per descartar que no hi hagi una altra capa i que el nombre de restes localitzades ascendeix finalment a 49 individus. En buscaven 62, que es correspondrien amb els afusellaments produïts el 18 de gener del 1940 i del 19 de setembre del 1941 a prop del cementiri. Els treballs han estat guiats per les investigacions de Vallès, el registre del cementiri de Paterna, els llibres que documenten els afusellaments al País Valencià i els testimonis orals dels descendents directes encara vius.  "És un dia especial però això no ha fet més que començar" valora el president de l'Associació, que va iniciar la recerca personal del seu besoncle visitant l'Arxiu de Salamanca, arxius militars i podent fins i tot recuperar el judici sumaríssim que se li va fer al seu familiar. De les seves investigacions va poder esbrinar que en aquelles dues dates varen ser afusellades víctimes d'altres municipis valencians com Rafelbunyol, Ontinyent, la Pobla Llarga, Manises o Carlet.  A l'associació s'han unit desenes de familiars, fins i tot familiars de víctimes que procedien de Burgos, Granada o Madrid. Una de les associades és de Barcelona i busca una víctima procedent de Palacios de la Sierra (Burgos), afusellada també a Paterna. Les víctimes d'aquestes dues "saques" són majoritàriament alcaldes, regidors, sindicalistes, jornalers i treballadors republicans.   Santi Vallès explica que la repressió al País Valencià va ser més intensa que a Catalunya perquè en dividir-se el front republicà els que varen quedar en aquest costat només tenien la possibilitat de sortida a través del port d'Alacant. Segons les estimacions de l'historiador Vicent Gabarda al llibre 'Els afusellaments al País Valencià" unes 2.237 persones haurien estat mortes a trets entre el 1939 i el 1950 en un mur a prop del cementiri. Si bé no totes estan soterrades a Paterna, la xifra de fosses comunes delimitades en aquest indret és de 50 però podria superar el centenar, segons que ha explicat Vallès citant altres estudis.  "Els crims de lesa humanitat no prescriuen" "Nosaltres creiem que són crims de lesa humanitat, que no prescriuen", assenyala el portaveu dels familiars, que puntualitza que no són víctimes de la Guerra Civil sinó del franquisme "perquè la guerra ja havia acabat".  El president de l'associació explica que cada dia familiars de víctimes que podrien estar en altres fosses demanen assessorament i  iniciar procediments com el seu. Al respecte, remarca que és important que les administracions coneguin que hi ha "una pressió al darrere de famílies que busquen una sepultura digna, perquè això és un mapa de l'horror, no una sepultura". Les exhumacions han comptat amb una línia subvenció de la Diputació de València que ha aportat fons per a l'excavació i els treballs de l'equip arqueològic. La corporació provincial ha anunciat recentment que dobla la dotació pressupostària, més de 500.000 euros, per aquesta partida i es preveu que hi hagin desenes de sol•licituds d'obertura de fosses.  Amb tot, aquesta no és la primera de les fosses que s'ha obert amb finançament de la Diputació de València però sí la més gran i la que s'ha exhumat de manera completa, segons els arqueòlegs. A l'abril també es va iniciar l'exhumació de la fossa 82, localitzant dos cossos dels 20 que es preveien.  El ple de les Corts Valencianes va aprovar el passat 5 de juliol continuar amb el tràmit del projecte de Llei de Memòria Democràtica i per a la Convivència, que també preveu, entre altres mesures, finançament públic per a l’exhumació i identificació de víctimes del franquisme. "Aquest cementiri s'ha d'aixecar de manera sistemàtica" "Aquest cementeri s'ha d'anar aixecant de manera sistemàtica, s'ha de crear un banc d'ADN i agafar les mostres de la gent gran, que es mor, amb iniciativa de les famílies però facilitada per les institucions, habilitant un sistema que no sigui només de subvencions, perquè sinó els arqueòlegs han d'avançar els diners", ha reclamat Santi Vallès en aquesta entrevista.  El president de l'associació de familiars demana coordinació a les institucions, Generalitat Valenciana i Diputació de València, per garantir tots els processos d'exhumació i que plantegin iniciatives parlamentàries per anul•lar els judicis sumaríssims, tal com ha fet el Parlament, per "reparar el nom, que no la dignitat, que mai no l'han perduda".  Així mateix, aposta perquè Paterna esdevingui un Centre d'Interpretació de la Memòria amb la documentació dels expedients sumaríssims, actualment a Madrid, i amb tots els objectes com els projectils que apareixen en les exhumacions, gravacions de "testimonis de l'horror" perquè les fonts escrites "estan esbiaixades o adulterades".  "Això no es pot quedar en un cas aïllat perquè el nostre és només la punta de l' iceberg de tot el que hi ha aquí", remarca.

Summary: El País Valencià exhuma la fossa comuna més gran fins el moment del "mapa de l'horror" del franquisme


L'Arts Santa Mònica reobrirà les portes al públic a partir del proper dimarts 9 de juny amb l'aforament i l'horari d'accés al públic amb restriccions. El centre obrirà el Claustre Max Cahner, on es podrà visitar fins al 27 de setembre l'exposició 'Lluís Llach. Com un arbre nu'; tanmateix, l'activitat 3D que l'acompanyava aquesta exposició queda definitivament clausurada. Així mateix, eI 9 de juliol s'inaugurarà la mostra 'Paisatges desitjats' al Nivell 2 i es podrà visitar fins al 27 de setembre. L'exposició inclou obres dels artistes residents a la Fàbrica de creació la Escocesa de Barcelona a partir del conceptes de viatge, confinament i desig, d’una rabiosa actualitat: L'actual situació, ha destacat el centre, fa que s’hagin hagut d'extremar les mesures d'higiene i seguretat d'acord amb allò establert per les autoritats sanitàries, i per això s'han incrementat els nostres protocols de neteja i desinfecció. Fins al 30 de juny els horaris seran de dimarts a dissabte d'onze a dues i de quatre a vuit de la tarda, i els diumenges d'onze a dues i de tres a set de la tarda.

Summary: L'Arts Santa Mònica reobrirà les portes a partir del 9 de juny


La formació titlla el govern municipal d'"antisocial" i que recorda que només executa el 33% del pressupostos participatius dels barris ACN Girona.-La CUP denuncia que l'Ajuntament de Girona es gasta el doble de diners públics en la promoció turística que en polítiques d'habitatge. En concret, segons el Compte General que ha presentat la formació, el consistori va dedicar 600.000 euros a la incentivar el turisme a la ciutat, i en canvi en va destinar 300.000 a l'habitatge. El regidor de la formació Lluc Salellas ha titllat el govern municipal de Marta Madrenas d'"antisocial" i ha recriminat que "hi hagi més diners per a Temps de Flors que per a les Fires de Sant Narcís". Salellas també ha lamentat que "només" s'hagi executat un 33% del què estava previst en els pressupostos participatius dels barris. "Aquesta és una queixa habitual entre els veïns, que veuen que allò que han votat, triga molt a fer-se", ha reblat. Una altra denúncia de la CUP ha estat la poca inversió mediambiental. En aquest sentit, també s'ha criticat el sobrecost de 3 MEUR en les obres de reforma de la incineradora de Campdorà. Falta d'inversió en habitatge, en el barris i en les polítiques socials i mediambientals. Aquesta és la principal queixa del grup municipal de la CUP de Girona que, a més, retreu a l'equip de govern de Marta Madrenas que "es gasti tants diners" en promoció turística. El regidor dels anticapitalistes Lluc Salellas ha recordat que bona part dels diners que genera el turisme van a mans privades. "El problema és que s'han oblidat de temes transcendents com l'habitatge o els barris", assenyala Salellas. En aquest sentit, el regidor assegura que la situació en algunes zones de Girona és "molt greu" per la falta d'inversió per part del consistori. "Hi ha moltes obres previstes el 2017 que no s'han executat", ha denunciat. Entre els incompliments que reflecteixen els Comptes Generals que ha portat la CUP, i que representen el total de les inversions fetes pel consistori al llarg de 2017, hi ha obres com l'ascensor de Vila-roja, el pla de millora de Torra Gironella, els espais comunitaris de Can Gibert, o el fet que només s'han dedicat 6.000 dels 50.000 euros previstos per al sector Est de la ciutat. "Quan un es mira el què s'ha fet es veuen els incompliments de l'Ajuntament", ha reblat Salellas que també ha recordat que "tampoc es compleix el que es preveu" en els pressupostos participats dels barris de Girona. En temes d'habitatge el problema és, segons la CUP, "molt important" ja que al final ha quedat un 40% del que estava pressupostat per invertir. "Com pot ser que qüestions tan sensibles quedin sense cobrir", es pregunta la regidora Laia Pèlach. Repensar Temps de Flors Una de les principals denúncies per part de la CUP ha estat la inversió que es dedica cada any a Temps de Flors. Salellas ha lamentat que disposi de més diners aquest acte que no pas les Fires de Sant Narcís "que involucren a tots els gironins". En concret, l'Ajuntament va invertir 450.000 euros en aquest esdeveniment l'any passat, mentre que les Fires van comptar amb una partida de 385.000 euros. En aquest sentit, Salellas ha demanat que "es repensi" la fórmula de Temps de Flors i que "faci partícip a tota la ciutat". "Si tu veus el que es promociona és bàsicament el Barri Vell de Girona. Està bé que hi sigui, però que impliqui tota la ciutat", ha subratllat el regidor. Temes socials i mediambientals Laia Pèlach ha estat l'encarregada de posar l'accent en la falta d'inversió en temes socials i mediambientals que mostren els Comptes Generals. La regidora ha assenyalat que l'Ajuntament "s'ha oblidat" del pla de joventut i no ha complert amb el pressupost en aspectes com l'educació o la violència de gènere. Pèlach considera "inadmissible" que aquestes àrees es "quedin sense cobrir". "Normalment tots els grups municipals demanem més diners en aquests temes. El problema és que a sobre no compleixen amb el que diu el pressupost", lamenta l'edil. La política mediambiental també ha centrat bona part de les crítiques dels cupaires. Pèlach ha criticat que totes les decisions que pren l'equip de govern "van en la direcció contrària" en temes de millorar el reciclatge. Especialment crítica ha estat en el sobrecost que han suposat les obres de reforma de la incineradora de Campdorà, i que havien quedat aturades amb l'article 155. Pèlach ha recordat que dels 8,4 MEUR inicials s'ha passat a 11,4 MEUR. "Aquestes partides no tenen res a veure amb el model en que s'hauria d'avançar", ha reblat. En aquest sentit, la regidora ha apostat per ampliar a tota la ciutat la recollida 'Porta a Porta' que s'està fent al barri de Sant Daniel. "D'aquesta manera millorarem l'eficiència, generarem menys residus i ens costarà menys als gironins", ha conclòs Pèlach.

Summary: La CUP denuncia que l'Ajuntament de Girona es gasta el doble en promocionar el turisme que en habitatge


Les diades castelleres de Sant Magí, de Santa Tecla, del primer diumenge de festes -el 16 de setembre- i el XXVII Concurs de Castells de Tarragona comptaran amb un nou punt d’hidratació que abastirà d’aigua a castellers i públic. La mesura consta d’una estructura mòbil amb vuit aixetes que l’Empresa Municipal Mixta d’Aigües de Tarragona (Ematsa) ja ha provat en esdeveniments com la caminada popular de l’aigua del mes d’abril, el Parc de Nadal i la Mitja Marató. La iniciativa, que és totalment gratuïta, té com a objectius contribuir a la sostenibilitat i fomentar el consum de l’aigua de l’aixeta, segons han explicat aquest dijous l’alcalde i president d’Ematsa, Josep Fèlix Ballesteros, i el director-gerent de l’empresa, Daniel Milan. L’alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, ha defensat que l’aigua de l’aixeta té bona qualitat i és més sostenible “en el seu conjunt”. Amb aquesta mesura, ha afegit l’alcalde, volen reduir la quantitat d’ampolles i llaunes que es llencen a la via pública durant les diades i les festes populars, com també es pretén amb l’ús dels gots reutilitzables.  El director-gerent d’Ematsa, Daniel Milan, ha afirmat que la iniciativa “ve per quedar-se” perquè l’aigua de l’aixeta té un impacte ambiental menor que el consum d’aigua envasada. Segons ha detallat Milan, la primera és entre 500 i 1.000 vegades més barata que la segona i té molt menys impacte en el medi ambient perquè no requereix d’ampolles de plàstic.

Summary: Tarragona instal·larà un punt d’hidratació per abastir d’aigua a castellers i públic durant les diades


El president del govern espanyol i líder del PP, Mariano Rajoy, ha reivindicat aquest divendres des de Lleida l’aplicació de l’article 155 de la Constitució a Catalunya. Una decisió que ha permès evitar el “disbarat” que impulsava el govern de Puigdemont i que “ha frenat el sec el deliri de la independència”. En aquest marc, s’ha mostrat convençut de la victòria dels partits constitucionalistes el 21D i ha demanat el vot als catalans que volen “recuperar la normalitat” i la “convivència” a Catalunya. El vot pel PP, ha dit, és un vot “segur” que “no es posarà al servei de cap causa que els que estem aquí se n’hagi de penedir”. Per contra, ha afirmat, el procés "fa molt mal a les persones, a les seves famílies, a la seva economia, a la seva vida i al seu ésser com a persones". Ha insistit que malgrat que s’ha produït una “evident contracció de l’economia catalana” fruit del procés, el creixement “es pot recuperar”. “Hem previst un creixement del 2,3% al 2017, però si hi ha un mínim de seguretat a Catalunya pot ser del 3%”, ha reiterat. Rajoy ha participat aquest divendres al míting del PP a Lleida, on ha acompanyat el líder del PPC i candidat a la presidència de la Generalitat, Xavier García Albiol, i on ha ”agraït” als militants del PP de Lleida que es mantinguessin “fidels” al partit “i a la Constitució” en els “moments difícils”. Segons el líder del PP, mitjançant el 155 el govern espanyol han aconseguit “frenar el disbarat” i la declaració d’independència “amb la llei a la mà, que és com es fa als països democràtics amb constitucions democràtiques”. Una decisió que ha permès “recuperar la legalitat” i “governar amb normalitat i tranquil·litat”.  Per aquest motiu ha demanat als que valoren la “convivència”, la “normalitat” i la “tranquil·litat” que apostin pel PP a aquestes eleccions. “El vot que rebi el PP a Lleida el dia 21 serà útil i li donarem un bon ús com vam fer a les generals el 2016”, ha afirmat. Segons Rajoy, el vot pel PP és un valor “segur” perquè “no es posarà al servei de cap causa que els que estem aquí se n’hagi de penedir”.  També ha apuntat que malgrat “l’evident contracció de l’economia catalana” la situació econòmica a Catalunya “es recuperarà si es torna a la calma i a la tranquil·litat”. El procés, ha dit, ha provocat una caiguda de les reserves turístiques, les vendes i una fuga d’empreses, però “això es pot recuperar” i “malgrat que hem previst creixement del 2,3” a tot l’Estat, “si hi ha un mínim de seguretat a Catalunya aquest creixement pot ser d’un 3%” del PIB. “El procés fa mal a les persones” Per aquest motiu ha demanat als militants del PPC que diguin “a tothom” que “el procés fa molt mal a les persones, a les seves famílies, a la seva economia, a la seva vida i al seus ésser com a persones”. “Digueu a tots que vam frenar el disbarat, que el deliri de la independència s’ha frenat en sec, i que som la millor garantia” perquè “la solució està a la nostra constitució” que l’hem aplicat “per restaurar la llei que alguns van voler liquidar”. Rajoy diu que la manifestació forma part del somni antieuropeu Abans de participar a l’acte, Rajoy ha valorat davant els micròfons de la premsa la manifestació pels presos polítics que va tenir lloc dijous a Brussel·les, pròpia, ha dit, dels “somnis d’alguns que van contra els signes dels temps i contra els valors i principis europeus”. Ha afirmat que ell “sempre respecta” el “dret de les persones a manifestar-se”, però ha recordat que “hi ha moltes manifestacions” com “saben molt millor que jo els que viuen aquí”.  “L’únic que tinc clar és que defensaré el que sempre hem defensat i el que tothom sap que defensem, que és la unitat d’Espanya, la Constitució, l’imperi de la Llei, estar a Europa i que l’economia funcioni i es recuperi”, ha dit. Segons Rajoy, “això és el que ens interessa, i no els somnis d’alguns que van contra els signes dels temps i contra els valors i principis europeus”. Rajoy, en canvi, no ha volgut parlar des de Lleida de les obres que reclama Sixena. “Aquesta és una qüestió en la qual les decisions les prenen els tribunals”, ha dit.  Albiol diu que el 155 ha frenat “el terror” al carrer Prèviament ha pres la paraula el candidat del PP a la presidència de la Generalitat, Xavier Garcia Albiol, que ha defensat que gràcies al 155 les “organitzacions del carrer de la CUP estarien sembrant el terror als carrers de Catalunya”. El líder del PPC també ha criticat que el primer secretari del PSC, Miquel Iceta, s’hagi mostrat disposat a “estudiar un possible indult als qui van provocat un cop d’Estat”. Aquesta, segons Albiol, no és una preocupació de la immensa majoria dels catalans” i “no està a l’agenda del PPC”.  Concentració a les portes  Abans de l’inici de l’acte un centenar de persones s'han concentrat davant la Llotja de Lleida per reclamar la "llibertat dels presos polítics". Els concentrats, que duien pancartes, bufandes grogues i estelades, han estat continguts per agents dels Mossos d'Esquadra. A més, s'han escridassat amb un parell d'unionistes partidaris del president espanyol.

Summary: Rajoy diu que el 155 “ha frenat en sec el deliri” i adverteix que el procés fa mal als independentistes "com a persones"


La Guàrdia Urbana fa desviaments ACN Barcelona.-Els CDR tallen la calçada central de l'avinguda Diagonal de Barcelona en ambdós sentits de la marxa, a l'altura de la plaça Reina Maria Cristina. La Guàrdia Urbana fa desviaments. Els manifestants porten una pancarta on es pot llegir 'Contra la justícia espanyola. República catalana'. A través de Twitter els comitès aposten per denunciar el "judici farsa".

Summary: Els CDR tallen la calçada central de la Diagonal a la plaça Reina Maria Cristina


El Festival Cruïlla estrenarà enguany l’escenari Klipsch Sound System, equipat amb la prestigiosa marca d’altaveus i on actuaran vuit dj amb sessions que aniran dels ritmes caribenys a la música africana, el reggae i el hip hop, fins a la música disco o el boogaloo. Dj Vadim, Supa Disco, Guts, La Nobleza Sessions o Virgine seran alguns dels encarregats d’aquest viatge musical. D’altra banda, el festival ha anunciat aquest dimecres una nova incorporació al cartell, la del francès –M-, alter ego de l'artista francès Matthieu Chedid, que presentarà el seu nou disc ‘LAMOMALI’, juntament amb Toumani Diabaté, el seu fill Sidiki i Fatoumata Diawara.  En aquest nou àlbum d’-M- col·labora amb l'icònic rocker francès, el guanyador d'un Grammy i virtuós de la Kora (una arpta de 21 cordes) Toumani Diabaté i compta amb la participació de destacats cantants i instrumentistes vinguts de tot el continent africà, com Amadou i Mariam, Fatoumata Diawara o Youssou N'Dour i grans noms del pop com Santigold, o Jain. Al concert de Barcelona hi serà Diabaté amb la seva Kora, així com el fill de Chedid, Sidiki, i Fatoumata Diawara. –M- és un artista molt reconegut a França, on recentment va guanyar vuit Victories, els Brit Awards francesos.  Escenari ‘sound system’  Enguany el Festival Cruïlla incorpora un escenari dedicat a les sessions de dj, apadrinat per la prestigiosa marca d’altaveus i equips musicals Klipsch. La marca “aterrarà a Cruïlla amb un espai pensat per audiòfils de pro i amants de la música negra, del hip hop a l'afro , passant pel disc o el latin”, prometen els organitzadors. Dj Vadim, Guts, Abu Soul, Dj Zero, Supa Disco, Virginie, La Nobleza Sessions i Miret seran els artristes encarregats de fer sonar aquest nou espai dins del festival que se celebra els dies 7, 8 i 9 de juliol al Parc del Fòrum.

Summary: El Cruïlla incorpora un escenari dedicat als dj i apadrinat pels sistemes de so Klipsch


El canal Segarra-Garrigues superarà les 10.000 hectàrees de superfície en regadiu durant el 2018, segons les previsions de la comunitat de regants. Això suposa el 60% de les finques on ja tenen la instal·lació feta per regar tot i que encara representa una part petita de tota l'àrea que hauria de beneficiar el canal, que és de prop de 70.000 hectàrees. En tot cas, el president de la comunitat, Josep Maria Jové, es mostra satisfet del ritme d'adhesions de nous pagesos al canal i demana al futur govern de la Generalitat que mantingui el ritme d'inversió per anar estenent  la xarxa de reg. Els esforços se centren ara a promocionar cultius més rendibles que el cereal i el panís per aconseguir que els pagesos s'animin a fer la inversió necessària per regar i que puguin costejar també el consum d'aigua. A banda de l'ametller, l'olivera o el pistatxer, també s'aposta per potenciar el bròquil i altres productes d'horta per fer una segona collita que complementi l'ordi i el blat. Ara mateix l'empresa concessionària Aigües del Segarra-Garrigues (ASG) ultimant els treballs perquè a partir a partir de la pròxima campanya, al mes de març, ja puguin regar més del 400 hectàrees a la zona de Verdú i Sant Martí de Riucorb (Urgell). També es preveu que durant l'any que ve acabin les obres per portar l'aigua del canal a Cervià de les Garrigues i i a Sarroca de Lleida (Segrià) i es garantirà el subministrament a les comunitats de regants de l'Albi i a l'Espluga Calba (Garrigues), on el bombatge es farà amb energia de plaques solars. En total unes 1.500 hectàrees que se sumaran a les prop de 9.000 que reguen actualment. A més, el president de la comunitat de regants també destaca que està creixent l'interès per sumar-se al Segarra-Garrigues a la zona nord del canal (a la Noguera i l'Urgell), on ja hi ha l'obra feta però on fins ara ha costat més que els agricultors apostessin pel regadiu. Sigui com sigui, "superar les 10.000 hectàrees de regadiu efectiu el 2018 no és cap exageració sinó una fita totalment assolible". El Departament d'Agricultura només executa els treballs per portar l'aigua a les finques en un determinat sector quan es comprometen a regar -i a assumir la seva part el cost- el 60% dels pagesos. Segons Jové, ja hi ha prop de 4.000 hectàrees més on s'està a punt d'arribar a aquest percentatge, per tant, "les expectatives d'adhesió pel 2018 són molt bones, però és l'administració la que ha de posar els fons necessaris per tirar endavant les obres". Són zones on la promoció del regadiu està molt avançada a les Borges, Castelldans, Maldà o al Baix Segre. Al projecte de pressupostos del Govern pel 2017, el canal Segarra-Garrigues va tornar a encapçalar les inversions a les comarques de Lleida, amb 18,7 milions d'euros. El president de la comunitat de regants admet que, tot i les restriccions pressupostàries que pateix en general el sector agrari, "per a nosaltres el 2017 no ha estat un mal any pel que fa recursos per posar hectàrees en regadiu". Assegura que "hem passat de les 1.000 hectàrees noves el 2017", per tant, "sembla que hem tornat a reprendre el ritme que teníem abans de la crisi i ara esperem que els recursos es mantinguin o s'augmentin per poder seguir transformant hectàrees de secà en regadiu". Cal recordar que  el cost de fer arribar el reg a una finca del Segarra-Garrigues és d'uns 10.000 euros per hectàrea. En el cas de terres amb dotació plena (6.500 metres cúbics per hectàrea), el pagès en paga el 30% (uns 3.100 euros per hectàrea). A això cal afegir el preu de l'aigua: 113 euros per hectàrea i any més 10 cèntims per metre cúbic consumit. Perquè assumir aquesta despesa valgui la pena cal que l'agricultor aposti per cultius amb un alt valor afegit, ja que, segons Jové, s'ha demostrat que els cultius extensius tradicions de blat de moro i cereals no són rendibles per si sols. És el cas de productes hortícoles com el bròquil, que ja s'ha plantat de forma experimental aquest 2017 gràcies a un acord una empresa navarresa de congelats que en compra la producció. S'ha començat amb prop de 40 hectàrees a Juneda, Artesa de Segre i Vilanova de l'Aguda però l'objectiu és ampliar la superfície plantada a més de cent hectàrees durant el 2018 i aconseguir una planta on es faci el trossejat del bròquil abans d'enviar-lo a Navarra, ja que d'aquesta manera s'incrementa el seu valor. Josep Maria Jové remarca que aquest és el cultiu ideal per combinar-lo amb el blat o l'ordi ja que es planta quan s'acaba la collita del cereal a l'estiu i es recol·lecta al cap de tres mesos, de manera que s'aconsegueixen dues collites anuals amb menys consum d'aigua.  "Encara està en una fase embrionària però tenim moltes esperances que el bròquil pugui ser una alternativa viable", afirma. A més, destaca que els guanys -que podrien arribar als 1.000 euros per hectàrea nets- s'obtenen de forma molt més immediata, ja que en pocs mesos els bròquils es cullen i es cobren mentre que el el cas del pistatxer pot trigar uns 8 anys a donar la primera collita. Igual que amb el bròquil, el president de la comunitat de regants també veu futur en cultius com el pebrot, les albergínies, la mongeta tendra o el pèsol.

Summary: El canal Segarra-Garrigues superarà les 10.000 hectàrees de regadiu durant el 2018, segons la comunitat de regants


La secció primera de la Sala del Penal de l’Audiència Nacional ha condemnat 11 dels 13 exdirectius de la societat filatèlica Afinsa que van ser jutjats pels delictes d’estafa agreujada, insolvència punible, delicte continuat de falsejament de comptes anuals, blanqueig de capitals i delicte contra la Hisenda pública. Les penes de presó arriben fins als 12 anys en els casos més greus. El Tribunal els aplica el tipus més greu del delicte d’estafa perquè ha tingut en compte el perjudici massiu causat a 190.022 petits inversors, 2.438 creditors, 2.574 milions d’euros de passiu i 150 milions de segells als seus magatzems. El cas es remunta a l’any 2006 quan va ser intervinguda l’empresa filatèlica. L’estafa, segons explica el tribunal, va afectar la classe mitjana, amb víctimes que en molts casos van perdre els estalvis que guardaven per a la jubilació o per fer front a situacions de crisi. La sentència es refereix a l’activitat d’Afinsa com un “negoci fictici” i “sense cap sentit econòmic, basat en la sobrevaloració constant de segells que no tenien valor. Segons la descripció que fa la resolució judicial, clients no informats i crèduls invertien en la mesura en què se’ls prometia la devolució dels seus diners incrementat amb un interès molt superior al que oferien les entitats financeres de l’època.

Summary: Condemnats 11 exdirectius d’Afinsa per estafa, falsejament de comptes, blanqueig de capitals i frau fiscal


L'Ajuntament de Torelló farà una zona enjardinada amb jocs infantils i de lleure al barri de Montserrat. Així ho han decidit els veïns del municipi a través del procés participatiu engegat pel consistori en el marc del projecte de remodelació del camp de futbol. Hi ha votat 615 persones, de les quals 270 s'han decantat per aquesta proposta. L'objectiu del consistori és licitar i adjudicar l'obra tan aviat com sigui possible per tal que l'actuació, que tindrà un cost de 150.000 euros, pugui estar enllestida la propera tardor. L'Ajuntament ha donat a conèixer aquest dilluns els resultats de la votació. En segon lloc, amb 225 vots, ha quedat la construcció d'una pista poliesportiva i d'un escenari adjacent; seguida de la reforma de l'edifici de vestuaris existent per adequar-lo com a local social, amb 115 paperetes a favor. L'alternativa d'adequar la zona de petanca existent, amb nous accessos i enjardinament, només ha obtingut cinc vots. Des del consistori, però, han remarcat que els resultats de la votació i que les opcions no guanyadores també es duran a terme, però en els propers exercicis. El 5,15% dels veïns La participació representa un 5,15% del total de persones que podien votar. A l'hora d'analitzar les xifres, des de l'Ajuntament han remarcat que es tracta d'una bona participació, per sobre d'altres votacions de naturalesa semblant d'altres poblacions catalanes que habitualment, tant per projectes urbanístics com per pressupostos participatius, se solen situar entre el 2 i el 4%.

Summary: Els veïns de Torelló decideixen fer una zona enjardinada amb jocs i infantils i de lleure al barri de Montserrat


L'ACA i l'AMB han acordat posar en funcionament la depuradora del Prat de Llobregat per reutilitzar les seves aigues per a usos agrícoles, ambientals i també per abastir les llars de Barcelona i l'àrea metropolitana. Aquesta instal·lació, construïda fa més de 10 anys i que actualment està pràcticament en desús, té capacitat per tractar 300 milions de litres d'aigua al dia, un 25% de la que es consumeix a l'entorn de la capital catalana i a un preu tres cops inferior a les dessaladores. La depuradora podria entrar en funcionament en dos mesos per injectar aigua als aqüífers del Llobregat i frenar la salinitat i, en cas que s'activi la fase d'alerta per sequera, situació a la que es podria arribar a l'abril, començar a bombejar aigua riu Llobregat amunt per ser potabilitzada a la planta de Sant Joan Despí en un termini de quatre o cinc mesos. Per l'ACA, la posada en marxa de la depuradora del Prat és una eina més, en aquest cas "econòmica, de proximitat i de qualitat", per lluitar contra futurs episodis de sequera. L'explotació de la depuradora tindrà un cost inicial de 2,5 MEUR que aportarà l'ACA amb la possibilitat d'incorporar 1 milió més en cas que s'hagués d'incrementar el volum d'aigua i un altre milió per actuacions de millora de les instal·lacions. Des que es va inaugurar l'any 2007, la depuradora del Prat funciona a l'1% de la seva capacitat tractant en mode de manteniment 60 milions de litres d'aigua al mes que aboca al mar quan en podria tractar 300 milions al dia. Amb l'acord entre l'ACA i l'AMB la infraestructura començarà a operar per tal que l'aigua regenerada sigui un recurs hídric més per garantir el subministrament en cas de necessitat. Per Marta Subirà, secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat, la reutilització de les aigües de la depuradora del Prat suposa una alternativa més per lluitar contra futurs episodis de sequera amb una aigua de qualitat. Una alternativa, ha afegit, que se suma a les dessaladores que a dia d'avui treballen fregant la màxima capacitat davant l'episodi de sequera que viu Catalunya.  Per Eloi Badia, vicepresident de l'Àrea de Medi Ambient de l'AMB, activar el terciari de la depuradora del Prat és "una solució Km0" que allunya escenaris com transvasaments o vaixells portant aigua que suposarien un desequilibri territorial. Un nou recurs, ha destacat, que se suma a la major consciencia de la ciutadania que en 10 anys ha reduït dràsticament el consum d'aigua situant-lo en els actuals 107 litres persona i dia que és un dels més baixos d'Europa.   En funció de les reserves d'aigua, la depuradora del Prat té tres models de funcionament. En situació de normalitat injectarà aigua als aqüífers de la Vall Baixa del Llobregat per frenar la salinitat.  En la situació actual, és a dir, en fase de pre-alerta i alerta (entre el 70% i el 35% de les reserves) l'aigua es farà servir per regar o per netejar carrers, per exemple. Serà en situacions d'excepcionalitat (25%) o d'emergència (20%) quan l'aigua depurada a la planta es portarà amb una canonada riu amunt a l'alçada de Molins de Rei per ser depurada a la planta de Sant Joan Despí.   El director de l'ACA, Jordi Agustí, ha explicat que les reserves dels pantans catalans es troben al 44% i que de seguir amb l'actual manca de pluges a l'abril es podria entrar en fase d'alerta. En cas d'arribar a aquest extrem, Agustí ha assegurat que l'aigua que s'injectaria al riu per ser tractada a Sant Joan Despí seria d'alta qualitat, inclús superior a la de l'aigua que porta el Llobregat en aquell punt.  L’acord entre l’ACA i l’AMB contempla també la creació d’un grup d’experts (ACA, Departament de Salut i AMB) amb l’objectiu de planificar el full de ruta que determini el funcionament de la planta i per analitzar la possibilitat d’avançar l’aportació d’aigua en el tram final del riu Llobregat en continu i no únicament en els períodes d’excepcionalitat de la sequera.

Summary: L'ACA i l'AMB acorden la posada en marxa de la depuradora del Prat per reutilitzar les seves aigües


El sindicat Comissions Obreres ha advertit aquest dilluns que convocarà jornades de vaga durant la verema si les dues patronals cavistes no accepten incorporar un augment de sous al nou conveni. En declaracions a l’ACN, Antonio Domínguez, portaveu de CCOO a la mesa negociadora del Conveni de vins escumosos i del cava, ha assegurat que és una mesura de força que “no agrada als treballadors” però ha dit que “no queda més remei”. Els representants dels treballadors reclamen un augment de sous del 3,5%, mentre lamenten que la proposta de l’Institut del Cava i Pimecava és apujar-los un 1%, amb una part variable. Domínguez ha assenyalat que el sector viu una època de “recuperació” tant al mercat intern com a les exportacions, de manera que els treballadors reivindiquen que el nou conveni reflecteixi aquesta bona situació.  “Els treballadors ja ens hem estret el cinturó”, ha afirmat Antonio Domínguez, defensant que els 2.400 empleats a qui afecta el conveni del cava i els escumosos –en queden fora Freixenet i Codorniu perquè tenen regulació pròpia- mereixen un augment de sou del 3,5%. Domínguez ha criticat la proposta de les patronals d’incrementar el salari un 1%, i ha assegurat que els empresaris també volen retirar dos plusos econòmics que ara cobren els treballadors més antics per evitar que els puguin reclamar els empleats incorporats els últims anys. “Si retiren aquests plusos i només ens apugen l’1%, a efectes pràctics el sou quedarà congelat”, ha afegit. Al mateix temps, CCOO ha detallat que les patronals volen crear una bossa de 100 hores flexibles, de manera que les empreses puguin modular l’horari dels treballadors en funció de l’època de l’any. El sindicat majoritari, però, s’hi nega en rodó: “Ho estan demanant per demanar, perquè sempre que hi ha més volum de feina perquè arriba la verema o la campanya de Nadal, sempre es troben solucions i acords sense tenir aquesta bossa d’hores”, s’ha exclamat Domínguez. Així les coses, Comissions Obreres –representa el 85% dels treballadors del sector- ha advertit que convocarà jornades de vaga si la negociació no avança a favor seu. El sindicat ha marcat el 21 de juny com a data clau per decidir si convoca aturades, en funció del resultat de la reunió amb les patronals prevista per a aquell dia. A part de la vaga, també estudien la convocatòria de manifestacions a l’octubre amb motiu del Cavatast, com ja va passar fa tres anys, quan la inauguració va estar marcada per una forta escridassada a les autoritats empresarials i polítiques.

Summary: CCOO amenaça amb convocar jornades de vaga durant la verema si les patronals del cava no accepten augmentar els sous


Catalunya en Comú Podem demana la compareixença de la consellera de la Presidència, Meritxell Budó, a la Comissió d'Afers Institucionals (CAI) del Parlament per "l'augment de la despesa publicitària". Així ho ha anunciat el grup parlamentari dels comuns a través d'un comunicat després que 'Expansión' hagi publicat que el pressupost de la Generalitat destinat a publicitat institucional del 2018, de 32,47 MEUR, triplica el del 2011. D'altra banda, els comuns també volen preguntar a la consellera per què la Generalitat ha augmentat aquesta despesa en un "context de retallades i amb pressupostos prorrogats". Catalunya En Comú Podem també vol saber quins criteris ha seguit el Govern per assignar les subvencions als diferents mitjans de comunicació ja que, segons el diputat David Cid, "no hi ha proporcionalitat entre les audiències i les ajudes que reben cadascun d’ells". El grup parlamentari PSC-Units ha registrat també aquest dilluns una petició perquè la Comissió Assessora de Publicitat Institucional, que depèn de la Generalitat, comparegui a la CAI del Parlament per donar explicacions sobre la despesa en publicitat institucional. Els socialistes també ha sol·licitat una còpia de tots els expedients, amb inclusió dels briefings, de cadascuna de les campanyes de publicitat institucional dels anys 2018 i 2019.

Summary: CatECP demana la compareixença de Budó per "l'augment de despesa publicitària en un context de retallades"


La Sala Muntaner ha presentat aquest dimarts l'obra 'Mala broma' que es podrà veure des d'aquest dimecres fins el 6 de maig. El muntatge, amb text de Jordi Casanovas i sota la direcció de Marc Angelet, compta amb els actors Anna Sahun, Ernest Villegas i Òscar Muñoz. La comèdia negra aborda els límits de l'humor a partir de dos amics que es retroben després de 20 anys i un d'ells repta a l'altre a fer una broma "horrible" cap a la seva dona. El director d'escena ha explicat que ha estat un treball "gustós" i "divertit" perquè els personatges es forcen entre ells a arribar als seus límits. El text busca fer reflexionar als espectadors sobre quin tipus d'humor els interessa i amb quin personatge de 'Mala broma' s'identifiquen. El muntatge arriba a la Muntaner després de fer una gira per una quinzena de municipis d'arreu del país.

Summary: La Sala Muntaner explora en els límits de l'humor amb la comèdia negra 'Mala broma'


Els espais Volart acullen des del dijous dues noves exposicions. La primera recupera la poètica pop i el cant a la vida de Rafael Bartolozzi amb ‘Laudem vitae’, a càrrec de la crítica i historiadora de l’art Raquel Medina. Una quarantena d’obres de la col·lecció de l’artista formen aquesta exposició, que recupera la trajectòria vital i artística de Bartolozzi i que es podrà veure fins el 26 de juny. En paral·lel, l'espai també acull l’exposició ‘L’escala de l’enteniment’, d’Alfonso Alzamora, on es recull les mirades estètiques a Ramón Llul com un homenatge al pensador mallorquí en el marc de l’Any Llul com a resultat d’una intersecció singular entre l’art, la filosofia i les matemàtiques. Estarà oberta fins el 17 de juliol.

Summary: L'espai Volart entrecreua l’art, la filosofia i les matemàtiques per oferir una mirada estètica a l'obra de Ramon Llull


La Generalitat ha presentat aquest dijous la 'Guia web gencat', un manual d'ús per als editors d'entorns digitals  que recull totes les directrius que han de complir les iniciatives web de la Generalitat per ajustar-se al disseny corporatiu de la institució. La guia està adreçada tant als professionals interns com als proveïdors externs que elaboren webs per a la Generalitat, i explica també com gestionar els continguts digitals que s’hi publiquen. L'acte de presentació de la guia ha servit per culminar la celebració del vintè aniversari del primer web gencat.cat.  La guia té per objectiu esdevenir una eina de referència per a la construcció de webs i aplicacions a la ciutadania amb estil gencat responsiu, que focalitzi en l'experiència d'usuari com a principi bàsic per a la creació de pàgines, que tingui un marc normatiu que segueixi un estàndard i que es recullin bones pràctiques en l'ús de webs. La Generalitat, a Internet des de fa més de 20 anys La Generalitat de Catalunya és present a Internet des de fa més de vint anys. El 4 de setembre de 1995 es va publicar per primer cop el web gencat i des d’aleshores s’ha anat modificant, tant en contingut com en forma, per adaptar-lo a les necessitats de la ciutadania, les empreses i les administracions.   Al llarg d’aquest any 2015, s’han comptabilitzat més de 100 milions de visites acumulades al conjunt de les 350 webs de la Generalitat de Catalunya i quasi vuit milions de visites al portal d’entrada gencat.cat.

Summary: Una guia estableix les pautes per a la construcció de webs i aplicacions de la Generalitat


L'expresident Artur Mas intenta que el PDeCAT no es presenti a les eleccions en solitari, i que integri dirigents seus com a independents a la llista de JxCat. Tal com explica en una entrevista a l'ACN, Mas treballa com a mediador perquè l'operació tingui l'aval del president de Junts, Carles Puigdemont; dels presos Jordi Sànchez, Jordi Turull, Josep Rull i Quim Forn; i del president del PDeCAT, David Bonvehí. Assegura que no és una proposta seva, però Mas confia que aquesta via eviti un trencament de les parts, tot i admetre que "la situació és molt complicada de cara a l'entesa". D'altra banda, l'expresident creu que, si finalment el PDeCAT es presenta en solitari a les eleccions, ha de "reagrupar" persones que han abandonat el partit. Mas, que no vol que la seva opinió s'associï en nom del PDeCAT, admet que la situació és, "objectivament, molt complicada" de cara a una entesa interna amb Junts, "però no impossible". L'expresident encara confia en un acord que eviti el trencament, i explica a l'ACN que l'únic "fil d'esperança" que queda és aquesta via d'integrar dirigents del PDeCAT com a independents a la llista de Puigdemont: "És l'opció que, en aquest moment, està  més sobre la taula com a possibilitat de seguir buscant l'acord", ha asseverat. La via del 21-D Segons Mas, tant Lledoners com Waterloo veuen bé aquesta opció com una "possible solució". I considera que Bonvehí avalaria aquesta fórmula, a no ser que entengui que el PDeCAT es "dilueix totalment" a la llista de Junts. "Si es pacten les condicions per no diluir-se sinó per integrar el partit en una candidatura més àmplia, crec que com a mínim es contemplarà", ha opinat. El 129è president de la Generalitat avisa, però, que tot dependrà de la lletra petita de la negociació, i afegeix que no s'ha entrat a concretar tant en les converses, que encara es mantenen obertes. Mas va parlar d'aquesta via amb Puigdemont fa dues setmanes, però no han tornat a reprendre el diàleg des de la roda de premsa de l'expresident del PDeCAT, dilluns passat. Sigui com sigui, Mas manté canals oberts amb tots els actors: "Intento tenir vàries canyes posades per veure si té èxit en algun moment. Intento fer de pont entre tots aquests mons", ha afegit. L'excap del Govern constata que aquesta ja va ser la via escollida per a les eleccions del 21 de desembre de 2017, quan Puigdemont i el propi exlíder de CDC -amb altres persones de l'entorn- van dissenyar la primera llista de Junts per Catalunya, sota el paraigües d'una coalició entre PDeCAT i Convergència. "La fórmula està assajada i va funcionar, va quedar primera entre les forces sobiranistes. No és la ideal, però a vegades no has d'anar a buscar la perfecció absoluta sinó el que és possible fer, i signifiqui un acord o un avenç", ha reflexionat. La proposta fins i tot podria servir, segons Mas, per acostar la creació d'una sola formació política de cara al futur. O, si no, limitar-se a la propera convocatòria electoral -que apunta al febrer o març del 2021. Sigui com sigui, aquesta fórmula és "l'escletxa que està oberta" per mantenir vives les converses entre JxCat i el PDeCAT. Rivalitat electoral Mas també és partidari que, mentre hi hagi converses obertes entre el PDeCAT i Junts, els diputats de Bonvehí es mantinguin al grup de JxCat: "Cal la màxima unitat de criteri possible". Ara bé, si es confirmés la ruptura de les negociacions, l'expresident creu que serà "necessari i essencial" que les dues formacions es "defineixin ideològicament". Arribats a aquest punt, els diputats del PDeCAT podrien sortir del grup de JxCat, sobretot al Congrés. Així, en cas de trencament, el PDeCAT es presentarà en solitari i s'enfrontarà a Puigdemont: "Si hi ha separació hi haurà rivalitat electoral", subratlla Mas, que espera que almenys la ruptura sigui "amistosa" perquè les dues formacions "hauran de seguir col·laborant al futur". "Quina possibilitat d'èxit té el sobiranisme si, a dins seu, no es reforça la unitat estratègica i d'acció?", s'ha preguntat de forma retòrica. Mas assegura que no participarà de cap acte de campanya amb el PDeCAT si hi ha trencament de les relacions amb Junts. Si el Partit Demòcrata es presenta en solitari, Mas creu que hauria de "reagrupar el màxim de gent possible", entre les persones que n'han marxat "per diverses raons" els últims mesos. "El partit quedaria lliure i tindria tot el dret del món de ser el més gran possible, i perquè gent que ha abandonat aquesta òrbita faci un esforç de reagrupament", ha insistit. Encara sobre les relacions entre JxCat i el PDeCAT, Mas lamenta que sigui quina sigui la resolució judicial sobre el control de la marca de Junts per Catalunya, es "complicaran les coses" si no hi ha una entesa. L'expresident del PDeCAT sosté que l'únic escenari per no empitjorar encara més les relacions és un acord: "I la meva recomanació és que inclogui la marca. Si hi ha acord, quedarà tot resolt, marca inclosa", ha apuntat. Aquest divendres se celebra la vista de les cautelars després de la denúncia interposada pel PDeCAT contra JxCat. Govern en funcions Per altra banda, Mas també ha valorat el pes que hauria de tenir el vicepresident del Govern, Pere Aragonès, en cas que hagi d'assumir les funcions de la presidència de la Generalitat si el Suprem acaba inhabilitant el cap de l'executiu, Quim Torra: "Aragonès s'haurà de limitar a complir amb les prerrogatives que marca la llei catalana vigent, i no anar més enllà". Mas demana que, si en cas d'inhabilitació, el Govern s'organitzi i prengui "totes les mesures necessàries de manera coordinada, convinguda i acordada" per enviar un missatge de tranquil·litat a la societat: "Això és inapel·lable i fonamental. No es pot derivar, de cap de les maneres, una menor atenció a la ciutadania en aquest moment de crisi i de por", ha justificat. "Solucions intel·ligents" Mas reclama al sobiranisme "solucions intel·ligents". En referència a la "confrontació intel·ligent" que demana Puigdemont, Mas afegeix que cal que tant l'independentisme com l'Estat accepten "renunciar a alguna cosa" per poder combinar "democràcia i legalitat". L'expresident ja va proposar, al seu llibre 'Cap fred, cor calent' (Columna Edicions, 2020), un referèndum a Catalunya on es poguessin votar la proposta d'Espanya -per ara inexistent- i la de la majoria independentista al Parlament. Mas continua defensant aquesta via, i afirma que celebraria que s'inclogués com a debat a la taula de diàleg: "Si es recull, fantàstic. I si volen que jo tingui algun paper, ja m'ho diran. Si algun dia alguna opció d'aquestes té una mica de recorregut parlarem més de solucions que de confrontacions", ha reflexionat. Mas està convençut que aquesta proposta serviria per donar legalitat a les dues opcions, i seria una "bona solució i en positiu" per desencallar l'actual situació "dantesca". L'expresident, però, no és "ingenu" i és escèptic sobre el recorregut del diàleg amb Madrid. Finalment, Mas recomana "no parlar gaire" d'unilateralitat perquè creu que només es pot exercir aquesta via si té "opcions reals de guanyar". "I ara no tenim una majora inapel·lable, ni aliats exteriors prou sòlids, ni unitat estratègica del sobiranisme. Quines possibilitats tenim de guanyar a curt termini? S'han de fer els deures", ha conclòs.

Summary: Mas intenta que el PDeCAT integri dirigents com a independents a la llista de JxCat amb l'aval de Puigdemont i Lledoners


Els assessors del grup municipal tenen en compte pèrdues per tancament o anul·lació de reserves d'hotels, entre altres ACN Barcelona.-Cs estima en un informe intern que els danys materials pels aldarulls dels darrers dies a Barcelona superen "àmpliament" els 7MEUR. Segons han explicat fonts del partit a l'ACN, la xifra -que és més del doble del càlcul oficial de l'Ajuntament- és una estimació que té en compte l'impacte en el mobiliari urbà però també altres conceptes. Per exemple, a més de calcular també el cost de les hores extres de personal municipal de neteja o seguretat han afegit al càlcul cancel·lacions de vols o pèrdues de comerç per tancament, entre altres. D'altra banda, l'informe, segons expliquen les mateixes fonts, també ha valorat els danys a particulars, com els vehicles cremats arran del foc de les barricades. En roda de premsa dilluns, el primer tinent d'alcaldia Jaume Collboni va anunciar després de reunir-se amb agents econòmics de la ciutat que es crearia un grup de treball precisament per analitzar l'impacte "real" dels aldarulls en l'economia de la ciutat. Preguntat per l'impacte, Collboni ja va dir que encara era aviat per donar xifres, més enllà dels danys associats a destrosses del mobiliari urbà. L'última dada facilitada pel consistori aquest dimecres quantifica els danys a la ciutat ocasionats entre el 14 i el 20 d'octubre en 3.121.664 euros.

Summary: Cs estima en un informe intern que els danys pels aldarulls a Barcelona superen els 7MEUR


La majoria d'abonats que s'han quedat sense llum a causa del tornado o esclafit, que aquest diumenge el matí ha afectat diversos municipis de l'Alt Empordà, ja tenen subministrament. Segons Endesa, a quarts de set de la tarda només queden cinc llars de Terrades sense aquest servei. La companyia ha detallat que aquest fenomen meteorològic ha arrencat part del cablejat elèctric cap a dos quarts de nou del matí. A causa d'això, uns 787 clients de diversos municipis de l'Alt Empordà s'han quedat sense llum. Cap a un quart de dotze del matí el nombre de clients sense llum s'ha reduït a 163, la majoria dels municipis de Terrades i Cistella. I a tres quarts de cinc de la tarda només quedaven uns 10 clients sense subministrament elèctric. Endesa ha detallat, en declaracions a l'ACN, que els seus tècnics han instal·lat quatre grups electrògens per abastir els clients afectats pel tornado o esclafit i ha explicat que en breu preveu restablir el servei a tots els abonats de l'Alt Empordà.

Summary: Gairebé restablert el subministrament elèctric a Cistella i Terrades


La demanda de solucions per minimitzar la sinistralitat al tram lleidatà de l'N-240 és una de les qüestions que les formacions porten als seus programes per al 26-M. Les diferents opcions polítiques consideren insuficient el desviament obligatori bonificat de camions cap a l'AP-2 entre les Borges Blanques i Montblanc/el Pla de Santa Maria posat en marxa el setembre passat. L'ampliació d'aquest desviament fins a Lleida/Soses, com a mesura provisional, i la duplicació de l'N-240 entre Lleida i la capital de les Garrigues i/o l'alliberament del peatge de l'AP-2, són algunes de les opcions que plantegen. Però, la implementació de mesures per reduir la sinistralitat també és una reclamació a les comarques gironines, en el cas de l'N-II, i al Camp de Tarragona i Terres de l'Ebre, pel que fa a l'N-340. Arran de l'entrada en vigor de la prohibició de la circulació de vehicles pesants a l'N-240 entre les Borges Blanques i Montblanc, més d'un miler de camions es desvien en un dia laborable des d'aquesta carretera cap a l'AP-2 entre la capital de les Garrigues i el Pla de Santa Maria, segons dades del Ministeri de Foment corresponents al més de febrer.  A canvi d'haver de circular per l'autopista, als vehicles de quatre eixos o més se'ls bonifica el 42,53% del preu del peatge, en el cas dels camions en trànsit, i del 50% en els que facin trajectes interns. La mesura també s'ha implantat a la demarcació de Tarragona a l'N-340, un altre dels punts negres de la xarxa viària del país, des d'on es desvien els camions cap a l'AP-7. Des de la seva entrada en vigor el 2 de setembre passat, aquesta solució ha generat rebuig entre el col·lectiu de transportistes, que ha protagonitzat diverses marxes lentes arreu de Catalunya. El sector vol que, en tot cas, la bonificació dels peatges sigui total i denuncia que els peatges obligatoris tenen impacte en el seu negoci i els veuen com un nou tribut que s'afegeix als impostos dels hidrocarburs. Des del territori tampoc estan del tot convençuts amb l'efectivitat d'aquesta mesura per reduir la sinistralitat a l'N-240, que en el seu tram lleidatà acumula més d'una trentena de víctimes mortals en els darrers deu anys. Així, són diferents les solucions que se segueixen reclamant per tal d'incrementar la seguretat en aquesta carretera i millorar la mobilitat entre Lleida i les Borges Blanques.  Des de la Plataforma Rescap-2, que aglutina diferents entitats de les Garrigues i de la Conca de Barberà, a més de partits com ara ERC, la CUP i els comuns, consideren que "la millor opció" passa per alliberar el peatge de l'AP-2 entre Lleida/Soses i la Bisbal del Penedès, una mesura que si el govern espanyol compleix el seu compromís serà una realitat l'any 2021 quan finalitza la concessió d'aquesta autopista. D'aquesta manera, "es reduiria el trànsit que actualment discorre pel tram lleidatà de l'N-240", assegura Ramon Queralt, representant de Rescap-2. Tot i això, tampoc volen tancar la porta a avançar aquesta solució i estimen en uns 35 milions d'euros el cost que tindria rescatar en aquests moments aquesta autopista.     Però, mentrestant això no passi, Rescap-2 exigeix l'ampliació de les bonificacions als camions per haver de circular per l'autopista també al tram entre les Borges Blanques i Lleida/Soses. "Incomprensiblement és aquest tram d'una trentena de quilòmetres en va quedar fora" i "no entenem perquè Territori no només no el va incloure si no que va suprimir a darrera hora aquest tram", assenyala Queralt.  Des de la plataforma Prou Morts a l'N-240, que ha organitzat diferents accions reivindicatives per exigir a Foment solucions per reduir la sinistralitat a la carretera, no s'oposen al desviament bonificat dels camions però lamenten que hagin de ser els transportistes "els que acabin pagant per aquesta mesura" i sostenen que "també se'ls ha de tenir en compte a l'hora de buscar solucions", afirma el president del consell comarcal de les Garrigues, alcalde de Juneda i candidat el 26-M de JxCAT al municipi, Antoni Villas. "Ens acusen que som nosaltres els que no volem que arribin a Soses i no és veritat, són les propostes, el que costen i el que poden assumir els camions", assenyala.  La plataforma Prou Morts a l'N-240 està integrada per alcaldes de municipis lleidatans per on discorre aquesta carretera, la majoria de JxCAT, i "aglutina diferents postures, mentre altres només veuen l'autopista com a solució", remarca Villas. "A dia d'avui, creiem que la duplicació de l'N-240 és l'única solució per als nostres veïns i la que comporta més seguretat". "Necessitem solucions per als nostres veïns" i "continuem creient que hi ha pobles de la vora que difícilment aniran a l'autopista", defensa en nom de Prou Morts a l'N-240. En aquest sentit, des de Rescap-2 reclamen també que poblacions com són Castelldans/Juneda, Puigverd/Artesa de Lleida i l'Espluga de Francolí puguin comptar amb un accés directe a l'autopista, sobretot quan aquesta sigui lliure de peatge.   Antoni Villas recorda els diferents compromisos incomplerts per part dels governs de l'Estat i insta els diferents agents implicats a asseure's a la taula per parlar i busco solucions a aquesta problemàtica que fa anys que s'arrossega. "Si l'AP-2 ha de passar a ser gratuïta el 2021, seiem i parlem-ne tots", però "què farem amb l'N-240" i "com afectarà als veïns dels pobles de la vora que no compten amb accés directe a l'AP-2", es pregunta. "Estem parlant de més de 10.000 persones que es mouen diàriament dins aquesta carretera", destaca el president comarcal. En el cas de Juneda, població que no disposa d'accés directe a l'AP-2, Villas segueix defensant la construcció de les tres rotondes de l'N-240 previstes al municipi. Ara bé, veu més prioritària l'execució de la variant de Juneda d'aquesta carretera, si finalment s'acaba tirant endavant lligada al projecte de duplicació del tram Lleida-Borges. "Si no es fa la variant, doncs s'han de fer les rotondes", sosté.  En canvi, des de la Plataforma Rescap-2 estimen en uns 3.500 vehicles diaris els que circularan diàriament per l'N-240 entre les capitals del Segrià i les Garrigues, un cop s'aixequi el peatge de l'AP-2. "Amb un volum de trànsit com aquest, potser, com a molt, farien falta les rotondes", afirma Queralt. "El més prudent seria fer una simulació amb temps real i sense cotxes" per tal d'analitzar-ho, afegeix.  L'N-II, un punt negre a les comarques gironines L'N-II a les comarques gironines té diversos punts negres, trams en obres i pendents de desdoblament. A finals de l'any passat es va inaugurar el tram desdoblat entre Sils i Maçanet de la Selva (2,75 quilòmetres) i aquest gener es van posar a licitació els treballs de millora entre Tordera i Maçanet, que no es desdobla i que és precisament un dels que registra més accidents. També continua en obres el tram entre Medinyà, al Gironès i Orriols, a l'Alt Empordà. Sobre la taula continuen els trams pendents entre Orriols i Bàscara, Bàscara-Figueres, Figueres-Pont de Molins, Pont de Molins-Jonquera així com les variants previstes, precisament, a Pont de Molins i Bàscara. 80 dies de protestes Aquest darrer municipi, un dels punts més negres de l'N-II, va protagonitzar fa sis anys un episodi històric. Durant 80 dies els seus veïns es van manifestar a peu de carretera per reclamar que els camions de gran tonatge deixessin de circular-li. Pel camí havien perdut veïns i familiars víctimes d'accidents de trànsit que, en alguns casos, es produïen enmig del poble.  El 19 d'abril del 2013 es va convertir en la data que va marcar un abans i un després a la història del municipi i també la demarcació perquè des d'aleshores es va prohibir que camions de quatre o més eixos circulessin per aquesta carretera entre la Jonquera (Alt Empordà) i Fornells de la Selva, obligant-los a passar per l'AP-7. En només dos anys, la sinistralitat a la via va caure un 85%.  Bàscara reclama més mesures El municipi va decidir commemorar aquell dia convertint-lo en un festiu local. L'actual alcalde i candidat d'ERC a les municipals, Narcís Saurina, diu que des d'aleshores la qualitat de vida al poble ha millorat molt. Malgrat això, admet que, tot i que els grans accidents amb moltes víctimes implicades s'han reduït dràsticament, s'hi continuen produint topades. Saurina ho atribueix a una relaxació dels conductors que hi passen i també al fet que el tram gratuït de l'AP-7 ha propiciat que molts vehicles surtin a Vilademuls per estalviar-se el peatge. Al poble, a més, tenen tres passos de vianants però un d'ells, per on passen molts nens que van a l'escola, no té cap semàfor. Saurina diu que ho estan reclamant i seguiran fent-ho per aconseguir garantir la seguretat a la zona.  La força del moviment veïnal  Una de les impulsores del moviment veïnal que va impulsar els talls, Eugènia Carbó, també es mostra satisfeta de la fita aconseguida. Ella va perdre el seu marit en un accident a Orriols i admet que, des de fa sis anys, al municipi es respiren altres aires. "La gent encara va molt de pressa però és que abans no estaves segur ni a la vorera", remarca.  Tot va començar, diu, el dia de l'enterrament d'una veïna del poble que va morir en un dels múltiples accidents a la via. "Després de la cerimònia, vam quedar tots i vam posar unes espelmes. Vam dir prou", explica. Carbó admet que alguns no creien que fos possible aconseguir una proesa d'aquesta magnitud però van "entossudir-se" i ho van "demostrar que sí".

Summary: Les propostes per reduir la sinistralitat a l'N-240, un dels temes de debat d'aquestes eleccions municipals


L'Exèrcit assegura que la marxa a sis municipis de l'Alt Empordà, que ha començat aquest dimarts al matí i està previst que finalitzi dimecres al vespre, és un exercici d'entrenament "habitual". Fonts militars assenyalen que es tracta d'una marxa anomenada d'enduriment durant la qual uns 90 soldats recorreran zones boscoses i passaran una nit fora de la base de Sant Climent Sescebes. Els municipis on l'Exèrcit va comunicar que podia fer-hi maniobres són Biure, Pont de Molins, Llers, Cistella, Terrades i Boadella i les Escaules. La presència dels militars, però, ha passat desapercebuda a les poblacions aquest dimarts al matí on els veïns asseguren que no han vist passar ni tan sols els vehicles.  L'exèrcit espanyol ha confirmat que aquest dimarts al matí han començat les maniobres militars comunicades la setmana passada a sis poblacions de l'Alt Empordà. Segons un portaveu militar de la base de Sant Climent Sescebes, es tracta d'una marxa d'enduriment durant la qual els 90 militars (desplaçats en dos autobusos) recorreran zones boscoses i passaran la nit fora.  Segons la comunicació que van fer arribar als ajuntaments, els militars fan "moviments a peu i en vehicle". Les maniobres es van donar a conèixer públicament perquè l'alcalde de Llers, Carles Fortiana, va penjar la notificació de l'Exèrcit a les xarxes socials i va ironitzar amb el fet que el desplegament sigui precisament l'endemà de la Diada. Fortiana, en to de broma, es preguntava si això vol dir que "comença la invasió".  L'Exèrcit sosté que són maniobres "habituals", sobretot a la comarca de l'Alt Empordà per la proximitat amb la base militar. En concret, assenyalen que la comunicació que van enviar als consistoris és la 190 que fan aquest any per notificar exercicis des Sant Climent.  Tot i això, la Diputació de Girona (així com diversos ajuntaments) han anat aprovant una moció que insta a la desmilitarització de les comarques gironines i reclama que l'Exèrcit restringeixi les pràctiques a terrenys militars.  Aquest dimarts al matí, més enllà de l'expectació generada per l'aparició de les maniobres als mitjans de comunicació, la marxa dels militars ha passat desapercebuda a la zona. Un recorregut pels sis municipis evidenciava que la majoria dels veïns que passejaven el gos o feien petar la xerrada a les places ni tan sols han vist passar cap dels vehicles militars. Tot i això, a la carretera entre Llers i Terrades s'ha pogut veure un cotxe, sense cap dels militars que feien la marxa.  Fortiana ha dit aquest dimarts que els ha sorprès que s'escollís iniciar-les l'endemà de la Diada. "No sé si és coincidència o si s'ha fet amb premeditació però sí que sobta", ha insistit. Fortiana ha admès que és habitual que un cop l'any l'Exèrcit faci exercicis a les muntanyes del seu terme i d'altres municipis. Malgrat això, ha aprofitat per "proposar" que es limitin a fer "les seves batalletes" a la base militar, on tenen "un espai tancat sense necessitat d'anar als pobles veïns". L'alcalde de Llers ha remarcat que mai s'ha registrat cap incident relacionat amb les maniobres però ha afirmat que sovint als veïns i boletaires els "espanta" trobar-se soldats camuflats enmig del bosc. "Vulguis o no això sobta", ha afegit. Pel què fa a la moció que diversos ajuntaments i institucions gironines han aprovat demanant el cessament de l'activitat militar a la zona, l'alcalde ha explicat que Llers no l'ha aprovat  i que no ho farà perquè "això durarà quatre dies", en referència al procés independentista.

Summary: L'Exèrcit assegura que la marxa a sis municipis de l'Alt Empordà és un exercici "habitual"