El Congrés ha debatut aquest dimecres una proposició no de llei del PSOE i Unides Podem per instar el govern espanyol a retirar les condecoracions a funcionaris i autoritats franquistes amb conductes “incompatibles amb els valors democràtics i els principis de protecció dels drets humans”. Entre ells, les atorgades al comissari franquista Antonio González Pacheco –conegut com ‘Billy el Niño-, investigat per tortures i mort a principis de maig per coronavirus. La iniciativa, que ja en el debat ha comptat amb el suport de PSOE, Podem, ERC, JxCAT, PNB, CUP, Bildu, BNG i Mas País el situa com a exponent de la “repressió de la dictadura”. Cs s'ha sumat a l'acord després de negociar una esmena amb el PSOE i Podem.  La proposició remarca que va morir sense que se li haguessin retirat les medalles i condecoracions que percebia per la seva tasca policial, com a membre de la Brigada Político Social, i sense “respondre” per les “innumerables causes judicials instades contra ell”.     La proposició insta a la revocació de les condecoracions i recompenses concedides per l’Estat espanyol als funcionaris i autoritats de la dictadura franquista. També a títol pòstum i inclou la pèrdua de tots els drets associats, inclosos els econòmics.  En particular, al torturador ‘Billy el Niño’.  També reclama adoptar les mesures necessàries per revisar i invalidar totes les distincions, nomenaments, títols honorífics i altres “formes de realçar a persones i entitats que suposin una exaltació i enaltiment del cop militar del 36, la Guerra Civil i el franquisme. A més, insta a elaborar un catàleg de títols nobiliaris concedits entre 1948 i 1978, que representin “exaltació de la Guerra Civil i la dictadura, per a la seva supressió”.  La iniciativa recorda que, el març del 2020, el govern espanyol va confirmar que encara s’està sufragant l’import de 115 concedides abans del 1979 a agents de la policia de la dictadura franquista. La Mesa del Congrés, amés, va aprovar que es fes públic l’informe amb les medalles, condecoracions i premis concedits al “torturador de la policia franquista, ‘Billy el Niño’”.  “Aquest gest s’hauria de replicar en casos similars, com a mostra de la voluntat de les institucions democràtiques de profunditzar en matèria de reparació, veritat i justícia”, afirma la proposta.  PSOE i Podem han defensat la iniciativa que segons la diputada de Podem Martina Valverde arriba tard. “Demanem perdó” ha dit, perquè “molts no podran veure com li retirem els honors al torturador”. La diputada de Podem ha llançat crítiques també a la bancada del PP i en particular a la seva portaveu, Cayetana Álvarez de Toledo, que va dir “terrorista” al Pare de Pablo Iglesias. “Durant la dictadura els únics terroristes eren els seus membres”.  El diputat del PSOE Pascual Sicilia ha afirmat que cal impedir que les institucions democràtiques premiïn persones que actuen contra els seus valors democràtics i de protecció dels Drets Humans.  CUP, Mas País i Bildu han donat suport a la iniciativa tot i que ha lamentat que no es tracti d’una proposició de llei. El diputat de la CUP Albert Botrán ha afirmat que avui es fa “un pas important” per a la restitució de la memòria antifeixista malgrat que el següent pas ha de ser “denunciar i investigar les denúncies de tortures que es continuen donant a l’Estat espanyol”.  El diputat del PNB Mikel Legarda també ha anunciat el ‘sí’ de la seva formació malgrat que ha defensat una actualització de la Llei de Memòria Històrica que vagi més enllà de la que està en vigor.  Nogueras qualifica de “feixista” Pérez de los Cobos La diputada de JxCAT Míriam Nogueras ha demanat al govern de coalició que escolti a Amnistia Internacional que dmeana l’alliberament dels presos independentistes. Nogueras ha qualificat de “feixista” el coronel Pérez de los Cobos i les “clavegueres de l’Estat”. “Ha convertit Espanya en un país que ha desplegat l’estora vermella al feixisme perquè l’enemic érem els catalans”.  Després de la seva intervenció la presidenta del Congrés, Meritxell Batet, ha anunciat que retiraria del diari de sessions la qualificació de “feixista” de Pérez de los Cobos.  La diputada d’ERC Montserrat Bassa ha lamentat que més enllà d’aquesta PNL “l’autèntica Llei de Memòria Històrica segueix sens arribar” mentre l’Estat segueix reconeixent honors a “feixistes” i tracta els independentistes de “terroristes”. “Espanya està més a prop de Trump que dels països europeus”, ha afirmat. Bassa ha recordat l’existència de presos per motius polítics i l’actuació de Villarejo i les “clavegueres de l’Estat” en ple SXXI. Cs se suma al sí després de negociar una esmena Cs ha criticat el “tacticisme” de la iniciativa i ha vinculat el seu vot a l’acceptació de les seves esmenes per part del PSOE i Podem. El diputat Guillermo Díaz Gómez ha aprofitat per retreure a ERC els cartells “racistes” d’Estat Català dels anys 30, una formació –ha dit- que està ara integrada a ERC.  Finalment s'ha acordat l'esmena, que introdueix al text un paràgraf que considera contraris a la memòria democràtica els reconeixements o condecoracions a autoritats que “hagin realitzat actes o observat conductes manifestament incompatibles amb els valors democràtics i els principis rectors de protecció dels Drets Humans en motiu d’haver format part de l’aparell de repressió de la dictadura franquista”.  El diputat del PP Luis Santamaría ha negat el suport a la iniciativa perquè “els espanyols vam decidir deixar enrere” l’etapa de la dictadura. Santamaría ha recordat que el pacte de la Transició va incliure la llei d’amnistia que els grups d’esquerres “no recorden mai”. “Avui Espanya és un estat democràtic i de dret”, ha sentenciat.  Vox ha votat en contra del que considera una “pretensió absurda de revisió històrica”, perquè “no serveix de res”. “Deixin de molestar els espanyols i abandonin aquestes pretensions plenes d’odi”, ha afirmat el diputat de Vox. Foro Asturias i UPN també han votat en contra de la iniciativa.

Summary: El Congrés insta el govern espanyol a retirar les condecoracions a ‘Billy el Niño’


L’arquebisbe metropolità de Barcelona, Joan Josep Omella, s'ha reincorporat aquest dijous al matí a la seva activitat habitual després de la intervenció quirúrgica a què es va sotmetre aquest dimecres per extreure-li la vesícula biliar. L’operació (colecistectomia laparoscòpica) es va realitzar a amb èxit. Segons un comunicat de l’arxidiòcesi, l’equip mèdic que va intervenir l’arquebisbe, ha informat que el curs postoperatori ha estat “normal”.

Summary: L’arquebisbe de Barcelona es reincorpora a la seva activitat després d’una operació de vesícula


El servei constarà d'un tren per hora i el temps de viatge es veurà incrementat almenys en deu minuts ACN El Prat de Llobregat.-La companyia Renfe restablirà aquest dissabte a primera hora la circulació ferroviària per l'R4 a Vacarisses (Vallès Occidental) per una de les vies i en quinze dues ho farà per les dues, segons ha anunciat aquesta tarda el ministre de Foment, José Luis Ábalos, durant la visita d'obres del tren que ha de connectar l'estació de Sants amb la terminal 1 del Prat. Ábalos ha reiterat el seu condol per la víctima mortal del sinistre i ha agraït la tasca dels cossos de seguretat en les primeres hores de l'accident, així com la col·laboració de la Generalitat i del conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet. Segons ha detallat Renfe, el servei de Terrassa a Manresa i viceversa constarà d'un tren per hora i el temps del viatge es veurà incrementar en uns 10 o 15 minuts. De Terrassa a Barcelona i Sant Vicenç de Calders, i viceversa, es prestarà el servei habitual.Segons Renfe, els trens de l'R12, que cobreixen el trajecte Barcelona-Lleida per Manresa, cobriran el trajecte amb normalitat, mentre que els que es desplacin gins a la capital catalana continuaran el trajecte per l'R4. Aquest divendres, tècnics d'Adif i Renfe continuen treballant per restablir parcialment el servei. Els primers treballs han consistit en la neteja d'uns 450 metres cúbics de les restes de l'esllavissada i en el desballestament i retirada del tren afectat. Segons la companyia ferroviari, per poder remprendre el serveu, cal fer primer uns treballs de sanejament i estabilització el mur i el talús i el talat de 15 arbres; substituir 80 travesses i subjeccions en una longitud de 200 metres i 54 metres de carril, a més d'anivellar i alinear la via en un tram de 200 metres. També, s'ha hagut de reposar la catenària del tram afectat, concretament 800 metres de fil sostenidor, 400 metres de fil de contacte i 100 de cable guarda, entre d'altre. A banda, s'han hagut de substituir 800 metres de cable de comunicacions, entre d'altres. Ábalos ha explicat que en les propers dies es concretarà una reunió de treball entre Renfe, Adif i al Generalitat per tractar l'accident d'aquesta setmana, que va causar una víctima mortal i un centenar de ferits, i per l'estat de la línia 4 de Rodalies. El ministre ha assegurat que no és "aliè a la falta d'inversió que arrossega Rodalies en els darrers anys i ha destacat la importància d'aquest servei per als ciutadans davant d'altres més "exclusius i atractius", en referència a l'alta velocitat. Sobre l'accident, el ministre ha reiterat que res va fer pensar e dia anterior quan es va revisar la zona que el mur podia cedir i ha assenyalat que caldrà "extremar les mesures" i la prevenció "costi el que costi". D'altra banda, també ha recordat que compareixerà al Congrés de Diputats a petició del PP i ERC per donar detalls sobre el sinistre.

Summary: Renfe restablirà la circulació ferroviària a Vacarisses aquest dissabte al matí per una via i en quinze dies per les dues


El govern espanyol ha aprovat permetre l'ajornament i refinançament de préstecs subscrits pels parcs científics i tecnològics. L'objectiu és evitar que la crisi de la covid-19 posi en risc la viabilitat d'aquests parcs davant del fet que la paralització de l'activitat econòmica provocarà retards en els ingressos previstos. D'altra banda, el Consell de Ministres ha aprovat un segon reial decret que permet a les entitats que formen part del Sistema Espanyol de Ciència, Tecnologia i Investigació prorrogar la vigència dels contractes predoctorals subscrits. La pròrroga podrà ser acordada pel temps que duri l'estat d'alarma i les seves pròrrogues i, per motius justificats, es podrien perllongar els contractes fins a tres mesos addicionals.  En el primer cas, el reial decret contempla mesures en relació amb les quotes derivades de préstecs concedits a entitats promotores de parcs científics i tecnològics en virtut de les convocatòries gestionades exclusivament pel Ministeri de Ciència i Innovació,  o el competent en la matèria en anys anteriors, des del 2000.  Així, a curt termini, les quotes derivades de préstecs o bestretes concedides a aquestes entitats que vencin el 2020 quedarien ajornades a la mateixa data del 2021. A més, es preveu una actuació que possibiliti el refinançament de les quotes endeutades amb venciment anterior a 2020, distribuint-les entre les anualitats futures d'aquests préstecs, a través de la constitució d'un de nou.

Summary: L'Estat permet ajornar i refinançar els préstecs subscrits pels parcs científics i tecnològics


El jutge ha enviat a presó els dos presumptes autors de la mort a ganivetades d’un home a Cornellà el passat 27 de febrer. Els fets van passar a les 5 h a l’avinguda Sant Ildefons, on els Mossos d’Esquadra van trobar dos homes ferits per arma blanca, un dels quals va resultar mort. El segon ferit va ser traslladat a l’hospital i va quedar detingut per haver participat en una baralla tumultuària. En paral•lel, els mossos van arrestar un altre home, acusant-lo d’homicidi dolós després d’haver-li trobat un ganivet de grans dimensions. El jutge en va decretar l’ingrés a presó, si bé la investigació va concloure que hi havia un segon home implicat en la mort. A aquest el van detenir l’1 de març a Sant Feliu de Llobregat i el jutge també l’ha enviat a presó.

Summary: Presó per als dos presumptes autors de la mort a ganivetades d’un home a Cornellà


El fiscal demana 23 anys de presó per als acusats de matar un home a trets davant el cementiri de Figueres el dia de Tots Sants del 2013. L'acusació pública sosté que entre el clan dels germans Fernández Cortés, suposats autors del crim, i el de la víctima hi havia un "enfrontament arrelat" des de feia temps. Per això, els dos clans havien pactat un horari per anar al cementiri sense trobar-se. La víctima, que vivia a França i no estava al cas de l'acord, va anar al cementiri al migdia i va tenir una primera discussió amb el clan dels acusats. Va decidir marxar d'allà però Juan Fernández Cortés àlies 'Shin Chan o Sevilla' i Vicente Fernández Cortés àlies 'Sioux' el van perseguir fins a fora del cementiri. Aleshores, segons el fiscal, Vicente Fernández li va passar la pistola al seu germà i Juan Cortés va descarregar deu trets contra la víctima, que va morir a l'acte. El fiscal els acusa d'un delicte d'assassinat i un altre de tinença il·lícita d'armes. El dia de Tots Sants del 2013, la Guàrdia Urbana de Figueres va muntar un dispositiu policial al voltant del cementiri per evitar possibles problemes entre clans d'ètnia gitana rivals. Dues de les famílies en conflicte eren la dels detinguts, els Cortés, amb la família de la víctima, els Gabarre.  Segons apunta el fiscal Víctor Pillado en el seu escrit d'acusació, per evitar problemes els dos clans, fins i tot, havien pactat un horari per no coincidir al cementiri. Cap a les dotze del migdia de l'1 de novembre del 2013, la víctima va arribar al cementiri perquè "desconeixia l'acord a qual havien arribat les dues famílies perquè ell residia a França". Un cop dins el recinte, diverses persones del clan dels Cortés li van recriminar la seva presència.  "Es va generar una discussió durant la qual un número indeterminat de persones van rodejar la víctima i van arribar, inclús, a trencar-li la camiseta que portava posada en aquell moment", indica el fiscal. Per evitar més problemes, apunta el fiscal, la víctima va decidir sortir del cementiri, acompanyat de la seva dona, que estava embarassada, i els seus fills. Anaven en direcció al cotxe. Segons l'acusació pública, els dos germans Cortés van sortir del cementiri darrere la víctima. Un dels germans, Vicente, duia una pistola amagada. "En aquell moment, actuant de previ i comú acord, i amb intenció de posar fi a la vida de la víctima, els acusats el van començar a perseguir portant Vicente Fernández una arma de foc curta, pistola de la marca Walther model P99 calibre 9 mm Parabellum", relata el fiscal.  Quan el tenien a prop, indica el fiscal, Vicente Fernández li va entregar la pistola al seu germà que va descarregar deu trets, dirigits tots al cos de la víctima. Alguns dels impactes, ressalta el fiscal, van ser quan la víctima ja estava estesa a terra. L'home va morir a l'instant com a conseqüència d'una hemorràgia aguda massiva. L'acusació pública apunta que les zones del cos atacades i el fet d'usar una pistola contra un home desarmat eren idonis per acabar-lo matant. El fiscal conclou que tant l'autor material dels trets com el seu germà, que li va donar l'arma, eren "conscients" que acabarien amb la vida de la víctima. "Eren plenament conscients de l'absoluta impossibilitat de defensar-se per la curta distància a la que estava, així com per l'absència d'arma en el seu poder", indica el fiscal.  Per això, els acusa a tots dos d'un delicte d'assassinat i un altre de tinença il·lícita d'armes i demana que els condemnin, a cadascun d'ells, a 23 anys de presó (20 per l'assassinat i 3 per tenir armes sense permís). En concepte de responsabilitat civil, vol que indemnitzin la parella sentimental de la víctima i els seus tres fills amb 540.000 euros. Fugat durant temps Els Mossos d'Esquadra van detenir Juan Fernández Cortés el mateix 1 de novembre del 2013 i, des d'aleshores, està en presó preventiva per ordre del jutjat d'instrucció. Vicente Ferández Cortés, àlies 'Sioux', va estar un any i vuit mesos evadit de la justícia. Es va entregar el 9 de juliol del 2015 i el Jutjat d'instrucció 1 de Figueres va ordenar que ingressés a presó. El mateix jutjat havia decretat una ordre de detenció contra ell el 8 de novembre del 2013, pocs dies després del tiroteig.  El cas arribarà a judici els propers mesos a l'Audiència de Girona, on un jurat popular s'encarregarà d'emetre el veredicte.

Summary: El fiscal demana 23 anys de presó per als acusats de matar un home a trets al cementiri de Figueres el dia de Tots Sants


L’import inicialment declarat com a no disponible en el conjunt del sector públic va ser de de 469,8 MEUR ACN Barcelona.-L'acord de no disponibilitat dels crèdits del pressupost de la Generalitat que el govern espanyol va imposar el passat setembre ha implicat el bloqueig de 91,1 milions d'euros durant el 2017, segons l'Informe Mensual d’Execució de febrer del departament d'Economia i Hisenda. L’import inicialment declarat com a no disponible en el conjunt del sector públic va ser de de 469,8 MEUR en termes consolidats, dels quals 467,2 MEUR s'imputaven a l’administració de la Generalitat, 8,1 MEUR al CatSalut i a l’ICS i 6,1 MEUR a les entitats autònomes administraves. Durant el mes d’octubre es van aprovar revocacions parcials per import de 14,6 MEUR, la majoria de recursos corresponen a cofinançament de fons europeus agraris i de garantia juvenil. Durant el mes de novembre, van ser 73,9 milions, destacant la revocació dels recursos del fons de contingència per contribuir a finançar les despeses de personal de l’ICS derivades de l’augment de l’1% de les retribucions i els recursos per finançar les eleccions del 21 de desembre. Durant el mes de desembre es van revocar 31,4 milions addicionals, entre d'altres, de les transferències a les universitats des del Fons de contingència. Durant l’execució de l'acord de no disponibilitat el 2017 es van realitzar ajustos a les retencions inicials, de tal manera que l’import retingut finalment és de 356,6 milions. Tanmateix, si s’exclou el Fons de contingència, que representa el 75% de l’import retingut, l’acord de no disponibilitat ha afectat a 91,1 MEUR, un 0,3% del pressupost definitiu. En l'informe, la Generalitat recorda que el 15 de setembre el Ministeri d'Hisenda va ordenar al president de del Govern a comunicar en el termini de 48 hores un acord de no disponibilitat dels crèdits del pressupost de la Generalitat. Com que la Generalitat no va adoptar l’acord de no disponibilitat, el 20 de setembre el Ministeri va aprovar una nova ordre "per la qual es declarava la no disponibilitat de crèdits en el pressupost de la comunitat autònoma de Catalunya per al 2017". En compliment d’aquesta nova ordre, la Intervenció General de la Generalitat de Catalunya va retenir 481,4 MEUR del pressupost de la Generalitat, les seves entitats autònomes i del CatSalut. L’aplicació d’aquesta nova ordre va suposar retenir tots els saldos pressupostaris i tots els documents de despesa encara no disposats a 20 de setembre de tots els programes pressupostaris que no es consideressin “serveis públics fonamentals” o “altres serveis públics prioritaris”. Aquests inclouen despeses de programes d’ensenyament, salut i serveis socials, seguretat ciutadana, ocupabilitat, carreteres, deute públic, personal, transferències als ens locals, inversions finançades amb recursos de la Unió Europea i despesa corrent de la Generalitat i de les seves entitats en el que es refereixi a serveis bàsics de funcionament.

Summary: L'acord de no disponibilitat imposat per l'Estat a la Generalitat bloqueja un import de 91,1 milions el 2017


L’ Ésdansa de les Preses inicia avui la seva trenta-quatrena edició amb 28 propostes programades. Aquest festival pretén fer un gir al món de la dansa per tal de combinar la tradició amb les propostes més innovadores. L’edició d’enguany també organitzarà el Premi Delfí Colomé, amb una dotació de 10.000€, que premiarà el millor projecte de dansa tradicional. L’espectacle guanyador s’estrenarà al festival de l’any que ve. A part dels espectacles, l’Ésdansa organitza 130 hores de formació en sis dies. En aquest sentit s’ha potenciat una proposta que es va estrenar el 2008 al festival: el Petit Ésdansa’T, que pretén acostar el món de la música i el ball als més petits. Aquest any s’organitzarà un campus on els nens prepararan un espectacle que es representarà el dissabte 27 al migdia dins la programació del festival. El festival Ésdansa de les Preses comença aquest dillus la seva trenta-quatrena edició amb 28 propostes, 130 hores de cursos de formació i un concurs programats. El director de l’Ésdansa, Jordi Fossas, ha dit que el festival “pretén fer un gir de 360 graus als balls tradicionals per combinar-los amb les propostes més trencadores”. Com a novetat, aquest any s’organitza el Concurs Delfí Colomé, que té una dotació de 10.000 euros. Els candidats hauran de presentar un espectacle de dansa tradicional i el guanyador estrenarà la funció a l’edició del festival de l’any que ve. A part dels espectacles, l’Ésdansa organitza 130 hores de formació en sis dies. Aquest any prendrà especial importància els campus que s’organitzen dins el Petit Ésdansa’T, que pretén acostar el món de la música i el ball als més petits. Durant les estades els nens prepararan un espectacle que es representarà el dissabte 27 al migdia dins la programació del festival. La companyia Nitto Rong de Bangladesh ha cancel·lat la seva assistència a l’Ésdansa 2016 a última hora i per substituir-la s’ha organitzat una nit de tango a càrrec del Gran Ballet Argentino. A part d’aquest ball tradicional argentí la companyia oferirà també zamba, media caña, malambo i danses de la pampa i de l’altiplà. El responsable de l’Àrea de Cultura de la Diputació de Girona, Albert Piñeira, ha dit que el festival és “un dels esdeveniments més importants de cultura popular i tradicional a Catalunya”. També ha donat importància al paper de l’Ésdansa a nivell internacional, ja que “és un punt de trobada on s’hi apleguen grups de tot el món”. L’any passat el festival va obtenir una xifra rècord d’assistència, amb 9.650 persones entre els espectacles, les propostes participatives i els cursos de formació. Aquest any els organitzadors han millorat les infraestructures recuperant el Centre Cultural Escènic i col·locant una grada. D’aquesta manera s’aconseguirà un total de 1.352 persones d’aforament per a cada espectacle i alhora es millorarà la visibilitat.

Summary: Comença el 34è festival Ésdansa de les Preses amb 28 propostes programades


El president del Consell General del Poder Judicial (CGPJ), Carlos Lesmes, ha demanat als nous jutges que contribueixin a la pau social i que defensin "el caràcter irrenunciable" de l'imperi de la llei, durant la 68ena entrega de despatxos als nous 63 jutges (40 d'ells són dones). L'acte s'ha fet per primer cop des del 1997 a Madrid i no a Barcelona, un fet que per a la jutgessa degana de la capital catalana, Mercè Caso, és una decisió "decebedora" i un "error". Durant la intervenció, Lesmes ha reconegut que hi ha "carències organitzatives" a l'administració de justícia i ha demanat als nous jutges que deixin de banda la "supèrbia del poderós" i regeixin la seva actuació pels valors del servei públic. També ha agraït explícitament la presència del rei Felip VI i ha mostrat el "ferm compromís" amb el cap de l'estat.   En el seu discurs, Lesmes ha destacat que els nous jutges han de servir orientats pels principis de "servei públic" i ha dit que el seu futur no estarà exempt de "dificultats". A més, els ha demanat que imparteixin justícia defensant "el caràcter irrenunciable dels principis i postulats més bàsics de la nostra convivència: l'imperi de la llei i el respecte als drets individuals i col·lectius". I ha demanat que "cuidin" l'administració de justícia per tal de mantenir-ne el "prestigi i la fortalesa".  També s'ha referit al 40è aniversari de la Constitució i ha dit que a la justícia tal com s'entén avui "va néixer també amb la Constitució". "El poder judicial constitueix avui un pilar fonamental dins de l'entramat institucional de l'Estat", ha manifestat Lesmes, que des del passat 4 de desembre ocupa el càrrec en funcions.  Per la seva banda, el director de l'Escola Judicial de Barcelona, Jorge Jiménez, ha demanat als nous jutges que no pensin que sempre estan en possessió de la veritat" i que estudiïn cada cas "com a diferent i únic" i que aprofitin les opinions dels demés, això sí, sempre subjectes a la llei i a l'ordenament jurídic.  L'acte està presidit pel rei Felip VI i també compta amb la presència del president del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) i del Tribunal Suprem, Carlos Lesmes, la fiscal general de l'Estat, Maria José Segarra, els ministres de l'Interior, Fernando Grande-Marlaska, i de la de Justícia, Dolores Delgado, i de diversos magistrats com el president del tribunal que jutjarà l'1-O, Manuel Marchena.  Acte a Madrid per primer cop  Per primer cop des del 1997, l'acte d'entrega dels despatxos als nous jutges s'ha fet a Barcelona i no a Madrid. Des del CGPJ justifiquen el trasllat per la celebració dels 25 anys de l'aprovació de la llei que atribueix al CGPJ la formació dels jutges i els 40 anys de la Constitució.   En l'acte –presidit pel rei Felip VI- s'ha fet entrega dels despatxos a 63 jutges, dels quals 40 són dones i 23 homes. Es tracta d'un percentatge lleugerament inferior a la promoció passada, on les dones representaven el 70,8%.  Un "error" per a la jutgessa degana de Barcelona La jutgessa degana de Barcelona, Mercè Caso, ha lamentat la decisió del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) de traslladar aquest any l'acte a Madrid, fins i tot si l'argument és la celebració dels 40 anys de la Constitució espanyola. "És una decisió molt decebedora pels que estem aquí, un error", ha dit. Caso creu que "ha de ser una vegada i no més", de manera que l'entrega de despatxos torni a Barcelona l'any que ve. "L'escola judicial és aquí, va ser un encert que estigui aquí i hem de lluitar entre tots perquè una institució com aquesta romangui aquí", ha reblat. 63 nous jutges, 16 per a Catalunya   Dels nous jutges, Catalunya i Andalusia són les comunitats que en rebran més: un total de 16 cadascuna. En el cas de Catalunya, els jutges tindran com a destinació els jutjats de Cervera, Cornellà de Llobregat, Figueres, la Bisbal d'Empordà, Reus, Sant Feliu de Guíxols (2 jutges), Tortosa, Vic (tres jutges) i Vilafranca del Penedès. A més, quatre dels jutges quedaran a disposició del TSJC per la manca de places titulars als òrgans judicials.  Segons una enquesta que els van fer en el moment d'ingressar a l'Escola Judicial de Barcelona, Andalusia és la comunitat autònoma que més jutges aporta en aquesta nova promoció (12), seguida del País Valencià (10), Castella i Lleó (8), Catalunya i Madrid (7), Aragó i Canàries (4). També n'hi ha tres que resideixen a Castella-la Manxa, dos a Navarra, dos al País Basc i un a Extremadura, Galícia, Múrcia, Balears i Astúries.  La mitjana d'edat quan van ingressar a l'Escola Judicial el 2017 era de 27 anys, tot i que l'alumne més jove tenia 23 anys i el més veterà 39. Quan van arribar a l'escola, havien dedicat ja una mitjana de 3 anys i 6 mesos a preparar les oposicions d'accés a la carrera judicial. El 95,88% va comptar amb el suport econòmic dels pares durant la preparació de les oposicions i només el 10,94% tenia beca.  Destaca també que el 67,19% no té ningú a la seva família que exerceixi en el sector jurídic. Dels que sí en tenien, només cinc alumnes tenien familiars que són jutges.

Summary: Lesmes demana als nous jutges que defensin "el caràcter irrenunciable" de l'imperi de la llei


L'Arxiu Històric de Tarragona (AHT) ha reobert aquest dilluns amb mesures especials de seguretat per evitar contagis de covid-19. Els primers visitants no arribaran fins aquest dimarts, ja que s'ha establert un sistema de cita prèvia pel qual els usuaris han de demanar la documentació que volen consultar amb 24 hores d'antelació. L'aforament de la sala de consultes s'ha reduït a només quatre persones i es mantindrà la distància de seguretat. A més, la documentació que s'hagi consultat es posarà deu dies en quarantena per garantir que no és contagiosa i els ordinadors no estaran disponibles.

Summary: L'Arxiu Històric de Tarragona reobre amb aforament limitat i cita prèvia


L'aeroport del Prat preveu que entre el 22 de desembre i el 8 de gener es facin 13.067 operacions d'aterratge i enlairament amb 2.389.231 passatgers, segons dades facilitades per Aena. Entre les principals connexions que es preveuen en el territori de l'Estat, el major nombre d'operacions previstes cobriran les rutes de Madrid, Palma de Mallorca, Eivissa, Menorca i Bilbao. En l'àmbit internacional Aena destaca les rutes de París, Roma, Londres, Amsterdam i Brussel·les. Aena preveu que es mantingui la bona tendència que s'ha registrat en els primers dos mesos de la temporada d'hivern. De moment, entre els mesos d'octubre i novembre, el nombre d'operacions s'ha incrementat el 6,5% i el nombre de passatgers transportats el 9,4%, sempre en relació amb els mesos d'octubre i novembre del 2016.  Aena preveu que els dies amb majors moviments siguin el 22 i el 29 de desembre i el 2 i el 7 de gener.  Per al 22 de desembre es preveuen 900 operacions amb l'oferta de 161.174 seients, el 29 de desembre 866 moviments amb 157.742 seients, el 2 de gener 825 operacions amb 150.074 seients i el diumenge 7 de gener 818 operacions amb 149.999 seients programats.

Summary: L'aeroport del Prat espera 2,4 milions de passatgers entre el 22de desembre i el 8 de gener


L'abat de Montserrat, Josep Maria Soler, ha puntualitzat aquest dilluns que ell no ha "mediat amb ningú ni en cap moment" en el conflicte entre el govern català i espanyol sobre el referèndum i les aspiracions sobiranistes i que "oficialment ningú li ha demanat res" en aquest sentit. Ara bé, l'abat ha subratllat: "Montserrat i els monestirs són llocs on es mira d'establir ponts i de facilitar relacions; en els casos que ha convingut i ha estat possible, facilites que hi hagi contactes". En un col·loqui al Barcelona Tribuna, Soler ha insistit en la necessitat d'"asseure's" i de "parlar amb confiança". "El que és important és sortir de la situació en què estem sense que ningú en surti humiliat", ha recalcat. L'abat de Montserrat ha aclarit que, si bé va sortir als mitjans de comunicació que el Govern havia mantingut contactes amb ell i el cardenal arquebisbe de Barcelona, Joan Josep Omella, perquè fessin de mediadors en el conflicte català, almenys ell no ha rebut cap proposta oficial per assumir aquest rol. Amb tot, en el col·loqui del Barcelona Tribuna, on la majoria de preguntes han girat entorn del conflicte entre el govern català i espanyol, Josep Maria Soler ha subratllat el paper de Montserrat i dels monestirs com un lloc per facilitar "contactes".  En aquest sentit, ha recordat la tancada d'intel·lectuals a Montserrat el 1970  amb motiu del Consell de guerra de Burgos i que quan l'abat Cassià es va reunir en audiència amb el papa de Roma, va pensar que potser el renyaria, però que Pau VI li va dir que "rebessin a tothom". "És una divisa que a Montserrat tenim molt present. Si ens ho demanen, les portes estan obertes", ha assegurat.   L'abat de Montserrat ha instat els governs català i espanyol a "aprofitar tots els camins que poden afavorir asseure's i parlar" i a trobar vies que "apaivaguin i facin baixar la tensió". "Hi ha molta preocupació entre la ciutadania. L'altre dia em deien que fisioterapeutes i metges tenen més feina aquests dies per la tensió", ha assenyalat. Soler considera que, tot i la "confrontació", la societat catalana de moment "no està dividida", però ha demanat treballar perquè "no es doni aquesta divisió".  Quan se li ha demanat per si la solució al conflicte passa per convocar eleccions, ha respost que aquesta és una "pregunta política" i que la seva "voluntat" i la "dels monjos" és quedar-se en "l'estadi previ". En tot cas, Soler ha insistit que "cal trobar la millor sortida d'aquest atzucac; si els que hi entenen i els toca prendre la decisió, creuen que és així [amb eleccions], doncs molt bé; si creuen que és un altre camí, també molt bé". "El que és important és sortir de la situació en què estem sense que ningú en surti humiliat", ha demanat; una resposta que ha motivat els aplaudiments del públic.  A l'abat de Montserrat, se li ha demanat que s'imaginés què faria si es trobés amb el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, amb el de l'executiu espanyol, Mariano Rajoy, i ha assenyalat que potser els convidaria a sopar, però que en tot cas els diria que "hi ha prou base per arribar a parlar". Soler els encoratjaria a "fer passos a partir del diàleg" i a "trobar solucions, que sempre vol dir cedir una mica". "I com a creient, ho encomanaria a Déu, però tenint present la frase 'A dios rogando y con el mazo dando'", ha conclòs.  Sobre el manifest que van signar 400 capellans a favor del referèndum de l'1 d'octubre, Soler ha afirmat que també són ciutadans i que tenen dret a manifestar les seves posicions. "Demanar votar està en sintonia amb el que les enquestes diuen que vol la població; és ser solidaris amb el que diu la majoria de la població i la majoria dels cristins a les parròquies o moviments", ha afegit Soler, que ha destacat també que l'Església ha de ser "una casa oberta a tothom i on s'han de trobar bé tant els que pensen d'una manera com d'una altra".  Pel que fa a les càrregues policials de l'1 d'octubre, ha valorat que els monestirs de tradició benedictina es van posar d'acord “per primera vegada, i de moment l'única” per condemnar la violència i fer una crida a buscar camins de diàleg.  També se li ha demanat per la posició del Vaticà, i ha destacat que durant uns dies l''Osservatore Romano', diari oficiós de la Santa Seu, es va fer ressò a primera pàgina del conflicte català i va demanar diàleg.  Preguntat per la crisi humanitària a les fronteres europees, el pare de Montserrat ha demanat que "es deixin venir més” refugiats perquè "hi ha molta disponibilitat de l'Església" per ajudar. Soler ha reivindicat que els monestirs poden "acollir en un primer estadi" i "posar els seus béns i mitjans al servei" de les persones refugiades. També ha assenyalat que l'Església pot ajudar les persones que són víctimes dels conflictes i que es queden en el país d'origen.  Soler ha pronunciat al Barcelona Tribuna la conferència 'Els monestirs en l'Europa actual. Paràsits o artesans d'humanisme?'. L'abat de Montserrat ha defensat que els monestirs "no són paràsits que no aporten res a la societat del segle XXI, sinó uns espais on es fa un treball artesanal de restauració interior de les persones, de les que hi viuen o de les que s’hi atansen" i ha reivindicat que "contribueixen a la construcció d'una Europa centrada en les persones".

Summary: L'abat de Montserrat diu que no ha rebut cap proposta oficial de mediació però que els monestirs faciliten "relacions"


L'òpera s'estrenarà el 5 d'octubre de la mà de la soprano Pretty Yende i el tenor Javier Camarena ACN Barcelona.-El Gran Teatre del Liceu inaugurarà la nova temporada 2018/19 amb 'I puritani', la darrera òpera que va compondre Vincenzo Bellini abans de morir, amb només 33 anys. En aquesta ocasió però la directora d'escena irlandesa Annilese Miskimmon proposa una història d'amor que viatja de la Irlanda del Nord dels anys setanta fins a la Guerra Civil Anglesa del segle XVII, on la va situar inicialment Bellini. Es tracta d'una nova coproducció del coliseu barceloní amb la Welsh National Opera i la Danish National Opera que es representarà del 5 al 21 d'octubre sota la direcció de la irlandesa Annilese Miskimmon i la batuta de Christopher Franklin. Dues de les millors veus del 'bel canto', la soprano sud-africana Pretty Yende i el tenor mexicà Javier Camarena, seran els encarregats d'obrir temporada el 5 d'octubre. El dia abans, però, es farà una funció exclusiva pels menors de 35 anys que van poder adquirir les entrades per 15 euros gràcies a la iniciativa 'Liceu Under 35'. Una proposta que Miskimmon ha aplaudit tot assegurant que "serà un honor" perquè veu com "una tragèdia que la gent jove no vagi a l'òpera". Originalment 'I puritani' és una història d'amor que transcorre en plena Guerra Civil Anglesa entre la filla d'un líder dels puritans, Elvira, i el seu amant catòlic, Arturo. No obstant això, la producció que estrena ara el Liceu i que dirigeix Annilese Miskimmon fa un salt en el temps i trasllada l'acció a un escenari més coetani, el dels conflictes a Irlanda del Nord de 1973. La directora d'escena d'I puritani', Annilese Miskimmon, ha explicat que ella sempre ha estat "fascinada per Bellini" i pels "puritans" perquè ella ve "d'un context familiar bastant purità, d'Irlanda del Nord, on el cristianisme protestant continua sent una força molt ferma i molt potent en el segle XX". "A mi sempre em va fascinar aquesta història que és un xoc tipus 'Romeu i Julieta' en què tenim un tenor catòlic i una soprano que és puritana protestant", ha afegit tot detallant que sempre havia pensat que "si tenia l'ocasió, li agradaria plantejar-se aquesta obra des de la seva pròpia perspectiva, la de la Irlanda del Nord". En aquesta adaptació Miskimmon situa l'acció a Belfast al 1973, on Elvira, que és protestant, s'enamora d'Artur, que és un catòlic. Això no agrada gens a la seva família i "acaba portant a la noia a la bogeria i la fa viatjar 300 anys enrere ". Precisament, "300 anys és la quantitat de temps que hi ha hagut aquesta divisió a Irlanda del Nord entre catòlics i protestants", ha destacat la directora que ha fet broma assegurant que amb aquesta adaptació "t'estàs emportant dues òperes en una, un del 1973 i l'altra del 1653". Per tal de situar l'espectador, a l'inici de l'òpera es projecta un vídeo que explica la situació a la Irlanda del Nord durant els anys 70 i es fa un breu resum de la Guerra Civil anglesa. La soprano Pretty Yende s'ha mostrat "molt contenta" de poder participar en aquest muntatge i ha dit que "és un gran plaer tornar al Liceu". Yende ha assegurat que cantar Bellini sempre l'ha "emocionat" i que treballar amb Annilese Miskimmon ha estat "molt emocionant, molt intens i un repte perquè ja havia fet paper" però la directora l'ha "ajudat a tenir una mentalitat molt més oberta" i en "explorar el vessant psicològic del personatge d'Elvira i veure com la seva psicologia va canviant al llarg del temps". Per la seva banda, el tenor mexicà Javier Camarena ha explicat que "és una nova forma de veure la mateixa història dels puritans, donar-li un altre enfocament," i de "trobar els paral·lelismes entre aquests fets i el conflicte d'Irlanda". "Ha estat un moviment molt interessant", ha defensat Camarena tot assegurant que aquesta és una proposta "molt intel·ligent" que explica la història "sense canviar-la, senzillament li dona un nou enfocament". La soprano María José Moreno i el tenor Celso Albelo, que tornen al Liceu després dels seus darrers èxits a 'Lucia di Lammermoor' (2015) i a 'I Capuleti e i Montecchi' (2016) respectivament, s'alternaran en els rols protagonistes d'Elvira i Arturo. Els barítons Mariusz Kwiecień i Andrei Kymach s'alternaran en el paper de Riccardo mentre que Marko Mimica i Nicola Ulivieri ho faran com a Lord Giorgio. 'I puritani' ha esdevingut per al Liceu una òpera destinada a les grans inauguracions. Fa 157 anys el teatre patia el seu primer incendi i aquest títol de Bellini va ser l'escollit per reinaugurar el teatre un any més tard. Ara, en plena etapa de celebració del 20è aniversari de la segona reobertura de 1999, 'I puritani torna a obrir temporada'. La darrera vegada que es va poder veure aquesta òpera al teatre de La Rambla va ser el 15 de febrer de 2001, on s'ha representat 106 vegades.

Summary: El Liceu obre temporada amb un 'I puritani' que trasllada l'acció a la Irlanda del Nord dels anys setanta


L'empresa manresana de joieria Tous ha defensat a l'Audiència Nacional que la tècnica de farciment de joies que utilitza -l''electroforming'- no és un frau. L'advocat de la firma, Oscar Morales, ha afirmat després de la compareixença davant del titular del jutjat d'instrucció 1 de l'AN, Santiago Pedraz, que estan tranquils i ha destacat que l'Associació Espanyola de Joiers ha sortit en la seva defensa. En canvi, l'advocada de l'acusació popular -l'associació de consumidors de joieria cordovesa Consujoya-, Magdalena Entrenas, ha assegurat que és "absolutament il·legal". Entrenas ha explicat en una atenció als mitjans a la sortida que Tous ha reconegut que utilitza material no metàl·lic en l'interior de peces de plata de determinat volum però que ha argumentat que la legislació sobre metalls preciosos ho permet. "Addueixen que és per la tècnica de l''electroforming'", ha dit Entrenas, que ha afirmat que és una tècnica "absolutament il·legal". En canvi, segons ha explicat l'acusació popular, Tous ha negat que utilitzin el farciment de material metacrilat en les peces d'or i ha justificat utilitzar-lo en algunes de plata perquè si no és impossible fer peces de determinat volum perquè no tindrien estabilitat. Entrenas ha assegurat que el reglament sobre metalls preciosos només permet omplir "vaixella, canelobres, coberteries i òbviament això no són les arracades que ens posem o els ossos que ens pengem". "Es neguen a entendre que el que venen és bijuteria i ho volen fer passar per plata de primera llei", ha remarcat l'advocada de l'acusació. Al comunicat citat per Tous a la sortida, l'Associació Espanyola de Joiers afirma que "la legislació espanyola permet la fabricació d'objectes amb metalls preciosos amb tals farcits per conferir estabilitat en objectes fabricats amb metalls preciosos" i que "en cap cas el farcit minimitza o redueix la llei de l'aliatge, és a dir, una joia de plata pot portar aquest farcit i ser una joia de plata de primera llei". Entrenas també ha explicat que Tous ha recorregut la interlocutòria que inicia la investigació. Els representants legals de l'empresa manresana Tous i d'Applus Laboratories han declarat aquest dimecres durant prop d'una hora per presumptes delictes d'estafa continuada, falsedat documental, publicitat enganyosa i corrupció en particulars. La investigació s'ha desencadenat per la denúncia presentada a Còrdova per Consujoya. L'associació va fer analitzar peces de Tous adquirides a Còrdova i Màlaga a laboratoris d'anàlisi de metalls preciosos, que van detectar irregularitats en la composició de les joies. La fiscalia de l'Audiència Nacional s'ha fet càrrec del cas després que passés per la fiscalia de Còrdova, ja que el ministeri públic considera que podria afectar productes d'altres zones de l'Estat i de la Unió Europea.

Summary: Tous defensa que l'ús de la tècnica de farciment de joies no és frau mentre que l'acusació popular diu que és "il·legal"


El servei de Bicing comença la segona fase de desplegament amb una ampliació territorial que permetrà arribar a onze barris més, on s'instal·laran 22 noves estacions. L'increment més important serà als districtes d'Horta-Guinardó; Nou Barris, Sants-Montjuïc i Sant Martí. A més, se sumaran 75 estacions a la xarxa actual, a les zones on hi ha més demanda. La implantació es farà de manera progressiva durant els primers mesos de l'any. També es doblarà el nombre de bicicletes elèctriques previstes inicialment, de manera que, al final d’aquesta segona fase d'implementació, prevista pel març, el servei en tindrà 2.000. Els usos de la bicicleta elèctrica superen, de mitjana, els de la mecànica.

Summary: El Bicing s'amplia amb onze barris més i dobla les bicicletes elèctriques


El sistema universitari català lidera de forma destacada l’activitat de recerca al conjunt de l’Estat. Amb un 24% del total, Catalunya encapçala el percentatge de publicacions científiques indexades, una proporció molt superior al seu pes poblacional respecte a Espanya, que és d’un 16%. Són dades del darrer informe de l'Observatori IUNE, una iniciativa de l'aliança establerta entre les universitats Carlos III de Madrid, la Universitat Autònoma de Madrid, la Universitat Autònoma de Barcelona i la Pompeu Fabra. Per al secretari d’Universitats i Recerca, Arcadi Navarro, aquestes dades “són la conseqüència lògica d’una política consolidada al llarg dels anys que ha permès situar la recerca que es fa a Catalunya a nivells comparables a la dels països més avançats d’Europa”. Entre el 2005 i el 2015 el sistema universitari català va multiplicar per 2,3 el nombre de publicacions indexades, amb més de 15.100 i ha estat el territori que més ha incrementat la seva producció científica. Aquest fet ha propiciat, per exemple, que Catalunya hagi incrementat en un 22% la seva distància respecte a Madrid, que ocupa el segon lloc. Col·laboració internacional Les dades mostren també que Catalunya lidera, amb un 51%, el nombre de publicacions en col·laboració internacional. Un percentatge que se situa 7 punts per sobre de la mitjana de la resta de sistemes universitaris de l'Estat. En 10 anys, des del 2005, Catalunya ha incrementat en més de 10 punts aquestes publicacions, que eren del 40% el 2005. Pel que fa a les fetes en col·laboració nacional, Catalunya està en la mitjana de la resta de comunitats autònomes, amb un 32% del total de publicacions. En aquest àmbit, els Estats Units és el país més atractiu per a les universitats per treballar conjuntament en publicacions de recerca, seguit del Regne Unit, Alemanya, França i Itàlia. En valors absoluts, la Universitat de Barcelona (UB) i la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), junt amb la Universitat de València, són les que tenen un impacte més gran a l'Estat en funció de les cites rebudes. Tenint en compte, però, l'impacte relatiu (nombre de cites per professor), la Universitat Pompeu Fabra (UPF), la UAB i la UB encapçalen el rànquing. Captació de projectes competitius Catalunya se situa igualment al capdavant pel que fa a la captació de recursos competitius a l'Estat espanyol. El sistema universitari català és el que més projectes competitius aconsegueix del Pla Nacional, amb un 22%, i del 7è Programa Marc de la UE, amb un 31% el 2014. Les dades reflecteixen, a més, que Catalunya obté millors resultats en la captació de recursos per a l'R+D+I com més competitiva és la convocatòria. En aquest apartat, les universitats que més destaquen en l'obtenció de projectes europeus són la Universidad Politécnica de Madrid i la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), així com la UAB. Si es té en compte, però, el nombre de projectes per 100 professors els primers llocs del rànquing els ocupen la UPF, la UPC i la Universitat Rovira i Virgili (URV). Nombre de patents Pel que fa al nombre de patents concedides, Catalunya, amb 81 patents el 2013, es manté en tercera posició des del 2010. Malgrat tot, mentre que a l'Estat el nombre de patents ha augmentat 2,3 vegades en el període 2005-2014, a Catalunya l'increment ha estat de 2,7 i el nombre de patents representa el 2014 el 13% del total.

Summary: Les universitats catalanes lideren la recerca científica a l'Estat


L'alcaldessa accidental i líder dels comuns a Badalona, Aïda Llauradó, proposa mantenir l'alcaldia a partir del ple d'investidura d'aquest dimarts davant la manca d'acord entre PSC i Guanyem. Llauradó proposa que la seva sigui una "alcaldia provisional tècnica" per guanyar temps per negociar "i evitar que Albiol sigui alcalde". Des dels comuns asseguren que Llauradó només es mantindria en el càrrec fins que hi hagi acord entre les forces de progrés i es compromet a facilitar el relleu a un nou candidat de consens. Des del PSC no s'hi oposen i diuen que hi votarien a favor si té el suport de la resta de partits. Guanyem, en canvi, la descarta ja d'entrada i manté que només votarà Dolors Sabater.

Summary: Els comuns proposen mantenir Aïda Llauradó com a alcaldessa de Badalona


La Generalitat i el govern espanyol s'han compromès aquest dimecres a la tarda a continuar reunint-se per fer seguiment de l'Aeroport del Prat davant períodes més complicats com l'estiu passat. La delegada del govern espanyol, Teresa Cunillera, ha celebrat que el Prat hagi superat un estiu "complicat" davant les amenaces de vaga i imprevistos meteorològics i ha assegurat que ha estat gràcies a l'"esforç" d'administracions i personal de l'aeroport. "Volem que l'aeroport no només sigui bo sinó perfecte", ha assegurat la delegada del govern espanyol després de reunir-se amb el secretari d'Empresa i Competitivitat, Quim Ferrer, i el  director general de Transports i Mobilitat, Pere Padrosa. D'altra banda, Cunillera ha traslladat a Vueling que tindrà la col·laboració de les administracions però també li ha demanat "implicació" per resoldre els problemes que ha tingut aquest estiu. La Generalitat i el govern espanyol s'emplacen a treballar junts per fer un Aeroport del Prat "perfecte" Els representants de les dues administracions s'han reunit aquesta tarda per fer balanç de la campanya d'estiu. Cunillera ha assegurat que davant de qualsevol "disfunció" o problemes que puguin sorgir a l'Aeroport repetiran la trobada "les vegades que faci falta". La delegada del govern ha explicat que l'Aeroport del Prat ha afrontat un estiu "complicat" però l'ha superat "satisfactòriament" després de les amenaces de vagues, les protestes dels controladors estrangers o les inclemències meteorològiques, entre d'altres. Segons la delegada del govern espanyol, són factors "imprevisibles" que les administracions no poden controlar però aquests inconvenients s'han pogut superar gràcies a "l'empenta i col·laboració" del personal que treballa a l'Aeroport. Sobre els problemes de la companyia Vueling i la seva demanda a Aena i Enaire per buscar una solució a la congestió aèria, Cunillera ha deixat clar que tindran el suport de les administracions però alhora li ha reclamat la màxima "implicació" per millorar el seu servei. "Vueling sap perfectament el nostre compromís perquè no hi hagi cap problema. Esperem la mateixa col·laboració", ha subratllat Cunillera. De cara a les setmanes de Nadal, Cunillera ha assegurat que es posaran "tots els mitjans" per tenir uns bons índex de puntualitat a l'aeroport i ha destacat les millores que s'han introduït en els darrers mesos en les màquines dels passaports d'entrada i sortida després de canviar l'ample de banda i incrementar el nombre de lectures per segon.


Un pilot d'ultralleuger ha resultat ferit lleu aquest dimecres en estavellar-se l'aparell que conduïa quan feia la maniobra d'aterratge a l'aeròdrom d'Alp (Cerdanya), segons han informat els Mossos d'Esquadra. El cos policial ha indicat que el sinistre ha tingut lloc cap a dos quarts d'una del migdia i l'aparell ha quedat força malmès. Ara, la Unitat Tècnica de Seguretat Aèria dels Mossos d'Esquadra ha obert una investigació per determinar quines han estat les causes de l'accident.

Summary: Un pilot d'ultralleuger resulta ferit lleu en estavellar-se l'aparell quan aterrava a Alp


L'Oficina de Recepció de Denúncies de la Barceloneta ha gestionat 1.282 atestats des que va entrar en funcionament el 2 de juny i fins al 5 d'octubre. La majoria d'aquests, concretament 886 (69%), han estat relacionats amb furts; també s'han denunciat pèrdua d'objectes, robatoris i furts de vehicles. Aquest equipament, situat al número 32 del Passeig Joan de Borbó, és la primera oficina conjunta a la ciutat dels Mossos d'Esquadra i la Guàrdia Urbana de Barcelona i té l'objectiu d'atendre peticions, demandes d'informació, assessorament i recepció de denúncies. L'orientació bàsica d'aquesta oficina és recollir denúncies per fets comuns i de baixa complexitat, ja que Ciutat Vella ja disposa de dues oficines principals tant de Mossos com de Guàrdia Urbana. Tot i que els Mossos i la Guàrdia Urbana depenen de dues administracions diferents, dos agents de cada cos treballen de forma coordinada a l'oficina i atenen la ciutadania sense fer triatge dels casos per raó de competència amb l'objectiu d'assolir la màxima eficiència. Durant els mesos d'estiu, l'oficina ha funcionat de forma permanent, les 24 hores del dia de dilluns a diumenge. Actualment, l'horari d'atenció és de les 9 del matí a les 9 del vespre.   Les obres de rehabilitació de l'oficina conjunta van suposar una inversió d'aproximadament 900.000 euros. L'edifici disposa d'una superfície construïda de 664 metres quadrats distribuïda en planta soterrani, planta baixa i quatre plantes. A la planta baixa, en un espai d'aproximadament 119 metres quadrats, s'ubica l'Oficina conjunta de Recepció de Denúncies i l'espai de retenció; a la primera planta, hi ha una sala d'informació i de reunions per al personal i l'espai destinat al Grup de Platges; a la resta de plantes estan ubicades les oficines, la zona de descans, els vestidors i els serveis de manteniment i instal·lacions.

Summary: L'Oficina conjunta dels Mossos i la Guàrdia Urbana a la Barceloneta ha gestionat més de 1.200 denúncies en quatre mesos


El tribunal rebaixa les penes a Daniel Osácar i Gemma Montull ACN Madrid.-El Tribunal Suprem ha confirmat la condemna de l’Audiència de Barcelona a 9 anys i 8 mesos de presó i multa de 4,1 milions d’euros al que va ser màxim responsable del Palau de la Música, Fèlix Millet, i a 7 anys i 6 mesos de presó i multa de 2,9 milions d’euros al també exresponsable de l’entitat Jordi Montull. Els magistrats ratifiquen també que tots dos hauran de retornar al Palau 23 milions d’euros que van desviar en benefici propi. A més, el Suprem també confirma el comís de 6,6 milions d’euros a l’antiga Convergència Democràtica de Catalunya (CDC) pel que considera guanys obtinguts per tràfic d’influències. Per contra, rebaixa la pena a l'extresorer de CDC Daniel Osàcar, a qui absol de tràfic d'influències, i a Gemma Montull. La sentència, de 440 pàgines, introdueix algunes variacions respecte a la que va dictar l’Audiència de Barcelona el 29 de desembre del 2017. Rebaixa sis mesos la pena de l’exresponsable financera de l’entitat, Gemma Montull, que va ser condemnada a 4 anys i 6 mesos de presó i que ara haurà de complir una condemna de 4 anys. Haurà de pagar igualment una multa de 2,6 milions d’euros pel delicte de blanqueig de capitals. El Suprem també rebaixa la condemna a l’extresorer de CDC Daniel Osácar, a qui absolen del delicte de tràfic d’influències. Osácar va ser sentenciat a 4 anys i 5 mesos de presó i ara, un cop exclosos els 11 mesos del tràfic d’influències, haurà de complir una condemna de 3 anys i 6 mesos. Haurà de pagar igualment una multa de 3,7 milions d’euros com a autor d’un delicte de blanqueig de capitals en concurs amb un delicte continuat de falsedat en document mercantil i un altre de falsedat comptable, amb l’atenuant de dilació extraordinària i indeguda en la tramitació del procediment.  El Suprem absol Osácar del delicte de tràfic d’influències perquè “no consta acreditat” que l’empresa Ferovial pagués una comissió a canvi de l’adjudicació d’obra pública mentre ell era tresorer de CDC, malgrat que la sentència sí que considera provat que aquesta empresa va fer arribar abans diners a CDC a canvi de concessions. El Suprem també modifica la distribució del cost del procés que han de pagar els condemnats. Ho fa en funció del nombre de delictes i dins de cada delicte en funció del nombre d’acusats. A més estableix que el límit de la responsabilitat civil a títol lucratiu de la dona de Millet per les despeses del casament de la filla de Millet, que es va pagar amb diners de l’entitat, és  de 4,7 milions d’euros.  Manté la resta de condemnes El Suprem manté la resta de condemnes establertes per l’Audiència de Barcelona- Són 2 anys per a l’advocat Raimón Bergós; 1 any i 9 mesos per a l’advocat Santiago Llopart, i 8 mesos per a l’assessor fiscal Edmundo Quintana.

Summary: El Suprem confirma les condemnes a Millet, Montull i CDC pel 'cas Palau'


El jutjat de guàrdia de Girona ha enviat a presó dos joves de 21 i 22 anys per agredir i robar el mòbil a un noi. Els fets van passar el 20 d'octubre pels volts de dos quarts de dues de la matinada. La víctima anava cap a casa seva escoltant música quan a l'altura de la plaça Assumpció va notar com algú l'agafava per l'espatlla i el retenia. Quan es va girar va veure un noi, acompanyat de quatre joves més, que li demanava el telèfon mòbil. Un d'ells el va agafar pel coll per immobilitzar-lo mentre un altre el va començar a colpejar amb violència fins a provocar-li pèrdues de consciència. Els agressors van marxar quan van aconseguir el telèfon.  La investigació iniciada pels Mossos d'Esquadra va permetre identificar-ne els autors i el 23 d'octubre una patrulla de seguretat ciutadana els va localitzar i detenir a la mateixa plaça on s'havien produït els fets. La investigació continua oberta i no es descarten més detencions.  Els arrestats, que tenen diversos antecedents, van passar a disposició judicial l'endemà i el jutge va decretar el seu ingrés a presó.

Summary: Ingressen a presó dos joves per agredir i robar el mòbil a un noi a Girona


Els Mossos d'Esquadra han confirmat a l'ACN que han incorporat una tanqueta amb canons d'aigua al dispositiu de seguretat per prevenir aldarulls en el marc de la manifestació dels CDR a Barcelona aquest dimecres al vespre. Fonts del cos de seguretat esperen que no calgui utilitzar aquest instrument, però alerten que està a punt per fer-lo servir si cal. Des de les set de la tarda, milers de persones es concentren a l'entorn del carrer Marina com una nova mostra de rebuig del col·lectiu independentista a la sentència del Tribunal Suprem contra els líders polítics i socials del procés sobiranista. Ahir hi va haver centenars de barricades enceses en el marc dels enfrontaments de manifestants i policia.

Summary: Els Mossos incorporen una tanqueta amb canons d'aigua al dispositiu de seguretat per la manifestació de Barcelona


La ministra de Política Territorial i Funció Pública, Meritxell Batet, ha dit que "veuria amb bons ulls que el jutge acostés els polítics presos" a Catalunya però ha recordat que la decisió està en mans del jutge i no de l'executiu espanyol. En una entrevista que aquest diumenge publicarà en paper 'El Periódico', Batet ha considerat que cal esperar per veure "com evoluciona la política catalana, i si el Govern assumeix que no pot actuar al marge de la llei" abans de platejar indultar-los en cas de ser condemnats. De fet, la ministra ha assegurat que un referèndum d'autodeterminació no permetria resoldre el "conflicte" català. "No es tracta de desempatar en una votació, sinó de trobar una solució de consens en la que una immensa majoria de la societat se senti identificada", ha defensat. Per aquesta raó, Batet ha dit que les forces polítiques tenen la responsabilitat d'arribar a un acord en el qual "tots renunciarem a coses". "Ningú estarà satisfet al 100%", ha conclòs.

Summary: Batet: "Veuria amb bons ulls que el jutge acostés els polítics presos"


El conseller d'Interior, Joaquim Forn, ha volgut aclarir aquest dimecres que quan un policia belga va preguntar informalment la primavera del 2016 a un sergent dels Mossos d'Esquadra si tenia informació sobre Abdelbaki Es Saty, el policia català li va respondre que el tenien "domiciliat" a Ripoll, però no pas que hi visqués. D'aquesta manera, ha reiterat que no tenien més informació sobre ell, i menys encara sobre la seva possible perillositat. Forn ho ha dit després de la reunió de la Junta Local de Seguretat de Sant Sadurní d'Anoia (Alt Penedès), prop d'on va ser abatut el conductor de la furgoneta de la Rambla, on ha afirmat que els protocols de prevenció i reacció posteriors als atemptats "van funcionar" i van demostrar la importància de la policia de proximitat, que està "preparada" per afrontar reptes com el d'abatre un terrorista fugit. Per això, ha volgut agrair la feina dels cossos de seguretat, en una reunió on també hi eren presents la Guàrdia Civil i la policia espanyola. A banda de reiterar que no tenien cap informació prèvia rellevant sobre l'imam, el conseller no ha volgut confirmar cap de les últimes possibles novetats sobre la investigació. Forn ha dit que no confirmaran ni desmentiran informacions periodístiques, i només informaran sobre avenços de la investigació quan estiguin confirmats i es puguin explicar sense perjudicar la investigació mateixa.

Summary: Forn aclareix que quan Bèlgica va preguntar per l'imam el mosso va respondre que estava domiciliat a Ripoll


L'Ajuntament de Barcelona ha lliurat els 167 habitatges dels tres blocs que corresponen a la tercera fase de remodelació de les antigues cases barates del Bon Pastor, al districte de Sant Andreu, pisos que es destinen als afectats urbanístics d'aquesta mateixa remodelació. Els tres edificis construïts tenen respectivament 60, 61 i 46 habitatges. Són pisos de quatre, de tres –la majoria-, de dos i en un cas d'una habitació construïts "amb criteris de sostenibilitat i d'estalvi energètic", segons ha informat l'Ajuntament en un comunicat, seguint el model de les promocions del Patronat Municipal de l'Habitatge de Barcelona (PMHB).  A banda de la construcció dels nous blocs de pisos, l'Ajuntament de Barcelona ha acompanyat tota aquesta transformació del barri del Bon Pastor amb una intervenció de millora en l'espai públic, és a dir, ha ampliat les zones de vianants, que han passat a ser prioritaris davant dels usuaris del vehicle privat i de zones verdes. S'han creat noves zones de vianants, s'hi ha instal·lat jocs infantils i àrees d'exercici també per a la gent gran, s'han eliminat les xarxes aèries de serveis per substituir-les per xarxes canalitzades soterrades (telèfon, electricitat, etc). També han desaparegut les barreres arquitectòniques, i s'han implantat sistemes més eficients de reg i d'il·luminació així com la recollida pneumàtica de residus. L'àmbit d'actuació d'aquesta tercera fase ha estat de 16.563 metres quadrats. La quarta fase, cinc blocs de pisos més L'actuació que el Patronat Municipal de l'Habitatge de Barcelona (PMHB) està duent a terme al Bon Pastor consta de cinc fases. Els 152 habitatges corresponents a la primera fase es van lliurar l'any 2006, i els 190 corresponents a la segona, al 2010.  En la quarta fase, que es troba en fase de redacció dels projectes bàsics de construcció, es preveu edificar cinc blocs de pisos, que sumaran un total de 245 habitatges més. En total, per tant, al barri del Bon Pastor s'hauran construït 754 pisos de diferents tipologies, però tots ells d'entre 60 i 90 metres quadrats, i en edificis dotats també de places d'aparcament soterrani.

Summary: L'Ajuntament de Barcelona lliura 167 habitatges del pla de remodelació de les cases barates del Bon Pastor


‘Une Catalogne Indépendante? Geopolítica i Guerra Civil (1936-1939)’ és el títol de l’exposició del Memorial Democràtic que explica com, durant la Guerra Civil, alguns països europeus van tenir sobre la taula la possibilitat que Catalunya proclamés la independència. A partir de retalls de premsa i cartes entre la diplomàcia de l’època, es pot veure com alguns estats, com França, van apostar per un hipotètic estat català moguts per interessos geopolítics. Tot i això, l’historiador Arnau Gonzàlez, comissari de la mostra, matisa que aquesta percepció no es corresponia amb el context intern de Catalunya, on els partidaris d’una secessió eren una minoria. “L’exposició no està pensada en clau de present ni per donar legitimitats històriques”, ha aclarit el comissari, que porta més de vuit anys estudiant el tema.  L’exposició, que es podrà visitar fins el 2 de març, se centra en la geopolítica europea posterior a la Primera Guerra Mundial, coincidint amb període convuls de sorgiment de nous estats i auge de totalitarismes. En aquest context, l’inici de la Guerra Civil espanyola va posar en joc els interessos de les potències europees, i la situació geogràfica de Catalunya va donar-li un pes molt destacat. Arnau Gonzàlez remarca la “importància geopolítica” que tenia per França, davant l’amenaça que Franco guanyés la guerra i el territori francès quedés envoltat pel feixisme. “França va especular durant tota la guerra sobre una intervenció militar a Catalunya, però no es van atrevir”, ha apuntat l’historiador. Aquestes possibilitats es van refredar amb el suport de la URSS al bàndol republicà, que va ser vist amb temor per França i el Regne Unit i va despertar una “preocupació real” a Hitler i Mussolini. L’exposició mostra un ampli recull de la correspondència entre ambaixadors i consols establerts a Catalunya, que consideraven com un territori autònom i en donaven una imatge de modernitat. Això es complementa amb diferents materials fotogràfics i audiovisuals, juntament amb premsa internacional del ‘The New York Times’ o ‘Le Figaro’, entre d’altres. Finalment, però, la resposta a per què no es va produir la independència de Catalunya la trobem en la complexitat interna de la Guerra Civil. Tot i que el 1936 el territori tenia una “independència de facto” sota control anarquista, la Generalitat encapçalada per Lluís Companys no va voler anar més enllà. Entre els sectors catalanistes predominava una idea federal d’Espanya i la secessió era una opció minoritària. En definitiva, es tracta d’una mirada a uns fets que no es van produir, com demostra una nota diplomàtica que no es va enviar sobre un possible cop d’estat de la Generalitat contra el govern de la República. Segons González, “la història són els fets consumats, però també totes les seves alternatives”. Amb aquesta exposició, el Memorial Democràtic pretén “ampliar el focus” i afegir una mirada externa sobre l’anomenada “qüestió catalana”. La visita es tanca amb una cita d’un periodista polonès que l’estiu del 1936 afirmava: “la qüestió catalana ja no existeix, perquè a la nova classe obrera li és aliena”. I la mostra acaba dient: “el futur dirà”.

Summary: Una exposició del Memorial Democràtic revela com entre 1936 i 1939 alguns països van creure en una Catalunya independent


El regidor d'Arquitectura, Paisatge Urbà i Patrimoni de Barcelona, Daniel Mòdol, ha acusat l'executiu de CiU d'haver ignorat els informes tècnics que desaconsellaven l'actual projecte de Glòries. "Aquesta obra nosaltres ja sabíem que seria un fracàs, però la tirarem endavant tot i que és una decisió mal presa. I costarà 10 vegades més del que estava previst", ha etzibat Mòdol, que va ser un dels redactors del primer projecte sobre Glòries, estimat en 10 MEUR davant dels 60 de l'adjudicació actual. Per la seva part, la tinenta d'alcaldia d'Ecologia, Urbanisme i Mobilitat, Janet Sanz, no ha descartat rescindir el contracte amb les constructores, però ha insistit que la decisió no està presa encara perquè l'informe jurídic que ho ha de determinar encara no està acabat. (Aquesta notícia actualitza l'anterior perquè s'afegeix una petició del Grup Demòcrata posterior al debat) Una proposició de Ciutadans sobre les obres de Glòries ha donat peu a un tens debat al ple de l'Ajuntament quan el regidor del PSC Daniel Mòdol ha recriminat a l'anterior govern que adjudiqués aquesta obra obviant els estudis tècnics que la desaconsellaven i que ja advertien que hi hauria sobrecostos tenint en compte que hi ha problemes amb els túnels ferroviaris des de 1989.  "Em vaig reunir amb Antoni Vives per explicar-li que això que està passant passaria, i tot i així no em va fer cas i es va fer populisme prometent una plaça plana amb una obra que no aporta res a la ciutat perquè no millora la mobilitat", ha remarcat fent referència a l'extinent d'alcalde i expresident de Barcelona Regional.  Mòdol ha demanat responsabilitats polítiques i precisament ha acusat l'anterior govern d'haver prioritzat la política per davant de la vessant tècnica. "Gràcies a això tenim el nyap de Glòries i de la pavimentació de la Diagonal, i podríem parlar dels informes tècnics de la casa sobre aquestes obres", ha insinuat.  Ha explicat després que tots els riscos de fer passar el túnel per sota de les vies eren evidents i estaven descrits, motiu pel qual des de Bimsa ja s'havia descartat aquest projecte. Tirar-lo endavant, al seu parer, era arriscar-se a un sobrecost important, com el que s'està produint. De tota manera, el regidor ha demanat no atacar l'empresa pública ni tampoc les constructores, perquè el projecte és "impecable"  Precisament, Mòdol va ser un dels autors del projecte de Glòries que va ser descartat, i que preveia fer passar el túnel per sobre de les vies, el que generava un cert desnivell a la superfície.  Janet Sanz: "No volem una Sagrera 2" La tinenta d'alcaldia Janet Sanz ha explicat que l'informe jurídic que ha encarregat l'Ajuntament per decidir què fer amb les obres de Glòries encara no està acabat i, per tant, encara no s'ha pres la decisió sobre si s'ha de rescindir el contracte pels endarreriments i el sobrecost que està generant l'obra. "No hem anat a concretar res amb ningú perquè no tenim l'informe jurídic", ha dit. En tot cas, ha garantit que el principi que guiarà l'actuació municipal és "l'estricte compliment del contracte", però ja ha advertit que aquest cas "no es pot convertir en una Sagrera 2", amb unes obres aturades des de fa tres anys sense que s'hagi decidit res al respecte. "Volem evitar que això passi amb Glòries i en base al que puguem fer jurídicament serem responsables", ha insistit. En aquest sentit, ja ha advertit que l'Ajuntament no es planteja un sobrecost superior al 19%, que és el percentatge que l'auditoria del consistori ha determinat com a justificat.  Investigació interna La proposició de Cs, aprovada per unanimitat, reclama que es realitzi una investigació interna específica sobre el procés d'adjudicació de les obres de la plaça de Les Glòries amb l'objectiu de clarificar si va existir alguna irregularitat en la mateixa. De fet, l'Ajuntament ja va obrir un expedient intern quan es va conèixer que el jutge investigava aquesta adjudicació en el marc del cas 3% que afecta a l'antiga CDC.  La líder de Ciutadans, Carina Mejías, ha demanat al govern que "no es rendeixi als xantatges de les empreses" i ha rebutjat la paralització de les obres. També ha reclamat arribar fins al final per saber si va produir-se pagament de comissions.   En aquest sentit, el regidor del PDeCAT Jordi Martí ha assegurat que l'adjudicació es va fer amb el "màxim rigor i dintre de l'absoluta legalitat". "Com tot el que ha fet Bimsa abans i ara", ha afegit. També ha subratllat que els informes que hi ha fins ara atribueixen els sobrecostos i endarreriments a raons purament tècniques. També ha replicat a Mòdol que les seves opinions sobre aquesta qüestió s'han de relativitzar perquè ell és "art i part" en el moment que va cobrar per redactar un projecte per a Glòries. El regidor d'ERC Jordi Coronas també ha reclamat a l'executiu que no prengui decisions "unilaterals" i ha preguntat si és cert que s'aturaran les obres i que "deixaran la ciutat potes enlaire".  Per la seva part, el president del grup del PPC, Alberto Fernández Díaz, ha demanat arribar fins al final en la investigació sobre Glòries.  La regidora de la CUP Maria José Lecha ha demanat que s'assumeixin responsabilitats per part del redactor del projecte però també per part del govern que el va assumir "per pur electoralisme", en referència a l'antiga CiU. "Esperem que només fos això", ha dit al·ludint a les investigacions del cas 3%.  Lecha ha preguntat si l'adjudicació es va acordar als despatxos de CiU a canvi del 4,5% de comissió, com s'ha apuntat durant el judici del cas Palau. El Grup Demòcrata demana els estudis que cita Mòdol Després del debat al ple, el Grup Demòcrata ha presentat un prec dirigit al govern municipal en què li reclama que li enviï els informes sobre la viabilitat del projecte del túnel de Glòries que ha citat el regidor Daniel Mòdol. El PDeCAT està convençut que no existeixen.

Summary: ACTUALIZACIÓ:El govern de Barcelona acusa l'antiga CiU d'haver ignorat els informes tècnics que desaconsellaven el projecte de Glòries


Cs, PSC, CatECP i PPC han acusat les forces independentistes de posar en perill el retorn del 20% de la paga extraordinària del desembre del 2012 en forçar la retirada de la votació per validar el decret que l'havia de permetre. Així ho han expressat en l'inici del ple del Parlament, on JxCAT, ERC i la CUP han defensat que hi ha temps fins el 26 d'abril per fer aquesta validació. El ple del Parlament d'aquest dijous contemplava en l'ordre del dia la votació del decret llei sobre la paga extra i un segon sobre la pròrroga pressupostària però tots dos punts han caigut a petició de les forces independentistes en considerar que no es complia el reglament perquè el govern espanyol havia informat que no vindria a defensar-los. Cs, PSC, CatECP i PPC han mostrat la seva oposició a aquesta decisió però les tres forces independentistes l'han defensat per tal de garantir que la seva validació es fa complint totes les disposicions reglamentàries i per això han demanat informe als lletrats.

Summary: Cs, PSC, CatECP i PPC acusen els independentistes de posar en perill el retorn de la paga extra del 2012


En Comú Podem revalida la victòria a Catalunya mantenint els 12 escons malgrat retrocedir en 81.354 vots i ERC consolida el segon lloc repetint els 9 escons i incrementant els vots en 27.512, amb el 100% escrutat. L’únic canvi en escons respecte el resultat del 20-D és l’escó que guanya el PP en detriment del PSC a Lleida. Així doncs, el PSC es queda amb 7, perdent 32.241 vots, i el PP obté 6 representants. CDC aguanta amb 8 i C’s amb 5, tot i que tots dos pateixen una davallada de vots, 85.414 i 112.427 respectivament. En canvi, el PP és el partit que més en guanya, concretament 44.268. ERC guanya per primera vegada en unes eleccions espanyoles a Girona i Lleida, arrabassant la primera posició a CDC, mentre que Barcelona i Tarragona es mantenen de color lila. Pel que fa al rànquing de posicions, CDC passa de quart a tercer superant el PSC i el PP deixa de ser l’últim a Catalunya situant-se per davant de C’s. Pel que fa la participació d'aquest diumenge, ha estat del 65,61% (3.486.069 votants), el que representa 3,2 punts menys que el 20-D. D'aquesta manera, l'abstenció ha pujat fins al 34,39%. D'altra banda, els vots nuls han representat el 0,67% i els vots en blanc són el 0,84%.

Summary: ECP manté 12 escons tot i perdre 81.354 vots mentre que ERC i PPC són els únics que pugen en vots, amb el 100% escrutat


El Banc dels Aliments de Lleida ha estrenat noves instal·lacions al polígon Neoparc de la capital del Segrià. La nau, de poc més de 800 metres quadrats, permet incrementar un 30% la capacitat d'emmagatzematge respecte la que tenien fins ara al polígon del Segre. Des de Lleida es distribueixen aliments per atendre més de 27.000 usuaris al conjunt de la demarcació, una xifra que no disminueix malgrat que es redueixin les xifres de l'atur, segons ha assegurat el president de l'entitat, Joan Saura. Aquest dijous s'ha signat el conveni pel qual la Paeria cedeix l'ús del nou magatzem al Banc dels Aliments. L'Ajuntament de Lleida paga un lloguer de 23.230 euros l'any per les instal·lacions. Saura ha insistit que la xifra de persones que reben suport del Banc dels Aliments s'ha estabilitzat en un context de precarització de la pobresa. Segons el president de l'entitat a Lleida, la qualitat de l'ocupació que es crea -amb sous baixos i alta temporalitat- no és suficient per garantir que els qui troben una feina puguin tirar endavant els seus projectes de vida sense necessitat d'ajuda externa. D'altra banda, Saura ha comentat que ara mateix els aliments estan arribant amb regularitat des de la Unió Europea i ha destacat també la gran solidaritat de la ciutadania de Lleida en les diferents campanyes del Gran Recapte. En aquest sentit, ha afegit que cada vegada hi ha més sensibilització per garantir que els aliments responguin a les necessitats d'uns perfils concrets, per exemple, a resoldre problemes d'alimentació infantil o per a famílies amb problemes de pobresa energètica. Tant el president del Banc dels Aliments de Lleida com l'alcalde de Lleida, Àngel Ros, han destacat que la tasca de l'entitat va més enllà del repartiment de menjar i és un instrument de "cohesió social". Ros ha remarcat que les dades que apunten a una recuperació econòmica s'han de traduir ara en una "recuperació social". "Hi ha una caiguda de l'atur però encara no arriba als nivells d'abans de la crisi, on pràcticament teníem un atur tècnic; la recuperació real és quan puguem parlar de recuperació econòmica i també social, que vol dir que a més de fer créixer el PIB fem créixer l'economia de forma que es creï ocupació sense fractura social", ha dit. Les noves instal·lacions del Banc dels Aliments de Lleida estan situades al Polígon Neoparc de Lleida, al número 3 del carrer Vilanova de la Barca. D'entrada ja han permès incrementar de 380 a 450 el número de palets que poden emmagatzemar  i l'objectiu és arribar a superar els 600. També tenen més capacitat per guardar aliments en fresc (de 10 a 15 palets) i esperen comptar properament amb una cambra congeladora.

Summary: El Banc dels Aliments estrena un magatzem més gran al polígon Neoparc de Lleida per atendre més de 27.000 usuaris


Vueling i el Centre d’Estudis Superiors de l’Aviació (Cesda) amb seu a Reus han signat aquest dilluns un conveni de col·laboració amb l’objectiu de formar pilots d’aviació comercial perquè s’incorporin a la companyia aèria. El conveni, de cinc anys de durada, formarà 16 joves en la primera promoció i, a partir de la segona, es preveu que puguin ser entre 20 i 40, segons ha detallat el responsable d’entrenament de tripulacions de Vueling, Alberto Hernández. L’Ajuntament de Reus i la Generalitat col·laboren en el projecte, que farà servir els aeroports de Reus i de Lleida-Alguaire com a lloc de pràctiques. La formació dura dos anys i s’adreça a joves de més de 21 anys -preferentment, amb estudis universitaris-.

Summary: L'escola d'aviació de Reus formarà un centenar de pilots per a la companyia Vueling


El PPC ha amenaçat de denunciar el tercer grau penitenciari concedit als líders independentistes condemnats pel referèndum de l'1 d'octubre de 2017. El partit s'ha reivindicat a Twitter com a "garant i defensor de l'estat de dret" i ha advertit que investigarà si aquests presos han rebut "tracte de privilegi". "Si fos així, ho denunciarem davant de la justícia", han garantit els populars. Carme Forcadell, Dolors Bassa, Jordi Sànchez, Jordi Cuixart, Oriol Junqueras, Raül Romeva, Jordi Turull i Josep Rull gaudeixen des d'aquest divendres del tercer grau penitenciari, que els permet passar el cap de setmana fora de la presó i només anar-hi a dormir entre setmana.

Summary: El PPC amenaça de denunciar la sortida dels líders independentistes de presó si veu que han rebut "tracte de privilegi"


El president de la Generalitat avança que s'informarà les cancelleries europees de l'actuació del Ministeri "contra una idea" ACN Barcelona.-El president de la Generalitat, Quim Torra, ha demanat la dimissió del ministre d'Afers Exteriors, Josep Borrell, pel que ha anomenat "Borrellgate" en referència a l'espionatge del govern espanyol als delegats de la Generalitat a Londres, Ginebra i Berlín. En el marc de la sessió de control, Torra ha denunciat que les "clavegueres de l'Estat estan col·lapsades" i ha assegurat que "s'han passat de frenada" amb un fet que ha qualificat de "gravíssim". En aquest context, el president Torra es reunirà aquest matí al Parlament amb el vicepresident, Pere Aragonès, el conseller d'Acció Exterior, Alfred Bosch, i la consellera de la Presidència, Meritxell Budó, per acordar les conseqüències de "l'escàndol". Torra ja ha avançat que s'informarà les cancelleries europees de l'actuació del ministeri "contra una idea".  (Aquesta notícia incorpora informació sobre el resultat de la reunió entre el president Torra, el vicepresident Aragonès i els consellers Bosch i Budó) El president català ha afirmat que la "repressió" està arribant a "un punt intolerable" i ha denunciat que el ministeri liderat per Borrell ha espiat diputats i periodistes estrangers. Davant d'aquesta situació, el cap de l'executiu català ha assegurat que el Govern "no estarà quiet ni callat" . "Ja n'hi ha prou de perseguir delictes d'opinió en una presumpta democràcia", ha exclamat després de defensar que les actuacions del govern espanyol són en contra una idea perquè, segons Torra, "es persegueix gent que anaven a una convocatòria a parlar o defensar la independència". D'aquesta manera, en el marc de la sessió de control al Parlament, Torra ha reaccionat als informes que el ministeri de Borrell ha presentat al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) per demostrar la relació de l'activitat de les delegacions amb la causa independentista i demanar el tancament cautelar de les delegacions de Londres, Ginebra i Berlín.  En la reunió dels membres del Govern per analitzar la situació que s'ha celebrat al Parlament, l'executiu ha concretat que en les pròximes hores s'adreçarà als eurodiputats, a les cancelleries europees i internacionals una carta signada pel president i pel conseller Bosch denunciant aquests fets.  En un comunicat, el Govern també ha explicat que en la reunió s'ha acordat presentar al·legacions contra la petició de mesures cautelars del govern espanyol amb l'objectiu d'aturar l'activitat de les delegacions de la Generalitat a Berlín, Ginebra i Londres.  Així mateix, el Govern veu el cas d'espionatge un "pas més" en la "deriva repressiva" de l’estat espanyol i un "nou exemple de les formes autoritàries" d’un ministre que, segons recorden, ara vol ser el màxim responsable de la diplomàcia i la seguretat comuna europees.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Torra demana la dimissió de Borrell pel "Borrellgate" i denuncia que les "clavegueres de l'Estat estan col·lapsades"


Més de 650 'start ups' presenten projectes tecnològics "atrevits i trencadors" des d'aquest dilluns fins aquest dimecres al Four Years From Now (4YFN) al recinte de Montjuïc de la Fira de Barcelona. L'esdeveniment paral·lel al Mobile World Congress (MWC) arriba a la cinquena edició amb propostes que utilitzen realitat augmentada, intel·ligència artificial o tecnologia 'blockchain'. El director executiu del 4YFN, Esteban Redolfi, ha destacat aquest dimarts en declaracions a l'ACN que enguany el certamen demostra "la consolidació d'un esdeveniment que ha crescut de manera exponencial" –esperen superar els 20.000 visitants- i que cada cop aposta més per la "qualitat". Entre els expositors hi ha 'start ups' "molt joves" però també n'hi ha de consolidades: "Totes tenen en comú que tenen l'atreviment de presentar quelcom diferent i trencador en el sector en el qual estan", ha dit Redolfi.

Summary: Més de 650 'start ups' presenten projectes tecnològics "atrevits i trencadors" en la cinquena edició del 4YFN


Esquerra Republicana de Catalunya (ERC) manté el 'no' a una nova pròrroga de l'estat d'alarma després d'haver-se reunit amb el PSOE sense que s'hagin produït avenços. Segons fonts republicanes, la formació es mantindrà en el 'no' si no es produeixen canvis i el PSOE admet algunes de les peticions d'ERC per donar suport al decret. Els republicans insisteixen en acabar amb el "comandament únic", que la presa de decisions del desconfinament la pugui liderar la Generalitat i es "recuperin les competències". Les mateixes fonts han explicat que a les negociacions s'ha avançat en la possibilitat que el govern espanyol permeti als ajuntaments destinar el superàvit a iniciatives socials per combatre la crisi derivada de la covid-19. Segons els republicans el PSOE, però, no veuria amb bons ulls la proposta d'ERC d'oferir un permís retribuït per a les famílies per tal de garantir la conciliació. Fins ara el govern espanyol ha plantejat tant a ERC com a JxCat la possibilitat de prorrogar l'estat d'alarma durant un mes fins a finals de juny.  Segons ha publicat La Sexta, una altra possibilitat que planteja l'executiu de Pedro Sánchez és allargar l'estat d'alarma fins el 5 de juliol i que d'aquesta situació en quedin exclosos els territoris que haguessin superat les diferents fases del desconfinament.

Summary: ERC manté el 'no' a prorrogar l'estat d'alarma després de celebrar nous contactes amb el PSOE


La presidenta de CatECP al Parlament, Jéssica Albiach, considera "imprescindible tirar endavant els pressupostos" a Catalunya, però reclama un "gir social". En una entrevista al diari 'ARA', la líder dels comuns assegura que veu "predisposició per part del Govern" i es mostra "responsablement optimista" amb la possibilitat d'aprovar els comptes. "S'han de deslligar els pressupostos de les eleccions", defensa Albiach, que indica que demanen una pujada de l'IRPF pels que guanyen més de 120.000 euros l'any per recaptar entre 20 i 30 milions, i una modificació de l'impost de successions i dels mediambientals. Ara bé, també alerta que fins i tot si hi ha pressupostos, l'executiu de Quim Torra "haurà de plegar" si "continua sent inoperant".  La líder dels comuns rebutja a l'entrevista la convocatòria d'eleccions com a resposta a la sentència del judici per l'1-O. "Unes eleccions ens donaran la llibertat dels presos i les preses polítiques o un referèndum? Jo crec que no. Les eleccions han de vindre perquè el Govern és inoperant i no té un projecte compartit", afirma. Segons Albiach, "si Esquerra està demanant unes eleccions és perquè està mirant les enquestes".  A l'entrevista, la líder dels comuns també carrega contra ERC a nivell espanyol, a qui acusa de treballar amb "un cert curtterminisme". "ERC va tombar els pressupostos més socials de la democràcia i van provocar les eleccions. Ara, en canvi, estan fent de portaveu del PSOE i oferint-li suport a canvi d'un xec en blanc", afirma.

Summary: Albiach veu "imprescindible tirar endavant els pressupostos"


El municipi de Salt ha registrat una taxa d'atur del 13,87% durant el mes de juny, una xifra que no s'assolia des de fa deu anys, abans de la crisi econòmica. Segons ha informat el mateix ajuntament, durant el 2013 es va arribar a pics del 24% d'aturats i a partir d'aquell moment la situació s'ha anat recuperant poc a poc. Els treballadors d'entre 25 i 34 anys són un dels col·lectius que més feina ha trobat aquest últim mes i només un 12,24% de les persones segueix sense feina. Per contra, les persones d'entre 55 i 64 anys són dels que menys treballen ja que un 18,38% es troben a l'atur. Per altra banda, les persones que tenen els estudis secundaris obligatoris són els que els costa més trobar feina. De fet, un 44,20% dels aturats només tenen aquesta titulació. El nombre d'aturats a Salt ha disminuït fins a les xifres de fa deu anys i aquest juny ha registrat una taxa d'atur del 13,87%. Es tracta d'una xifra molt reduïda tenint en compte que el 2013 es van assolir pics del 23%. De tota manera, des d'aquell moment les dades han anat millorant progressivament fins a arribar a nivells previs a l'inici de la crisi econòmica. El col·lectiu de persones d'entre 25 i 34 anys és un dels que més fàcilment troba feina, ja que només un 12,24% d'ells està a l'atur. Per contra, les persones més propenses a la jubilació és un dels col·lectius que més els costa sortir de les llistes de l'atur. De fet, un 18,38% de les persones d'entre 55 i 64 que viuen al municipi no tenen feina. Precisament aquests dos col·lectius són els que han registrat davallades més importants en el nombre d'aturats en l'últim mes. Pel que fa al nivell d’estudis de les persones en situació d’atur al municipi, el gruix més important es troba entre els que tenen un nivell formatiu d’educació general/estudis secundaris, concretament en un 44,20%. Tot i això, aquest col·lectiu també continua la tendència a la baixa dels darrers anys. D’altra banda, pel que fa als sectors d’ocupació, tots ells també han reduït la taxa d’atur durant el darrer i, com és habitual per aquestes dates, és al sector serveis on es registra un major augment de l’ocupació. Tot i aquesta tendència, també és en aquest sector on a Salt hi ha un major atur registrat amb un total de 1.270 persones.

Summary: El nombre d'aturats a Salt torna a nivells de fa deu anys amb un 13,87% de desocupació


Les obres de modernització de la incineradora de Campdorà estaran enllestides el 2020. Els treballs es divideixen en dues fases i tenen un pressupost global de 27,3. La primera part de les obres, que costen 6,6 MEUR i es faran al llarg del 2017, inclouen l'enderroc parcial de la xemeneia i canviar els analitzadors de gasos que havien quedat obsolets. El regidor de Sostenibilitat, Eduard Berloso, ha detallat que actualitzar la incineradora és necessari per incrementar la capacitat de la planta perquè actualment no pot assumir entre un 10 i un 12% de les deixalles que es generen i que s'han d'enviar a l'abocador. Quan les obres estiguin acabades, Campdorà passarà de cremar 30.000 a unes 45.000 tones anuals. Un segon objectiu de les obres és reduir l'índex de contaminació. Mentre durin els treballs de la primera fase la planta estarà aturada tres mesos.   Alguns treballs ja han començat a finals del 2016 però el gruix de la primera fase del projecte per reformar la incineradora de Campdorà –que dóna servei a l'àrea urbana de Girona- es farà al llarg del 2017. Aquestes obres, amb un pressupost de 6,6 MEUR, tenen com a objectiu posar al dia les instal·lacions abans de desenvolupar la segona fase del projecte, que permetrà incrementar el volum de deixalles que es cremen, augmentar el rendiments energètics i el respecte al Medi Ambient. El director tècnic de la incineradora, Jordi Bardagí, ha recordat que la planta de Campdorà va quedar obsoleta per manca d'inversions. El motiu és que l'any 2000 estava previst enderrocar-la perquè s'havia de construir un gran complex de tractament de residus. "Com que aquesta planta havia d'anar a terra, es van deixar de fer les inversions necessàries i, quan es va descartar el projecte del nou complex, ja s'havien deixat de fer les actualitzacions que s'havien de fer any a any", ha explicat.  Per això, ressalta que les obres que han començat serviran per actualitzar unes instal·lacions que ja tenen més de 30 anys. La primera fase, pressupostada amb 6,6 MEUR i finançada per l'Agència de Residus de Catalunya, inclou l'enderroc parcial de la xemeneia. Segons Bardagí, això permetrà reduir l'impacte visual de la incineradora. A més, es tracta d'una xemeneia que no es fa servir des de l'any 1997. Altres treballs importants de la primera fase són la substitució dels analitzadors de gasos que hi ha a la xemeneia i que controla les emissions atmosfèriques de gasos. "Els que teníem estaven antiquats i se n'han posat de nous", detalla el director tècnic de la incineradora. També en aquesta primera fase, canviaran els refractaris i les graelles del forn i substituiran el rotor de la turbina. L'enginyer delegat per l'Ajuntament de Girona, Jordi Pons, ha explicat que la majoria de les obres es podran fer mentre la planta continua funcionant. Tot i això, al llarg del 2017 hauran d'aturar la incineradora durant tres mesos. L'Ajuntament de Girona està valorant les alternatives per tractar les deixalles durant la parada.  La segona fase de les obres, pressupostada amb uns 20 MEUR, començarà el 2018 i durarà un parell d'anys. La previsió és que tot estigui enllestit el 2020. L'obra més important serà canviar el cicle tèrmic, cosa que incidirà en el rendiment energètic de la pantà.  Un cop acabin els treballs, Campdorà podrà assumir el gruix deixalles que es generen a l'àrea urbana. Bardagí ha recordat que actualment no poden assumir entre un 10 i un 12% de les deixalles que es podrien cremar i les han de desviar directament a l'abocador. A partir del 2020, Campdorà tindrà capacitat per cremar-ne unes 45.000 tones anuals.


La direcció de Lidl i els treballadors han arribat a un acord sobre el pagament de les hores no treballades per la reducció d'horari de les botigues durant l'estat d'alarma i sobre els controls de seguretat als establiments, segons ha informat CCOO. Els empleats de la cadena de supermercat van fer una vaga el 4 de juny per denunciar que l'empresa no havia respectat les limitacions d'aforament, no els ha proporcionat els equips de protecció adients en plena pandèmia i també l'acusaven d'incomplir l'acord signat al principi de l'estat d'alarma, en què es comprometia a pagar les hores extres al 150%. Segons el sindicat, l'empresa i els representants de la plantilla han pactat reforçar les mesures preventives i higièniques, per controlar l'aforament de les botigues i per crear una comissió de seguiment 'covid' per gestionar els possibles brots. D'altra banda, s'ha arribat a un acord per gestionar les hores negatives, és a dir, les no treballades per la reducció de l'horari de les botigues durant l'estat d'alarma i per compensar la plantilla per l'esforç realitzat.

Summary: La direcció de Lidl i els treballadors tanquen un acord després de la vaga del 4 de juny


La instal·lació ha tingut un cost de 680.000 euros i és la 505 de Catalunya ACN Alfara de Carles.-L'Agència Catalana de l’Aigua (ACA) ha activat la depuradora d'Alfara de Carles (Baix Ebre). Aquesta planta, amb capacitat per tractar 115 metres cúbics al dia per a una població equivalent de 383 habitants, ha suposat una inversió de 680.000 euros. La depuradora és de tractament biològic amb procés de nitrificació amb fangs actius per aeració perllongada i retornarà les aigües sanejades al barranc del Llop. El funcionament de la instal·lació farà possible sanejar les aigües residuals generades pel municipi i contribuir a la millora qualitativa del riu Ebre. Amb l'entrada en servei de la depuradora d'Alfara de Carles, Catalunya disposa de 505 depuradores operatives, que garanteixen el sanejament de més del 97% de la població. La planta és la desena que es posa en servei a la comarca del Baix Ebre, juntament amb les depuradores de Tortosa-Roquetes, Deltebre, l'Ampolla, l'Aldea, l'Ametlla de Mar, el Perelló, Camarles, Marina Sant Jordi, i Benifallet.

Summary: L'ACA posa en servei la depuradora d'Alfara de Carles, la desena de la comarca del Baix Ebre


L'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha assegurat que "només el 35%" dels 800 pisos amb llicència d'Habitatges d'Ús Turístic (HUT) es destinen a apartaments. D'aquesta manera, l'alcaldessa treu ferro a l'impacte del turisme en el preu dels lloguers a la ciutat. De fet, Madrenas ha anunciat que la capital gironina és la ciutat catalana "amb un percentatge més alt de lloguers" i que, per tant, és la que "més s'acosta als estàndards europeus" sobre la relació entre pisos de propietat i pisos arrendats. En una entrevista a Catalunya Ràdio, Madrenas ha anunciat que manté la seva aposta per construir el nou hospital Josep Trueta a Domeny, tot i que ha assegurat que entendrà la decisió "amb rigor" que faci el Departament de Salut sobre la seva ubicació. L'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha relativitzat l'impacte que tenen els apartaments turístics en el preu del lloguer a la ciutat i, concretament, al Barri Vell. Madrenas ha assegurat que actualment hi ha uns 800 pisos al municipi que tenen una llicència d'Habitatge d'Ús Turístic (HUT). De tota manera, un estudi elaborat per la Universitat de Girona (UdG), apunta que de tots ells, "només un 35%" es destinen a finalitats turístiques. Madrenas ha explicat que això es deu al fet que molts propietaris van optar per registrar alguns pisos que no són apartaments turístics amb aquesta llicència "davant del temor d'aprovar una moratòria", tot i que finalment no s'ha adoptat cap restricció d'aquest tipus. Per aquest motiu, l'alcaldessa creu que els menys de 300 pisos turístics a la ciutat no poden influenciar de forma important en el preu del lloguer a la ciutat. "De 50.000 habitatges a la ciutat, si el problema del preus són 280 pisos, que algú m'ho expliqui", ha afegit Marta Madrenas. L'alcaldessa de Girona ha fet aquestes declaracions en una entrevista a Catalunya Ràdio aquest dimarts al migdia. En un programa especial que ha desplaçat l'equip del Catalunya Migdia fins a la capital gironina, Madrenas també ha avançat que Girona és la ciutat catalana "amb un percentatge més alt de lloguers". Segons l'alcaldessa, aquest és un fet "positiu", ja que acosta el municipi als "estàndards europeus" entre pisos en propietat i pisos de lloguer. Decisions "amb rigor" pel nou Trueta L'alcaldessa de Girona també ha defensat que el nou hospital Josep Trueta es construeixi "amb rigor". Per això ha afirmat que l'aposta del govern local pels terrenys de Domeny responen a un "conjunt d'incògnites" que tenen sobre la ubicació del nou hospital. Per Madrenas, cal "plantejar els dubtes" que li genera el projecte hospitalari que projecten alguns metges a Salt (Gironès). De fet, ha incidit en què si bé un conjunt de professionals aposten per aquesta ubicació per unificar l'hospital de Santa Caterina amb el Trueta, Madrenas ha respost que "Salut diu que això no passarà mai". A més, la batllessa ha assegurat que els metges de Salt són "referents en el sistema de salut" però s'ha preguntat si també ho són en "organització hospitalària". Tot i així, l'alcaldessa ha insistit en què "la responsabilitat" de decidir la ubicació del centre sanitari és el Departament de Salut i per això confia en el seu criteri "vagi on vagi". Nous carrils bici Sobre les mesures que la ciutat adoptarà en matèria de sostenibilitat, l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha anunciat que potenciaran els carrils bici a la ciutat i també treballaran per estendre la Girocleta a tots els barris. Sobre la primera de les mesures, Madrenas ha assegurat que estan treballant per construir un carril bici en totes les vies del municipi que comptin amb quatre carrils (com ara el carrer de Barcelona o el tram final de Jaume I). En totes elles, un dels carrils es destinarà a les bicicletes. A més, l'alcaldessa ha anunciat que a partir d'ara els carrils que es facin a Girona seran "a sobre de la calçada" ja que la vorera es reservarà només per a vianants. Tot i així, ha matisat que construiran "barreres físiques" per evitar que els cotxes trepitgin el carril reservat per a bicis. Dins de la mobilitat de la ciutat, Madrenas també ha detallat que estan ultimant una "mesura alternativa" per a l'aparcament de busos turístics a la ciutat. Des de la primavera del 2019, els busos han d'aparcar o bé a l'estació d'autobusos o bé al pavelló de Fontajau. Aquesta mesura no va ser ben vista pels touroperadors. Madrenas ha reconegut que l'aplicació d'aquesta mesura "va ser precipitada" i per això ara han treballat amb el sector turístic i els veïns del Barri Vell per trobar una solució conjunta.

Summary: L'alcaldessa de Girona afirma que "només el 35%" dels habitatges amb llicència turística són apartaments