La portaveu del govern espanyol, Isabel Celaá, ha assegurat aquest dimarts en una compareixença d’urgència a La Moncloa que el discurs del president de la Generalitat, Quim Torra, és el de “l’independentisme clàssic” i “sense massa novetats” dirigit “en exclusiva” als independentistes. En aquest sentit, li ha demanat que faci “passos endavant” i s’obri a la negociació sobre la millora de l’autogovern en la línia de l’oferta que el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, va fer per a una reforma de l’Estatut, així com entre catalans independentistes i no independentistes. Celaá també ha advertit que sigui quina sigui la sentència del Tribunal Suprem sobre els líders independentistes, i independentment del fet que Torra digui que no acceptarà cap alternativa a una absolució, el govern de la Generalitat haurà d’acceptar el criteri del tribunal En una breu roda de premsa a La Moncloa, Celaá ha afirmat que Torra ha construït un relat amb peces més ancorades “a finals del segle XX que el XXI” com “el dret a decidir”, “victimisme i romanticisme” amb una apel·lació constants a “conceptes suprems”. “Un relat per a independentistes en forma exclusiva”, ha dit, que “és evident que hi ha coses que no compartim”.  En aquest marc ha demanat al president de la Generalitat que s’obri a un diàleg sobre el que uneix “tots els catalans i catalanes” siguin o no independentistes, el mateix que “ha vingut unint històricament: l’autogovern”.  “Torra ha repetit que no farà un pas enrere: hi estem d’acord, perquè és el moment de fer passos endavant” com “ho ha fet” el govern de Pedro Sánchez, ha afirmat Celaá. En aquest marc ha emplaçat el president de la Generalitat a abordar a les comissions bilaterals “els temes que importen els catalans, les lleis socials, infraestructures, habitatge i sanitat”.  “Volem segur endavant i trobant solucions junts”, ha dit abans d’emplaçar de nou a Torra que s’obri a “escoltar, dialogar” no només amb el govern d’Espanya sinó “entre tots els catalans”. “Precisament a través d’aquesta via podem desbloquejar un conflicte polític que hi ha a Catalunya des de la política, donem una oportunitat a la política”, ha dit.  Respecte a la negativa de Torra d’acceptar una sentència que no sigui absolutòria, Celaá ha afirmat que Torra “està en el seu dret” però a Espanya hi ha “un sistema judicial que és garantista i té recursos i possibilitats”.

Summary: El govern espanyol demana a Torra que faci passos endavant i s'obri al diàleg entre catalans i per millorar l’autogovern


Els pagesos catalans hauran de declarar anualment quina quantitat de fertilitzants apliquen al sòl i quants purins es generen a les explotacions ramaderes. La consellera d'Agricultura, Meritxell Serret, ha explicat que aquesta és una de les mesures incloses en el nou decret que fixa l'estratègia integral de fertilització orgànica i de tractament i maneig de les dejeccions i que el Govern preveu aprovar durant el primer trimestre de l'any. "D'aquest manera els ramaders i pagesos aniran donant informació i, alhora, coresponsabilitzant-se de la quantitat de fertilització que apliquen i quants quilos de nitrats es generen", ha afirmat Serret. Aquest decret és el resultat de 15 anys d'investigació per deixar de veure els purins com un residu per convertir-los en un recurs, perquè poden ser fertilitzants orgànics per als camps.

Summary: Els pagesos catalans declararan anualment els fertilitzants que apliquen i quants purins generen


Els comuns proposaran reactivar "de forma urgent" la modificació del sistema de finançament autonòmic a la comissió de reconstrucció del Congrés dels Diputats. Així ho ha anunciat el portaveu de Catalunya en Comú, Joan Mena, que ha dit que l'actual model "està obsolet". Mentre no s'implanti la mesura, però, proposen que es defineixi un fons específic i permanent per a les comunitats perquè puguin blindar la inversió en sanitat pública. "La sanitat catalana necessita més finançament però sobretot un govern progressista que no es gasti els diners públics en la privada", ha destacat Mena. En la roda de premsa, Mena ha remarcat que el suport de Ciutadans al govern espanyol està circumscrit només a qüestions sobre la pandèmia i ha insistit que els acords són "conjunturals" i "motivats per l'emergència sobrevinguda". Així, ha dit que "benvingut sigui" si Ciutadans està d'acord en mesures com l'ingrés mínim vital o una sortida "que no deixi ningú enrere". "Benvingut sigui si Ciutadans torna a la política del sentit comú", ha dit Mena. Tot i això, el portaveu de Catalunya en Comú ha avançat que en la futura reconstrucció social i econòmica tindran "més a acordar" amb ERC que amb Ciutadans. Crítiques al Govern pels canvis de fase D'altra banda, Mena també ha recriminat al president de la Generalitat, Quim Torra, que aquest diumenge anunciés que demanaria que Barcelona i Lleida passin a fase 3 durant aquesta setmana. Per als comuns, la decisió ja hauria d'haver arribat durant la setmana passada, quan es va comunicar la resta de canvis de fase. "Alguns partits estan més preocupats per qui es posa la medalla que per acompanyar els catalans en el final de la desescalada", ha lamentat. A més, ha assegurat que el Govern català ha estat tres mesos "competint" amb l'executiu espanyol i ha dit que ara s'està protagonitzant "una cursa" amb els ajuntaments. Atacs racistes Mena ha condemnat "qualsevol atac en clau racista i xenòfoba" després d'un incident a Premià de Mar, on un grup de veïns va apedregar un pis ocupat per joves migrants. El portaveu dels comuns ha reclamat "un gran acord" entre totes els forces per "expulsar" aquestes actituds de la vida pública i ha demanat "coordinació institucional" entre totes les administracions. D'altra banda, en relació a la denúncia d'un jove, que assegura que va patir una agressió policial xenòfoba el gener del 2019, Mena ha dit que CatECP "fiscalitzarà la situació" i ha instat el conseller de l'Interior, Miquel Buch, a donar explicacions. Informe de la CIA sobre els GAL En ser preguntat sobre el document desclassificat de la CIA que apunta que l'expresident del govern espanyol Felipe González va aprovar la creació "d'un grup de mercenaris" per combatre ETA, Mena ha lamentat que encara hi ha "molta foscor" sobre aquesta etapa. El portaveu de Catalunya en Comú ha dit que és "evident" que calen "explicacions" i ha assegurat que els comuns "forçaran" perquè González expliqui els fets, encara que no ha detallat mesures concretes en aquesta línia.

Summary: Els comuns proposaran reactivar la modificació del sistema de finançament autonòmic a la comissió de reconstrucció


Al conjunt de l'Estat, el nombre d'aturats d'aquest col·lectiu s'ha reduït un 37% des del desembre del 2011 ACN Barcelona.-Les mesures estatals posades en marxa per impulsar l'ocupació juvenil beneficien actualment 105.278 joves catalans menors de 30 anys, mentre que al conjunt de l'Estat espanyol la xifra s'enfila fins a les 727.000 persones. Aquestes xifres les ha fet públiques aquest divendres el Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social, coincidint amb el 'Dia Mundial de la Joventut', que ha informat que en el conjunt de l'Estat el nombre d'aturats d'aquest col·lectiu s'ha reduït un 37% des del desembre del 2011. Concretament, a Catalunya, la taxa d'atur dels menors de 25 anys el segon trimestre del 2016 ha estat del 35,26%, segons dades de l'Enquesta de Població Activa (EPA), quan el segon trimestre del 2015 era del 43,74%. Per demarcacions, a les comarques gironines hi ha 10.734 joves que es beneficien de les ajudes d'ocupació estatal, a la demarcació de Lleida n'hi ha 6.215, a les comarques de Barcelona 76.181 i a les de Tarragona 12.148. En els últims 12 mesos l'atur al conjunt de l'Estat entre els menors de 30 anys s'ha reduït un 12,97% (90.565 parats registrats menys que l'any passat). A més, la contractació indefinida de joves menors de 25 anys ha crescut interanualment a un ritme pròxim al 24% durant el 2016. De fet, segons les darreres dades d'Eurostat, un de cada tres joves que han abandonat la desocupació a la zona euro durant l'últim any, ho ha fet a l'Estat espanyol. El 2012 el govern espanyol va aprovar l'Estratègia d'Emprenedoria i Ocupació Jove. Des d'aleshores, s'han desenvolupat el centenar de mesures que contemplava, com la tarifa plana de 50 euros de cotització a la Seguretat Social per a nous autònoms i els estímuls a la contractació estable i de qualitat implantats el 2014 i el 2015. Paral·lelament, també està en marxa el Sistema Nacional de Garantia Juvenil per menors de 29 anys que ni estudien ni treballen, en el qual hi ha més de 314.856 inscrits.

Summary: Més de 105.000 joves catalans menors de 30 anys es beneficien d'algun pla d'ocupació estatal


"El fil d'esperança ha culminat amb èxit. Hi ha acord. Tindrem govern i estabilitat! Ara a pencar de valent per guanyar la independència", diu ACN Barcelona.-El president de l'ANC, Jordi Sànchez, ha anunciat l'acord via Twitter. "El fil d'esperança ha culminat amb èxit. Hi ha acord. Tindrem govern i estabilitat! Ara a pencar de valent per guanyar la independència", ha apuntat fent referència a les declaracions que ell mateix va fer dijous apuntant que encara hi havia alguna esperança i que depenia ja dels partits. El president de la Generalitat en funcions, Artur Mas, compareixerà a les 17.45 hores per explicar el desenllaç de les negociacions. Tot apunta que ell renunciarà a ser el candidat a la Presidència de la Generalitat i circula el nom de l'alcalde de Girona, Carles Puigdemont, com a alternativa de consens per aconseguir l'aval de la CUP.

Summary: El president de l'ANC anuncia l'acord via Twitter


El català i l'aragonès tenen una important presència a Aragó, ja que compten amb parlants arreu de la comunitat i estan presents de forma històrica en 12 de les 33 comarques d'Aragó. Es tracta de dues llengües que existeixen i que són parlades de manera quotidiana per 81.068 ciutadans d'aquesta comunitat. En el cas del català, la xifra se situa en els 55.531, mentre 83.199 ciutadans declaren entendre aquesta llengua, segons es desprèn de l'informe 'L'aragonés y lo catalán en l'actualidat', que es presenta aquest dilluns a la Universitat de Saragossa. Els autors del treball, elaborat des del Seminari Aragonès de Sociolingüística per investigadors de diferents universitats i a partir de les dades del Cens de població i habitatges del 2011 a Aragó, consideren que aquesta realitat social implica un canvi en la perspectiva de les polítiques públiques dirigides cap a les llengües històriques d'Aragó (el català i l'aragonès), ja que "la presència en tot el territori de la comunitat apunta cap a la necessitat de desenvolupar polítiques globals enfocades cap als parlants i els seus drets".  L'informe sociolingüístic 'L'aragonés y lo catalán en l'actualidat' permet fer una aproximació a la quantitat de parlants d'aquestes dues llengües a Aragó a partir de les dades obtingudes en el Cens del 2011 de població i habitatges a Aragó. El treball ha estat elaborat des del Seminari Aragonès de Sociolingüística per investigadors de diferents universitats com és el cas de Natxo Sorolla (Universitat Rovira i Virgili); Anchel Reyes (sociòleg); Chabier Gimeno, Juan Pablo Martínez i Miguel Montañés (Universitat de Saragossa) i Pep Espluga (Universitat Autònoma de Barcelona).  L'informe posa de relleu que el català es troba territorialment concentrat a Aragó en un continu territorial que va de nord a sud, des de la zona oriental de la Ribagorça fins al Matarranya, passant per algunes localitats de la Llitera, el Baix Cinca, el Baix Aragó-Casp i el Baix Aragó. Per la seva banda l'aragonès té una diversitat territorial important, focalitzada en una zona de major vitalitat (valls d'Echo, Ansó i Aragüés, algunes localitats de la Galliguera, Panticosa, el Sobrarb i la Ribagorça occidental) i en una zona extensiva de menor vitalitat en la qual es troba la resta de l'Alt Aragó.  Quant al coneixement de les llengües aragonesa i catalana a Aragó, el cens mostra que 81.068 persones (un 6,1% de la població de la comunitat) declaren que parlen aquestes dues llengües, mentre 127.639 (9,6%) reconeixen que les entenen. En el cas del català, 55.531 ciutadans d'Aragó (4,2%) afirmen que parlen aquesta llengua i són 83.199 (6,3) els que afirmen entendre'l. Pel que fa a l'aragonès, 25.556 persones (1,9%) declaren que el parlen, mentre 44.439 (3,3%) asseguren que l'entenen.   Segons destaca l'informe, la població que declara parlar aragonès està masculinitzada, havent-hi més homes que dones que són capaces de parlar aquesta llengua. A més, s'ha detectat que, a les zones d'ús històric de la llengua, "a major edat hi ha més possibilitats de parlar aquesta llengua, augmentant el percentatge de parlants a mesura que la franja d'edat és més alta".  A més, el fet que el cens s'hagi dut a terme al conjunt d'Aragó ha permès als investigadors observar algunes qüestions "inèdites" en l'estudi científic de les llengües d'aquesta comunitat. En primer lloc, "les dues llengües no es focalitzen tan sols al seu territori històric, si no que la seva difusió és general a Aragó". El cas més palpable és el de Saragossa, amb un volum de parlants en ocasions tan alt com als territoris on és llengua pròpia, amb milers de parlants d'ambdues llengües. A més, han identificat importants nivells de coneixement (persones que entenen o parlen alguna de les dues llengües) en ciutats mitjanes com és el cas de Montsó, Barbastre, Osca o Alcanyís. Per tant, als tradicionals parlants de zones rurals aragoneses, cal sumar-los els parlants urbans d'ambdues llengües, remarca l'informe.  En segon lloc, els investigadors han pogut estudiar la transmissió familiar d'ambdues llengües a Aragó, per tal de conèixer en quina mesura els parlants transmeten el català i l'aragonès als seus fills. "L'aragonès té una situació pitjor que la del català ja que quan interromp la transmissió de la llengua no queda compensada per un altre tipus de transmissions" (com pot ser a través de l'escola o mitjançant altres familiars). Per la seva part, "el català presenta una transmissió estable de la llengua", però les dades segregades per àrees mostren "l'inici d'una tendència que indica pèrdues territorials al nord (Ribagorça i Llitera) i a la zona sud-oest d'Aragó" (Mezquín-Bergantes, els pobles catalanoparlants del Baix Aragó).  Els autors de l'informe defensen "una política lingüística d'impacte des del consens de les diferents sensibilitats polítiques" Les especificitats territorials a la Franja i especialment la situació de l'aragonès, assenyalen, segons els autors de l'informe, "la necessitat d'una política lingüística d'impacte des del consens de les diferents sensibilitats polítiques" existents a Aragó. "Aquesta ha de ser adequada a cada territori concret, sent especialment necessari consolidar la seva presència a l'escola per assegurar el dret dels parlants a conèixer la seva llengua materna, el dret dels ciutadans a aprendre aragonès i català i la possibilitat de preservar aquest patrimoni immaterial propi de tots els aragonesos", segons els investigadors autors de l'informe sociolingüístic.  El cens del 2011 permet conèixer els parlants de català i aragonès a tot Aragó   L'informe 'L'aragonés y lo catalán en l'actualidat' es basa en les dades del Cens del 2011 a Aragó, el primer cens de població i habitatges amb dades sociolingüístiques en aquesta comunitat, ja que l'anterior dut a terme el 1981 no és vàlid metodològicament, segons els autors de l'informe presentat aquest dilluns a Saragossa. El qüestionari censal, a més d'incloure preguntes generals per a tot el territori estatal, també comprenia preguntes de lliure designació per a les diferents comunitats autònomes.  Al 2011, a Aragó s'hi van incloure diferents preguntes de caire sociolingüístic que van permetre, per primera vegada, que es preguntés a tot el territori d'Aragó i no només a les zones d'ús històric de les llengües catalana i aragonesa. Així mateix, els resultats obtinguts també van possibilitar disposar d'una àmplia mostra que permetia analitzar unes dades amb una fiabilitat estadística de major qualitat, amb únicament un 0,33% de marge d'error per a tot Aragó, d'un 1,01% per a la Franja i d'un 0,72% a l'Alt Aragó aragonesòfon .  A l'hora de treballar l'informe els investigadors van comptar amb una exploració preliminar de l'Institut Aragonés d'Estadística (IAEST) sobre la qual van fer una segona exploració més profunda. Si bé les dades de l'IAEST recollien el percentatge i l'estimació poblacional de les persones que declaraven conèixer l'aragonès i català, els investigadors autors d'aquest informe asseguren que han pogut aprofundir en les competències lingüístiques bàsiques, quantificant quants aragonesos declaraven saber parlar, entendre, llegir i escriure el català i l'aragonès.

Summary: Més de 55.000 ciutadans d'Aragó saben parlar català, i més de 83.000 reconeixen que entenen aquesta llengua


El pla de transformació de l’antiga fàbrica de Tabacalera a Tarragona en el nou epicentre cultural de la ciutat preveu una inversió de 112 milions d’euros -durant deu anys- a càrrec del govern espanyol, la Generalitat i l’Ajuntament. La proposta de l’equip guanyador del concurs del Pla Funcional i Arquitectònic de l’espai, que està format per quatre estudis d’arquitectura catalans, preveu “activar” l’espai progressivament en vuit fases. L’any vinent l’Ajuntament ja invertirà 400.000 euros en una primera adequació. L’epicentre del recinte serà una gran plaça central que quedarà envoltada pel Museu Nacional Arqueològic, la biblioteca provincial i el Museu d’Història.  La proposta vol convertir la Tabacalera en el nou Fòrum Provincial contemporani de la ciutat. En aquest sentit, vol integrar el recinte en un gran eix urbà que relligui la Part Alta amb el riu i el Port a través del Fòrum Provincial, el Fòrum de la Colònia i la pròpia Tabacalera -concebuda com Alter Forum-.  D’entre les actuacions previstes hi ha la retirada del jardí vertical ‘smart’ de l’avinguda de Vidal i Barraquer i l’obertura d’un accés en aquesta façana perquè esdevingui un gran “vestíbul” cap a la plaça interior del recinte. A la banda del passeig de la Independència s’hi preveu un nou parc fluvial i, en un futur, una passera de vianants que creuarà el riu.  Per la seva banda, l’alcalde, Josep Fèlix Ballesteros, ha avançat que abans de l’estiu es crearà una comissió especial que esdevindrà “motor” i “ens gestor” de l’espai. El grup estarà format per tècnics municipals i representants de l’Estat i la Generalitat.  El projecte dels arquitectes també inclou espais de creació artística i polivalents, una rambla amb comerços especialitzats en l’àmbit cultural i establiments de restauració.  A més, la voluntat és començar a excavar el subsòl del futur Museu d’Arqueològic, projectat vora la Necròpolis Paleocristiana, perquè es té la certesa que el jaciment s’estén sota l’antiga fàbrica.  La proposta guanyadora, que s’ha donat a conèixer aquest dijous, la signa un equip multidisciplinari integrat per Taller 9s arquitectes SCP, Vora arquitectura SCP, Marc Manzano Salo i Jordi Portal Liaño.

Summary: El pla per recuperar l’antiga Tabacalera de Tarragona preveu 112 MEUR d’inversió en deu anys


Els Agents Rurals de l'Alt Urgell han començat un cicle de xerrades informatives, unes trenta, a escoles, instituts i altres col·lectius. Amb el nom d'"eduCAR" el programa va dirigit a persones de totes les edats, des d'infants de cicle inicial, primària, secundària, fins a persones de col·lectius de gent gran. L'objectiu d'aquest cicle és promoure la sensibilització i l'educació ambiental mitjançant les xerrades, sortides al bosc, alliberament de fauna, fires i festes. El cap d'Àrea Bàsica dels Agents Rurals a l'Alt Urgell, Carles Mora, ha senyalat que "va sorgir la necessitat de fer aquestes activitats per tal que els nens es consciencien de tenir cura de la natura". El programa "eduCAR" estructura les activitats en tres parts. Un marca educatiu, en el que es realitzen activitats amb les escoles i les AMPA, ja siguin xerrades, talers, gimcanes o alliberament de fauna. Un segon marc informatiu, adreçades a adults i en el que es tracten diferents temàtiques com poden ser la prevenció d'incendis, la fauna, la caça o l'accés al medi natural. I un tercer marc divulgatiu que consisteix en la participació en fires, festes o casals d'infants. Mora apunta que "el tipus d'activitats que fem consisteix a fer les xerrades a les aules, però també sortides a l'exterior, en què es treballen els tipus d'arbre o la fauna que es pot trobar en l'indret on estan o de què són les petjades que ens trobem". Segons l'Agent "és un tipus d'activitat que agrada molt als nens i nenes". La informació que es demana molt a les escoles són continguts de natura, explica Mora. "El tipus d'animals que hi ha al territori, diferenciar el que són animals protegits, dels que es poden caçar o que són els animals invasors", diu Mora. Que afegeix que "també ens demanen saber com prevenir un incendi o com apagar-lo un cop ja s'ha produït".

Summary: Els Agents Rurals de l'Alt Urgell faran una trentena de xerrades informatives a escoles i altres col·lectius


La presidenta del grup parlamentari de Ciutadans (Cs), Inés Arrimadas, s'ha mostrat esperançada per aconseguir, almenys, els dos vots que li falten per poder presentar la moció de censura contra el cap del Govern, Carles Puigdemont. En una roda de premsa des del Parlament aquest divendres al migdia, la cap de l'oposició ha insistit que "lluitarà" perquè els grups del PSC i el PPC -així com CSQP- donin suport a la seva iniciativa que, per a poder-se presentar, necessita 27 vots -i cal recordar que Cs té 25 diputats. Després de reunir-se amb els líders del PSC i PPC, Miquel Iceta i Xavier García Albiol, respectivament, Arrimadas ha admès que cap dels dos no li ha volgut donar suport per a la moció de censura, tot i que ha assegurat que "no s'ha tancat cap porta" i que encara "és possible" tirar endavant la iniciativa.

Summary: Arrimadas "lluitarà" per aconseguir almenys dos vots de PSC i PPC per poder presentar la moció de censura


Les plaques dels noms d'alguns carrers del barri de Gràcia de Barcelona han aparegut aquest dimarts al matí en blanc. Es tracta d'una iniciativa de la Fundació Bancària 'la Caixa' i de la Fundació Pasqual Maragall que té com a objectiu conscienciar sobre la malaltia de l'Alzheimer. Segons els responsables de l'acció, la desorientació i l’oblit de noms comuns són alguns dels primers símptomes que afecten les persones que la pateixen. Per això, les dues entitats, en col·laboració de l'Ajuntament de Barcelona, han volgut posar a prova els vianants del barri barceloní deixant en blanc el nom d'alguns dels carrers. Àngel Font, director corporatiu de recerca i estratègia de la Fundació Bancària 'la Caixa'; Jordi Camí, director de la Fundació Pasqual Maragall, i Àngels Tomás, consellera de salut del districte de Gràcia de l'Ajuntament de Barcelona, han presentat avui la iniciativa 'Carrers en blanc'. Les plaques de cinc carrers del districte de Gràcia (Francisco Giner, Gran de Gràcia, Goya, Mozart i travessera de Gràcia), a més de la placa de la plaça de la Vila, romandran tapades durant tres dies, per tal que els vianants es puguin posar a la pell d’una persona que comença a patir símptomes d’Alzheimer. Cada 4 segons es diagnostica un nou cas d'Alzheimer al món, una xifra que a Espanya es tradueix en 800.000 persones afectades, segons els responsables de l'acció. També indiquen que si no es troba un tractament efectiu per a la malaltia, amb l’augment de l’esperança de vida la xifra de casos es podria multiplicar per tres el 2050, i arribar a dimensions d’epidèmia. Un estudi recent de la Fundació Pasqual Maragall, pioner al món pel nombre de persones sanes amb risc genètic d’Alzheimer que hi han participat, apunta que són aquestes les que tenen més probabilitats de presentar una malaltia vascular cerebral. A més, des de les dues fundacions s'apunta que un de cada tres casos d’Alzheimer es podria evitar si se seguissin pautes de vida saludable.

Summary: Deixen els noms de carrers de Gràcia de Barcelona en blanc per conscienciar sobre l'Alzheimer


L'incendi d'Artés (Bages) continua actiu i segons les darreres estimacions dels Agents Rurals ja hauria cremat unes 151 hectàrees de terreny, de les quals un 70% és vegetació forestal. L'avís del foc s'ha rebut a les 14.40 hores al nord-est del nucli d'Artés, al paratge conegut com Les Planes (a l'est de la carretera B-431). En les tasques d'extinció hi treballen 41 dotacions terrestres i 17 mitjans dels Bombers, que concentren els esforços en el flanc dret, que està més obert i a on la vegetació és més forestal. Els Mossos d'Esquadra, que s'han desplaçat al lloc amb 19 patrulles, han desallotjat el nucli de Sant Joan d'Oló, una desena de masies i dues cases de colònies. En total, són unes 150 les persones desallotjades. El foc ha obligat a tallar l'Eix Transversal (C-25) en sentit Girona a l'altura de Sallent i la B-431 entre els quilòmetres 45 i 47. El front de l'incendi avança en direcció nord-est, ha travessat el barranc del riu Sec i està a la serra de Torcó, una zona més abrupta i de barrancs amb vegetació forestal. El flanc esquerre de l'incendi està envoltat de moltes pistes forestals i camps cultius que afavoreixen les tasques d'extinció.. En les tasques d'extinció treballen 41dotacions terrestres i 17 mitjans dels Bombers de la Generalitat així com voluntaris de les Agrupacions de Defensa Forestal (ADF), tractors dels pagesos de la zona i maquinària pesada. I el Ministeri d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient, ha enviat dos hidroavions i un avió de coordinació per donar suport a les tasques d'extinció. Els Mossos d'Esquadra s'hi han desplaçat 19 patrulles, que han confirmat el desallotjament de 7 masies: la masia La Vall, la masia El Prat, ca la Ponsa, la masia Oliveras, la casa de la Muntanyola i la cal Cases). A més, també s'han desallotjat les cases de colònies La Ruca i Els Clapers, tres masies més, on les persones que hi ha han marxat pel seu propi peu, i el nucli de Sant Joan d'Oló i les masies que hi ha al nord. En total són uns 150 els desallotjats, que es traslladaran al pavelló de Santa Maria d'Oló. A causa de l'incendi, Protecció Civil de la Generalitat ha activat en alerta el pla d'emergències Infocat. També han activat els seus plans d'emergència municipal (PAM) els municipis d'Artés, Calders, Santa Maria d'Oló i Avinyó.

Summary: L'incendi d'Artés crema unes 150 ha i obliga a desallotjar 10 masies, 2 cases de colònies i el nucli de Sant Joan d'Oló


Podem traslladarà divendres a la coordinadora del Pacte la "necessitat" de tornar-lo a convocar  ACN Barcelona.-El secretari general de Podem Catalunya, Albano Dante Fachin, ha celebrat que el Govern vegi positivament que continués el Pacte Nacional pel Referèndum. De fet, a la cimera d'aquest dilluns al Palau de la Generalitat, Fachin ha posat sobre al taula la "necessitat" que el PNR mantingui una tasca "enriquidora" com a espai transversal sobretot davant d'una situació "de dificultat de diàleg". "No en podem prescindir", ha assegurat Fachin en roda de premsa. Per això aquest divendres, el líder de la formació morada ho traslladarà a la coordinadora del Pacte, en una reunió que ja estava fixada a l'agenda. Fachin, que ha tornat a reclamar "garanties" per al referèndum, esperava "alguna concreció" per part del Govern de cara a la consulta i per això ha lamentat sortir de la trobada sense saber-ne més detalls: "No tenim cap informació nova".

Summary: Fachin celebra que el Govern vulgui mantenir el PNR però lamenta que no hagi concretat els seus plans


Es queixen que només se'ls ofereix una pensió i ho rebutgen perquè no ho consideren digne ni segur per la pandèmia ACN Barcelona.-Els Mossos d'Esquadra han desallotjat aquest dijous per ordre judicial un bloc ocupat des del 8 de març passat per dones i menors al barri de la Bordeta de Barcelona, al carrer Sagunt. Se'l coneixia com a 'Ca la Cristina'. Les dones s'han queixat que 10 nuclis familiars han quedat al carrer sense cap alternativa. Lamenten que se les hagi desallotjat "sense avís previ i de matinada", i asseguren que no han pogut veure l'ordre judicial fins tres hores més tard. Segons diuen, a la notificació figura que es tracta d'un desnonament cautelar. També es queixen que l'Ajuntament només els ha ofert una pensió, opció que han rebutjat per la situació de pandèmia i perquè consideren que no és un reallotjament digne.   Les dones desallotjades han assegurat que han demanat a la propietat que els deixés treure les seves pertinences, ja que només han pogut marxar amb el més bàsic. No els ho han permès i després han vist com les deixaven al contenidor.  El regidor de Drets de Ciutadania de l'Ajuntament, Marc Serra, s'ha queixat que el desallotjament no s'hagi comunicat ni a les persones afectades ni al consistori. "Ens indigna especialment que qui l'ha ordenat ha estat un jutjat penal. Quin sentit té q el destí d'aquestes famílies es decideixi en àmbit penal?", ha preguntat a través de Twitter.

Summary: Desallotgen un bloc ocupat des del 8-M per dones i menors al barri de la Bordeta de Barcelona


Artadi retreu que s'opti per "atacar" la Generalitat i diu que els preocupa "la desconfiança i la dualitat" del govern municipal ACN Barcelona.-JxCat acusa l'alcaldessa Ada Colau de "centrifugar responsabilitats" i "atacar" la Generalitat davant l'increment de la inseguretat als carrers de Barcelona. Segons ha expressat aquest dilluns la portaveu del grup municipal, Elsa Artadi, al consistori "no s'ha fet una feina en quatre anys" i ha emplaçat Colau a agafar "realment" les responsabilitats. També li ha retret que en lloc de "treballar" i "col·laborar" "hagi de confrontar institucions", un extrem que veu "perillós".

Summary: JxCat acusa Colau de "centrifugar responsabilitats" davant la "crisi de seguretat" a Barcelona


Els Mossos d'Esquadra van detenir dilluns un veí de Lleida de 52 anys com a presumpte autor del robatori en un restaurant situat a l'avinguda de l'Estudi General de la capital del Segrià. Els fets van tenir lloc la matinada de diumenge quan l'assaltant va forçar la porta per accedir al local i, posteriorment, va rebentar la màquina enregistradora per endur-se els diners que hi havia. Arran de la denúncia, la policia va poder identificar  detenir el presumpte autor dels fets. Es dona el cas que l'home ha estat arrestat en altres tres ocasions en el darrer mes també per delictes contra el patrimoni, segons han explicat els Mossos d'Esquadra.

Summary: Detingut per robar en un restaurant de l'avinguda de l'estudi General de Lleida


L'Ajuntament de Figueres deixarà de subvencionar el festival Ingràvid perquè no ha aconseguit "els resultats desitjats ni de públic ni de continguts" i ja treballa en la creació d'una nova Mostra d'Art Contemporani, oberta a creadors i comissaris catalans. A l'estiu, un jurat escollirà la proposta guanyadora, que rebrà 20.000 euros directes. L'objectiu és "professionalitzar" el certamen i desenvolupar les activitats expositives als carrers i places de la ciutat, segons fonts consistorials. De la seva banda, els impulsors de l'Ingràvid es queixen que no han rebut cap comunicació oficial i anuncien que, malgrat tot, seguiran amb la seva aposta. "No renunciem en cap cas a tirar endavant la 8a edició amb la programació i les dates pactades amb l'Ajuntament", expressen a través d'un comunicat. La directora del festival Ingràvid ha lamentat la decisió municipal de tallar-los la subvenció i, a canvi, impulsar un nou certamen. "És un cop dur i baix. Ens sembla fantàstic que hi hagi una Mostra d'Art Contemporani, perquè n'hi hauria d'haver més, però no entenem que una cosa vagi en detriment de l'altra. Sobretot tenint en compte que Ingràvid els surt molt barat: portem tres vegades més d'ingressos a la ciutat del que l'Ajuntament aporta", ha assegurat Esther Pujol, en declaracions a l'ACN. Segons explica, encara a hores d'ara no han rebut cap explicació oficial que justifiqui el canvi. "Ens n'hem hagut d'assabentar per la premsa i encara esperem que ens diguin els motius", ha indicat. En aquest sentit, Pujol ha replicat la versió del consistori, que al·lega que el festival Ingràvid no ha tingut els resultats esperats ni en termes d'assistència de públic ni en l'orientació dels continguts. "No sé quins paràmetres utilitza el regidor de Cultura per entendre l'art contemporani. Des d'altres administracions, com la Generalitat, hem estat considerats un projecte referent. Per tant, l'opinió de l'Ajuntament creiem que no es basa en res seriós", ha reblat Pujol. Picabaralla en l'anterior edició Precisament, en l'anterior edició, es va desfermar la polèmica per una de les accions incloses al festival de cultura contemporània Ingràvid. Concretament, pel muntatge 'Ideologies oscil·latòries', que girava al voltant d'un cotxe Fiat Uno decorat amb adhesius franquistes. El vehicle s'havia de veure a la Rambla de Figueres per fer-hi voltes cada dues hores. L'Ajuntament de Figueres, però, va prohibir l'acció "per sentit comú". Des del certamen, però, van acusar el consistori de "censura" argumentant que el muntatge, tot i que pogués ser incòmode, pretenia fer reflexionar sobre tot allò que va suposar el franquisme "i qüestionar la vigència actual d'aquesta ideologia".  Ingràvid mantindrà la 8a edició a Figueres Si no hi ha canvis, els organitzadors de l'Ingràvid mantindran les activitats d'art contemporani previstes a la ciutat de Figueres entre els dies 7 i 9 d'octubre, perquè, segons assenyalen, ja porten temps treballant en la futura edició, acordada amb l'equip de govern. Tot i que reconeixen les adversitats, pretenen establir-se, de cara a 2017, en algun altre municipi català. "No és fàcil que, en un context com l'actual, ens puguin acollir. Buscarem una ciutat que cregui en el projecte i que ho vegi com una proposta culturalment interessant", ha avançat la directora del festival, Esther Pujol. El centre neuràlgic de l'Ingràvid havia tingut lloc tradicionalment a Figueres però també comptava amb presència a l'Arts Santa Mònica, de Barcelona, on es feia una petita mostra de les accions dutes a terme a l'Empordà. El festival també tenia accent transfronterer i nordcatalà perquè es convidava anualment un artista de Perpinyà i s'organitzava l'espai 'Territori Neutre' per a alumnes de batxillerat.  Nova Mostra d'Art Contemporani a la ciutat  De la seva banda, l'Ajuntament de Figueres informa que aquesta primavera obrirà la convocatòria d'una Mostra d'Art Contemporani destinada a creadors i comissaris d'art contemporani per "mostrar el potencial creatiu dels artistes de la comarca". Estarà oberta a "qualsevol creador, programador o comissari que vulgui fer una proposta expositiva d'un cap de setmana en diferents espais de la ciutat" i també tindrà lloc a la tardor. La proposta guanyadora serà elegida per un jurat format per directors de centres contemporanis, comissaris i programadors d'arreu del país. L'objectiu és "fomentar la professionalització del comissariat d'art i la projecció de nous artistes amb projectes valorats per professionals de reconegut prestigi. Convocatòries d'aquestes característiques n'hi ha molt poques a tota la península i, aquesta serà l'única que es faci per a projectes d'art al carrer", ressalten des del consistori.

Summary: Figueres no subvencionarà el festival Ingràvid perquè no ha tingut els resultats "desitjats" i projecta una nova mostra


El congressista republicà per Florida Carlos Curbelo ha volgut mostrar el seu suport al dret a l'autodeterminació de Catalunya després de reunir-se amb el president de la Generalitat, Carles Puigdemont. En unes breus declaracions a l'ACN, el polític nord-americà, d'origen cubà, ha explicat que el president l'ha posat al dia sobre el procés i ha mostrat el seu interès en el cas. "Òbviament, el tema de l'autodeterminació és molt important per a nosaltres, la meva família va haver de fugir d'un país on no existia aquest dret", ha sentenciat amb el president a la vora. Tot i aquest suport a l'autodeterminació, ha volgut ser caut i s'ha declarat "incapaç d'imposar res a ningú ni fer ingerències a la política d'altres països". Tot i això ha enviat un missatge a l'Estat perquè segui a parlar amb Catalunya. "Vull convidar al diàleg. És fonamental a tots els països, com fan tots els governs dels món, els EUA, Espanya ho ha fet, ha convidat al diàleg arreu del món per arribar a acords, resoldre les diferències, tractar d'arribar a una entesa mútua", ha dit, tot afegint que això és el que "desitja a Espanya, Catalunya, i a qualsevol part del mon on hi hagi conflictes d'aquesta índole".  Curbelo ha fet aquestes declaracions en sortir de la trobada amb Puigdemont, a la porta del seu despatx del Congrés dels EUA. Tot i mostrar-se satisfet de rebre el president, no ha volgut anar més enllà amb les seves paraules i ha afirmat que si se celebra o no el referèndum ha de ser una decisió a la que haurien d'arribar Espanya i Catalunya. "Però, això sí, el diàleg sempre és fonamental, especialment en democràcia", ha insistit. Més enllà de la valoració política, el congressista republicà ha considerat "un honor poder rebre el president al Congrés dels EUA". "És una persona de molt talent. L'admirem. I reconeixem la relació entre Florida i Catalunya. Hi ha gran relació comercial i compartim molts valors similars. Li agraïm la presència", ha conclòs.

Summary: Un congressista dels EUA dona suport a l'autodeterminació de Catalunya i reclama "diàleg" amb Espanya


Vergés assegura que el primer nivell assistencial viu un "canvi real d'etapa" i que els increments retributius en són els primers "fruits" ACN Barcelona.-Els metges i infermeres de l'atenció primària concertada han començat a cobrar en la nòmina de gener la pujada salarial que els equipara als seus homòlegs dels hospitals, segons ha confirmat la consellera de Salut, Alba Vergés. Aquest és el cas dels professionals del CAP Comte Borrell, que Vergés ha visitat aquest dijous i que han rebut un increment salarial del 4,5%: un 2,25% que correspon a la pujada directa i l'altra part, a l'equiparació de facultatius i infermeria de la primària a la hospitalària, segons ha detallat la consellera. L'equiparació salarial era una llarga reivindicació que es va acordar en el segon conveni del sector, anomenat SISCAT (Sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya). Vergés ha assegurat que la primària viu un "canvi real d'etapa" i que l'"esforç" del Govern per situar-la al centre del model sanitari comença a tenir "els seus fruits". Les patronals la Unió Catalana d'Hospitals, Consorci de Salut i Social de Catalunya (CAPSS) i l'Associació Catalana d'Entitats de Salut (ACES) també han assegurat a través d'un comunicat aquest dijous que els acords del conveni del SISCAT que van signar amb els sindicats UGT, CCOO i SATSE s'estan desenvolupant segons els calendari previst i que s'ha començat a aplicar l'equiparació salarial dels metges i infermeres de la primària amb els professionals dels hospitals. Segons les patronals, ja han percebut aquest increment els professionals de la "gran majoria dels centres de la sanitat concertada en les nòmines de gener".  El sindicat Metges de Catalunya (MC) no va firmar el conveni i ha convocat una nova vaga a la sanitat concertada, del 18 al 22 de febrer, després de la del novembre. De cara a la vaga, les patronals diuen que tenen la voluntat de "mantenir permanentment un canal de diàleg i comunicació obert, franc i fructífer amb tots els col∙lectius, entitats i agents socials".  Preguntada per l'aturada dels metges, Vergés ha afirmat que no treballen per "solucionar una vaga en concret", sinó per "enfortir l'atenció primària" i que els seus professionals sentin que ens trobem "en un canvi real d'etapa" després "d'anys de males notícies". La titular de Salut ha assegurat que les polítiques per situar l'atenció primària al centre del sistema sanitari no són "paraules buides", sinó que estan acompanyades de "fets" i ha posat com a exemple les pujades retributives.  El conveni SISCAT  El segon conveni del SISCAT, que afecta hospitals, CAPs, centres sociosanitaris i centres de salut mental concertats, es va signar amb els sindicats UGT, CCOO, i SATSE, que sumen una representació del 86%. Metges de Catalunya és el sindicat majoritari del col·lectiu professional.  L'acord suposa, entre altres mesures, un increment acumulat de les retribucions salarials del 9,7% del 2018 al 2020; una reducció gradual de la jornada laboral fins arribar a la que existia al 2008, passant de 1.668 hores a 1.620 i que la incapacitat temporal es complementa el 100% des del primer dia i en tots els casos, un punt que ja s'està aplicant des del novembre passat.   Segons expliquen les patronals, la signatura del conveni ha permès que des del novembre les retribucions s'hagin incrementat un 1,95% i el mes de març es faran efectius els endarreriments salarials del 2018. D'altra banda, a partir del febrer, es farà efectiu l'increment salarial del 2,25% amb efectes del mes de gener, segons les patronals.

Summary: Metges i infermeres de l'atenció primària concertada comencen a cobrar la pujada que els equipara a l'hospitalària


Penguin Random House Grupo Editorial ha publicat aquest dijous el seu primer audiollibre en català publicat i es tracta de la novel·la 'Els coloms de la Boqueria' de Jordi Basté i Marc Artigau, publicada en paper i en ebook al segell Rosa dels Vents al setembre de 2018 i que ara es publica en audiollibre. Penguin Random House ha recalcat, en un comunicat, que volen així consolidar l’aposta del grup per a la literatura en català. En aquest últim any, han destacat, l'editorial ha "doblat" la producció de llibres en català i ha publicat 115 títols entre literatura per a adults i literatura infantil i juvenil. El grup ha reforçat la programació editorial del segell Rosa dels Vents i ha iniciat una col·lecció de butxaca.  Després d''Un home cau' (Rosa dels Vents), el detectiu Albert Martínez torna a ‘Els coloms de la Boqueria’ per investigar el cas d'una actriu assassinada al mercat de la Boqueria, qui aquells dies, casualment, estava fent funció al Teatre Romea. Penguin Random House Grup Editorial té actualment un catàleg amb més de 400 audiollibres, on destaquen autors tan diversos com Ildefonso Falcones, Julia Navarro, Gabriel García Márquez i Stephen King, entre d'altres.

Summary: Penguin Random House publica el seu primer audiollibre en català


El Tribunal Constitucional (TC) ha declarat inconstitucional i nul·la la creació i regulació del registre electrònic de voluntats digitals que va aprovar el Parlament el juny del 2017. La sentència assenyala que "es tracta d'un registre jurídic de dret provat que només pot ser establert per l'Estat". El tribunal dona la raó, així, al govern espanyol, que al setembre del 2017 –amb el PP encara a la Moncloa- va recórrer alguns articles de la llei sobre voluntats digitals. El Constitucional considera que la normativa excedeix les competències catalanes, ja que considera que aquest registre no és administratiu, sinó de dret privat, l'ordenació dels quals és exclusiva de l'Estat. La decisió del TC no ha estat unànime, ja que hi ha un vot particular.

Summary: El TC anul·la la creació del registre electrònic de voluntats digitals de Catalunya


L'arrencada de desenes d'oliveres monumentals d'una finca pròxim al nucli de les Ventalles, al terme municipal d'Ulldecona (Montsià), ha fet saltar novament les alarmes dels defensors d'aquest patrimoni i del mateix consistori. Entre els arbres afectats es troben unes quinze oliveres que estan catalogades com a mil·lenàries –amb un perímetre de tronc de més de 3,5 metres a 1,3 metres del sòl-. La plataforma Salvem lo Montsià ha exigit, un cop més, que el Govern aprovi una moratòria per evitar aquest espoli mentre es tramita la llei de protecció d'aquest patrimoni al Parlament. "Pot passar que, quan estigui acabada, ja no hi hagi res per protegir", ha advertit el portaveu de l'entitat, Guillem Riba. Els treballs a la finca del barranc de la Carbonera de les Ventalles, propietat d'una empresa de vivers de la zona de Castelló, haurien començat fa un parell de setmanes i han suposat l'arrencada de les oliveres que hi havia plantades des de fa centenars d'anys. Quan Salvem lo Montsià va conèixer el cas, gràcies a la seva xarxa d'informadors per rebre les alertes en aquest tipus de casos, una part important dels arbres ja havien estat extrets i transportats del seu lloc d'origen. Molts cops se n'assabenten pel trànsit de camions carregats amb arbres per les carreteres del municipi. Al municipi hi ha uns 1.500 arbres catalogats. Tot i que només quinze estaven incloses dins de l'inventari de les oliveres mil·lenàries que va elaborar la Mancomunitat de la Taula del Sènia, Riba precisa que n'hi ha "moltes més" que no estan catalogades però que es poden considerar també com a arbres monumentals: són les que superen els dos metres de perímetre de tronc. Aquest conjunt, rebla, forma part d'un paisatge agrícola "centenari" que les entitats i el consistori volen preservar. L'empresa, però, disposaria dels permisos per fer l'arrencada i això impedeix el consistori actuar: les oliveres acabaren venudes com a elements ornamentals en jardins d'empreses o particulars. De fet, l'anunci que el Parlament està tramitant la llei que les ha de protegir –en vigor al País Valencià- està accelerant els casos d'arrencades indiscriminades durant els últims mesos, especialment després de l'estiu. "L'espoli no ha parat i des del tràmit parlamentari ha augmentat", certifica Riba. És per això que Salvem lo Montsià i la mateixa alcaldessa d'Ulldecona, Núria Ventura, consideren imprescindible l'aprovació d'una moratòria fins el moment que estigui aprovada la lleu, abans no sigui massa tard. "Pot trigar mesos o anys fins que estigui enllestida", afegeix. Fins aquest moment, els defensors d'aquest patrimoni han aconseguit que diferents partits assumeixin alguns dels seus plantejaments, com incloure dins de la protecció els arbres de dos metres de perímetre de tronc. "Protegim el paisatge centenari", insisteix Riba, que demana una llei que comparteixi aquesta visió general del paisatge i la viabilitat de la pròpia activitat agrària, més enllà de protegir els casos concrets –l'Ajuntament ha declarat, per exemple, mig centenar d'aquests arbres com a Bé Cultural d'Interès Local-. "Estem per paralitzar una activitat espoliadora i al costat de la pagesia. Cal fer un esforç i una política de suport al pagès per millorar el cultiu, la producció i la comercialització de l'oli no només d'aquests arbres, sinó de tot el territori. Cal anar més enllà d'una llei que prohibeixi i s'han de preveure mesures efectives per revitalitzar el sector de l'oli. Per a molts pagesos és impossible viure de la terra i això provoca que es treguin de damunt els arbres", ha remarcat. Previsió de collita "molt bona" Precisament, aquest passat mes d'octubre ha començat la collita d’olives per elaborar Oli certificat dins de la Marca de Garantia Oli Farga Mil·lenària, que engloba setze marques d’oli que pertanyen a l’Associació Territori Sénia. Segons les previsions de la Mancomunitat de la Taula del Sénia, serà una collita "molt bona, en quantitat i qualitat". Fins aquests moments, la quantitat màxima obtinguda va ser l’any 2017 amb uns 8.000 litres d’oli, xifra que enguany es podria superar, després de la baixa collita de l’any passat. La majoria de les oliveres mil·lenàries inventariades produeixen una mitjana de 100 quilos d'olives, però aquesta temporada ja s'ha donat un cas excepcional amb 279 quilos.

Summary: Alarma a Ulldecona per una nova arrencada de desenes d'oliveres monumentals, quinze de les quals catalogades


Des de diumenge al matí, al municipi de Paüls (Baix Ebre) no hi ha cobertura mòbil. Tot i les insistents comunicacions de la incidència, fetes per l'Ajuntament i molts veïns a l'empresa Telefònica Móviles España SA (l'única amb què es pot contractar el servei), l'avaria fa més de 72 hores que s'allarga. La companyia assegura que està treballant en resoldre un problema "a la unitat interna del mòdul" i tot i comprometre's a restablir el servei "el més de pressa possible", "estan pendents que els arribi una peça que han de canviar". El deficient servei i els talls de cobertura al municipi no són un fet aïllat. L'alcalde Enric Adell ha tornat a enviar una carta al Síndic de Greuges per denunciar els problemes del municipi.  En l'última reclamació al Síndic, fa tres anys, el municipi va aconseguir que es fessin tímides millores però l'alcalde tornar a reivindicar la falta d'inversió en les infraestructures que limita fins i tot l'establiment de la cobertura 3G i 4 G a la població.

Summary: Tres dies consecutius sense cobertura mòbil a Paüls per una avaria que Telefónica no resol


Els Mossos d'Esquadra han detingut a Cubelles un home de 39 anys veí del municipi per haver atracat un altre home que acabava de treure diners d'un caixer. Els fets van tenir lloc el 15 d'agost, quan la víctima va denunciar que un individu l'havia assaltat quan era dins el seu cotxe, aturat en un semàfor molt proper a l'entitat financera. Segons va denunciar, l'home va entrar al vehicle i li va robar els 80 euros que acabava de treure del caixer, provocant-li lesions de caràcter lleu. Durant la investigació, la policia va constatar a través de les imatges de les càmeres de seguretat que el lladre havia estat vigilant la víctima mentre aquesta accedia a la sucursal bancària.  A través d'un reconeixement fotogràfic, l'home va reconèixer l'atracador, a qui la policia va detenir el passat 29 d'agost per un delicte de robatori amb violència i lesions. Després de passar a disposició judicial, el presumpte autor dels fets va quedar en llibertat.

Summary: Un detingut a Cubelles per atracar un home que acabava de treure diners d'un caixer


El Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació considera el perill d’incendi forestal aquest divendres a bona part de les comarques de Catalunya és alt. 31 comarques tenen total o parcialment el seu territori en situació de perill alt segons el mapa de predicció sobre incendis forestals corresponent a aquest matí. El Bages, l’Anoia i la meitat nord del Baix Llobregat, la Noguera, la Terra Alta, la Ribera d’Ebre i la Selva són les comarques que tenen més zones en risc. El mapa només assenyala perill baix quatre comarques del Pirineu: la Vall d’Aran, l’Alta Ribagorça, el Pallars Sobirà, la Cerdanya i la Garrotxa, mentre que al Pallars Jussà, l’Alt Urgell, el Berguedà, Osona, el Pla de l’Estany i l’Alt Empordà el perill es considera moderat.  Segons el Servei Meteorològic de Catalunya les temperatures màximes poden arribar als 36 graus a la depressió central i a l’interior de la Vall de l’Ebre i als 34 graus a la resta del país, llevat del Pirineu.

Summary: El perill d’incendi forestal és alt a tot Catalunya excepte al Pirineu i Prepirineu


Es registren retards de més de 45 minuts en diverses línies de Rodalies per la incidència tècnica d'un tren entre Bellvitge i Estació de Sants. Els combois poden estar aturats més temps de l'habitual quan s'acosten al punt afectat. Aquesta avaria afecta les línies R2, R2 Sud, R2 Nord, R13, R14, R15 i R16. Una incidència en un tren a Viladecans ja ha provocat demores importants aquest dilluns al matí.

Summary: Retards de més de 45 minuts en diverses línies de Rodalies per l'avaria d'un tren entre Bellvitge i Sants


El balanç de ferits a l'explosió de Tarragona és fins a les deu de la nit de vuit persones, una d'ells en estat crític i l'altre molt greu, segons ha explicat la consellera de Salut, Alba Vergés, des del centre de gestió dels equips d'emergències instal·lat a Reus. Aquestes dues persones han estat traslladades a la unitat de cremats de l'hospital Vall d'Hebron de Barcelona. A banda, una tercera persona ha resultat ferida amb lesions de gravetat menor i ha estat traslladada a l'hospital tarragoní Joan XXIII. També hi ha hagut cinc ferits lleus, dos traslladats a l'hospital Sant Joan de Reus i els altres tres donats d'alta in situ. En paral·lel, es continua buscant una novena persona desapareguda en l'accident. (S'actualitza el balanç de ferits) També cal destacar que hi ha hagut una persona morta al barri tarragoní de Torreforta després que s'hagi esfondrat el sostre del pis on estava, presumptament a conseqüència de la mateixa explosió.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Puja a vuit el nombre de ferits en l'explosió de Tarragona, un d'ells crític i un altre molt greu


La Sala de Govern del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha aprovat aquest dimecres una declaració institucional on assegura que "cap declaració formal o aformal, implícita o explícita d'independència desplega cap efecte jurídic". Així, reafirma "de forma inequívoca" que "només la norma vigent, conforme a la Constitució i a allò disposat pel Tribunal Constitucional, pot ser font aplicativa del dret i pressupost de totes i cadascuna de les decisions judicials", i recorda que la Llei de Transitorietat Jurídica va ser suspesa pel Tribunal Constitucional.

Summary: El TSJC diu que "cap declaració aformal o implícita" d'independència té efectes jurídics


La ministra diu que les xifres de visitants internacionals al juny eren "esperades" ACN Madrid.-La ministra d'Indústria i Turisme, Reyes Maroto, confia que el govern britànic aixequi la quarantena per als viatgers procedents de les Illes Balears i les Illes Canàries. Segons ha explicat Maroto en una entrevista a 'La Sexta', l'executiu de Boris Johnson es reuneix cada dilluns per avaluar els indicadors i ha dit que el govern els ha donat "tots els arguments" per convèncer-los que el nivell d'incidència de la covid-19 en els dos arxipèlags és baix. D'altra banda, la ministra ha comentat que les dades sobre les visites de turistes estrangers publicades per l'INE eren "esperades" perquè només recullen els darrers dies de juny, un cop l'estat d'alarma havia decaigut i s'havien reobert les fronteres per als ciutadans Schengen.  Maroto ha subratllat la importància del mercat britànic ja que és el principal emissor del turisme a l'Estat i ha comentat que el govern espanyol treballa per reforçar la confiança per transmetre el missatge d'Espanya com un destí segur i per tant s'aixequin les restriccions imposades per Gran Bretanya. En aquest sentit, ha defensat que el sector s'ha preparat i compta amb uns "protocols molt ben valorats" per part dels turistes. En qualsevol cas, ha afirmat que des del govern espanyol són "prudents" davant la decisió que puguin prendre les autoritats britàniques. "No depèn de nosaltres", ha comentat la ministra, que ha insistit que els turistes es poden sentir segurs en els destins turístics espanyols, ja que els rebrots no tenen lloc en aquests àmbits sinó en l'entorn de les llars i les trobades familiars.  "Hem de demanar prudència, mesures de seguretat perquè puguem conviure amb el virus però puguem gaudir de les vacances", ha conclòs.

Summary: Maroto confia que el govern britànic aixequi la quarantena aquest dilluns per a les Illes Balears i Canàries


El president del Banc Central Europeu, Mario Draghi, ha assegurat aquest dilluns que els bitllets de 500 euros “es veuen cada vegada més com un instrument per activitats il·legals”. En una compareixença al comitè d’Afers Econòmics del Parlament Europeu, Draghi ha assegurat que “en aquest context” el BCE està “considerant accions”, com l’eliminació del bitllet, però que cal fer-ho “amb molta cura” i “de la millor manera”. L’italià ha vinculat el debat sobre l’eliminació dels bitllets de 500 euros amb la lluita contra el crim organitzat i el terrorisme, però no amb la necessitat de reduir els diners en efectiu. “El bitllet de 500 i l’objectiu de limitar l’efectiu no tenen res a veure”, ha dit.  “Hi ha una convicció persistent i en augment entre l’opinió pública mundial que els bitllets de quantitats elevades s’utilitzen per objectius criminals”, ha lamentat Mario Draghi a instàncies d’una pregunta de l’eurodiputat alemany de la CDU Bukhard Balz.  Segons Draghi, però, qualsevol limitació o eliminació els 500 euros es centrarà exclusivament en combatre el crim, i no en reduir l’efectiu. “La gent podrà seguir estalviant amb bitllets de 200 euros”, ha dit.  Les paraules de Draghi arriben després que divendres passat els ministres d’Economia i Finances de la UE demanessin al BCE que estudiï mesures per combatre el finançament del terrorisme, entre les quals proposaven l’eliminació dels bitllets de 500 euros. Aquest tipus de bitllets es van crear a instàncies d’Alemanya, i equivalen als antics 1.000 marcs.

Summary: Draghi admet que el bitllet de 500 euros es veu “cada vegada més com un instrument per activitats il·legals”


ERC i JxCat reclamen explicacions al ministre de l'Interior, Fernando Grande-Marlaska, per les detencions de 9 CDR el 23 de setembre en el marc de l'operació Judes. Els republicans han demanat la compareixença de Grande-Marlaska a la comissió d'Interior del Congrés mentre que JxCat la demanarà formalment quan es constitueixi. A banda, el portaveu dels republicans a la cambra baixa, Gabriel Rufián, i la portaveu de JxCat, Laura Borràs, han registrat una sèrie de preguntes perquè el govern espanyol doni explicacions per escrit del cas. Al text registrat aquest divendres per ERC, el grup pregunta "quins eren els indicis reals i tangibles que justificaven l'actuació policial en els termes en les quals aquesta es va dur a terme". Pel que fa a l'escrit de JxCat, la formació qüestiona si es va respectar "la independència judicial i no hi ha hagut interferències del govern per frenar la resposta ciutadana a Catalunya contra la sentència que anava a emetre el Tribunal Suprem". (A aquesta actualització s'afegeix l'escrit registrat per JxCat) A l'escrit d'ERC, el grup també qüestiona si l'institut armat va complir amb la "neutralitat política" i es fa ressò d'informacions publicades a alguns mitjans que afirmaven que Grande-Marlaska no estava informat al detall de l'operació i hauria demanat explicacions a la Guàrdia Civil. "El resultat de l'operació ha estat una acusació sobre delictes gravíssims i un extens oprobi públic i assetjament mediàtic als detinguts que, finalment, han acabat alliberats sota fiança", apunta el document, en el qual ERC també pregunta si el govern espanyol prendrà alguna mesura per evitar "aquest tipus d'operacions de gran enrenou mediàtic amb indicis més que dubtosos". Els republicans també pregunten com creu el ministeri de l'Interior "que s'ha de reparar el dany infligit tant als detinguts com als seus entorns familiars" i si "pensa establir alguna mesura disciplinària i mecanismes de control sobre les forces de seguretat de l'Estat per evitar futurs errors en la cadena informativa". Pel que fa a JxCat també pregunten pel "maltractament" denunciat per les defenses dels detinguts i si Grande-Marlaska coneixia l'existència de l'operació Judes. L'escrit apunta que "tres mesos més tard" de les detencions "tant l'Audiència Nacional com la Fiscalia han reconegut l'objectiva inexistència d'explosius".

Summary: ACTUALIZACIÓ:ERC i JxCat demanen explicacions a Grande-Marlaska per les detencions dels CDR acusats de terrorisme


Un 61% dels creueristes, tres de cada cinc passatgers, que passen per Barcelona comencen o acaben el seu viatge en la mateix instal·lació portuària de la capital catalana, segons han destacat directius del Port de Barcelona en la seva intervenció en el Seatrade Cruise Med, la principal fira de creuers de la Mediterrània que s'està celebrant a Tenerife. Santiago Garcia-Milà, subdirector general d'Estratègia i Comercial del Port de Barcelona ha recordat la importància que suposa que un passatger comenci acabi el seu viatge a Barcelona. En un estudi de la Universitat de Barcelona es deia que cada passatger que comença o acaba el seu viatge a Barcelona contracta una estança mitjana de 2,6 dies en un hotel de quatre estrelles i registra una despesa diària per persona de 202 euros diaris. El subdirector general d'Estratègia i Comercial i la cap de creuers del Port de Barcelona, Mar Pérez, han explicat que en el darrer any els creueristes de port base han passat del 55% al 61% del total. ''Aquest fet demostra que està donant fruits l'estratègia de creació d'un model sostenible que impulsem el Port des de fa anys'', ha reblat Garcia-Milà. L'informe de la Universitat de Barcelona també revela que del total de creueristes, un 24% pernocta a hotels de la ciutat (i fa turisme a Barcelona) i un 19% van directes a l'aeroport. La resta, el 57%, són els que passen un dia a la capital catalana. Dos exemples significatius de l'aposta dels grans operadors de creuers per Barcelona com a port base són els de Carnival i Royal Caribbean. D'una banda, Carnival està a punt de començar les obres de construcció d'una nova terminal de creuers al moll Adossat del port català, que amb 10.000 metres quadrats serà la més gran d'Europa. D'altra banda, Royal Caribbean forma part de l'accionariat de Creuers del Port de Barcelona, societat que gestiona les terminals públiques de la instal·lació de la capital catalana.

Summary: Tres de cada cinc passatgers de creuers del Port de Barcelona comença o acaba el seu viatge a la capital catalana


El pressupost per a la despesa sanitària pública a Catalunya hauria d'incrementar-se en més de 5.000 milions d'euros cada any per equiparar-se al de països amb un sistema de salut homologable, tenint en compte el Producte Interior Brut (PIB) i amb un índex d'envelliment similar. Aquesta és la principal conclusió de l'estudi 'La malaltia de la sanitat catalana: finançament i governança', que han elaborat els economistes Guillem López-Casasnovas i Marc Casanova per encàrrec del Cercle de Salut, associació que promou el debat del model sanitari català. Aquests 5.000 MEUR representen més de la meitat del pressupost del Departament de Salut si s'aproven els comptes del 2020. Per als autors de l'estudi, amb l'actual sistema de finançament autonòmic és molt difícil augmentar aquesta despesa.   En la presentació de l'estudi, aquest dijous, el president del Cercle de Salut, Lluís Bohigas, ha alertat sobre l'infrafinançament de la sanitat pública i del "seriós" problema de sostenibilitat: "És una malaltia crònica i si no s'hi posa remei, pot tornar-se aguda i arribar a moments crítics. El pronòstic no és bo".  L'estudi analitza la situació actual del sistema sanitari català des d'una òptica comparada amb països i comunitats autònomes entre el 2003 i el 2016, últim any del qual es tenen dades homologables per a la comparativa.  Catalunya va dedicar el 2016 a la sanitat pública el 5,3% del seu PIB. El mateix any, els països de la Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmic (OCDE) amb sanitat universal van destinar-hi el 6,81% de mitjana.  Sobre una població catalana que supera els 7,4 milions d'habitants i tenint en compte l'envelliment relatiu i els ajustos corresponents, qualsevol intent d'equiparar la despesa pública a Catalunya a aquestes mitjanes hauria de suposar un increment dels recursos sanitaris al voltant de 5.000 MEUR sobre les xifres pressupostades actuals.  L'anàlisi mostra que cap país tenia una despesa sanitària pública tan reduïda com la catalana en el moment d'assolir nivells de desenvolupament econòmic similars (30.000 euros de renda per capita el 2016). Catalunya se situa lleugerament per sobre de Grècia (5,19% del PIB destinat a salut) i molt lluny de Dinamarca (10,35%) i Finlàndia (9,49%), països que encapçalen la taula.  L'estudi projecta les condicions que haurien de donar-se per posar remei a la bretxa amb la resta de països de l'OCDE homologables a Catalunya. En un escenari de creixement del PIB d'un 2% anual sostingut que repercutís en un increment anual del finançament sanitari d'un 2,4%, el nivell de despesa arribaria al d'Àustria el 2026; al de la Gran Bretanya, el 2030; als de Dinamarca i Suècia, el 2033 i al de França, el 2034. El sistema de finançament autonòmic, el principal motiu del dèficit crònic L'estat espanyol, en el seu conjunt, dedica a la sanitat el 6,39% del PIB. Segons l'informe, el sistema de finançament autonòmic, que castiga les comunitats amb un PIB més alt i un nivell competencial més desenvolupat, és l'element més substantiu per explicar el dèficit crònic de la sanitat catalana, així com les diferències entre comunitats autònomes. La despesa està molt més descentralitzada que no pas la capacitat d'obtenir recursos propis via impostos (fora del principi de responsabilitat fiscal), recull l'estudi.  L'estudi assenyala que si Catalunya tingués el mateix sistema de finançament del País Basc, el pressupost anual per a la sanitat pujaria uns 2.500 milions més, és a dir, un 23% més que el pressupost del 2019. Aplicant al PIB de Catalunya el pes mig de la despesa sanitària pública en relació a la mitjana del PIB de l'Estat (6,39%), la despesa hauria de ser d'uns 13.800 milions d'euros (uns 4.000 milions d'euros addicionals). Segons l'estudi, una millora del finançament públic de la sanitat catalana no serà possible mentre des de l'Estat s'hi transfereixin recursos basats en paràmetres aliens a la capacitat fiscal de l'economia catalana. "Ens hem de posar al cap que si el finançament que rep Catalunya té a veure només amb el pes poblacional, sempre tindrem un desajust entre el que la societat espera i demana i el que l'Estat farà possible. Si no sortim del sistema de finançament autonòmic actual, l'única possibilitat per finançar millor la sanitat és rascar la butxaca dels usuaris, que també són contribuents i tenen ja una pressió fiscal com la de molts països amb els quals ens comparem", ha afirmat López-Casasnovas, que ha afegit: "Crec que a aquesta societat de peatge no se li pot exigir tant".  Perill de dualitzar la societat amb la via públicoprivada L'estudi també analitza la despesa en sanitat privada que, segons les dades, representa un 30% del total de la despesa sanitària a Catalunya, mentre que la mitjana estatal és el 22%.  El catedràtic d'Economia de la UPF ha avisat: "Si continuem amb la via pública i privada estem dualitzant un dels valors fonamentals de l'assistència, que és la cohesió social". Per a López-Casasnovsa, aquesta és "una trampa molt malèvola". "A través de la sobreanivellació que fa l'Estat amb el finançament autonòmic, hi ha comunitats que es poden veure abocades a dualitzar la sanitat. El raonament pot ser, 'Si és més rica, ja aixecarà copagaments o ja farà que les famílies subscriguin assegurances privades", ha alertat López-Casasnovas, que és director del Centre de Recerca en Economia de la Salut (CRES-UPF).    Metges, model i pacients, darrere del 'miracle' El Cercle de Salut adverteix que "no és és sostenible que la manca de recursos econòmics hagi de ser compensada principalment amb el sacrifici dels professionals o amb la manca de noves inversions i renovació d'equipaments" i per això demana més recursos de forma urgent. Moltes vegades es parla del miracle de la sanitat pública catalana. Tot i estar infrafinançada, és de qualitat i despunta en molts camps assistencials i de recerca clínica. Ara bé, què hi ha en realitat darrere del 'miracle'? La vicepresidenta del Cercle de Salut, Olga Pané, ha apuntat que una part "la paguen els professionals", ja que la plantilla mèdica té un cost més baix que en altres països. Segons ha explicat, el salari d'un metge a Catalunya és, aproximadament, 2,3 vegades el salari mitjà; mentre que a Holanda, 3,3 i a Alemanya, 4,5.  Pané també ha atribuït aquesta qualitat al model amb diversitat de proveïdors, que ha afavorit un cert sistema de competència i de millores en la gestió. I per últim, ha parlat dels pacients: "Tenim resultats bons, però també llistes d'espera llagues. Els pacients també hi posen de la seva part".

Summary: La sanitat pública catalana necessita 5.000 MEUR més per equiparar la despesa a la de països similars, segons un estudi


El líder del PP i president del govern espanyol en funcions, Mariano Rajoy, ha obert aquest dimecres la precampanya de la seva formació a un acte del partit a Alacant on ha promès que no participarà de cap "farsa" ni "comèdia d'embolics" i on ha acusat el líder del PSOE, Pedro Sánchez, de ser un "sectari colossal" per voler derogar les lleis del seu govern. "Nosaltres parlarem els pròxims dos mesos els espanyols dels seus problemes i d'Espanya", ha dit, "i la resta simplement no ens interessa". Rajoy ha assegurat que malgrat que "no és bo" repetir les eleccions, els comicis són millors que el que hagués suposat "un govern a la valenciana". També ha apuntat que aquests quatre mesos de legislatura fallida ha servit per retratar les noves formacions i, en al·lusió a C's, ha dit que els votants "ara els coneixen més".  El líder del PP ha recordat que C's "va intentar fer president el secretari general del PSOE assumint el seu programa electoral" i que en aquests mesos de negociacions s'ha "sumat a l'espectacle" d'episodis com la reunió a 18 protagonitzada pes representants del PSOE i també de Podem.  Unes crítiques que també ha llançat a Podem per haver provat un acord "que liquidava la sobirania nacional" i el PSOE per haver-se negat a parlar "amb 7 milions d'espanyols", en al·lusió als votants del PP.  En aquest marc, ha reiterat la seva aposta per un govern de gran coalició, que "és el millor que li pot passar al país" i que és l'eina que permetria, entre altres, reforçar la garantia de "la unitat d'Espanya, la igualtat dels espanyols, la sobirania nacional" i la defensa conjunta de la política exterior, entre altres, a més de llançar "un missatge de confiança" sobre l'economia espanyola.  També ha justificat l'actuació del PP en aquests mesos, en què ell va declinar la proposta del rei Felip VI de sotmetre's a una investidura per a la què no tenia prou suports. "Penso que hem fet el que havíem d'haver fet, sense donar espectacles, sense enganyar ningú, sense ocurrències ni ansietat", ha sentenciat.

Summary: Rajoy obre la precampanya i promet que no participarà de cap "farsa" ni "comèdia d'embolics"


Roser Maresma i Dunia Ouchrih són dues joves catalanes, d'Arenys de Mar (Maresme), que estudien a la universitat de Brussel·les i que han viscut de molt a prop els atemptats que han tingut lloc a Brussel·les, especialment la darrera de les explosions, a l'estació de metro de Maelbeek. "Ha passat molt a prop de casa, a llocs que formen part de la teva rutina. Fa por", confessa Maresma. És una parada pròxima a casa seva i també de la universitat. Ouchrih era a la biblioteca de la facultat en aquell moment i ha sentit l'explosió quan es dirigia cap al tren per tornar a casa després dels primers avisos d'emergència arrel de l'atac a l'aeroport. A hores d'ara continuen confinades, els transports estan tallats i en algunes zones de la ciutat la imatge dels carrers és desèrtica. Després de la "posada en escena" de la setmana passada amb la detenció del terrorista fugitiu pels atemptats de París del mes de novembre, Salah Abdeslam, l'atemptat d'aquest dimarts a Brussel·les ha agafat "per sorpresa" a molts ciutadans. "hi va haver un gran triomfalisme i tres dies després passa això. Queda clar que això no s'ha acabat", explica Maresma.  La jove arenyenca és estudiant de la universitat de Brussel·les, on hi fa un màster de Logopèdia, i ha conegut la notícia de les explosions poc abans de l'hora que tenia previst sortir de casa: "M'ha sonat l'alarma al mòbil i ja he vist que no podria sortir de casa avui. Maelbeek és a vint minuts a peu de casa meva i jo agafo el metro a la parada anterior", relata. De seguida, explica, s'han activat els avisos per part del govern local perquè els ciutadans evitessin els desplaçaments i es quedessin confinats a casa o llocs de feina: "Ja fa hores que estan dient això, tothom està quiet i els carrers són buits". Maresma explica que dijous havia de viatjar a Barcelona però no hi té esperances. "Dubtem molt que ho puguem fer". Dunia Ouchrih també estudia a la universitat de Brussel·les, tot i que viu a la ciutat de Charleroi, a 60 quilòmetres al sud de la capital europea. Aquest matí, després de les primeres explosions a l'Aeroport de Zaventem l'han desallotjat per motius de seguretat, juntament amb altres estudiants de la biblioteca de la facultat de Ciències Econòmiques. La jove explica que davant aquest escenari ha marxat caminant cap al tren per intentar tornar a casa. En aquell moment, però, a poca distància de la universitat ha esclatat el tercer artefacte a l'estació de metro de Maelbeek: "Hem sentit l'explosió però no sabíem que era ni on era, només veiem que no podíem accedir al tren perquè era ple de policia". Després dels atemptats les comunicacions han quedat totalment tallades a la ciutat: "No podem sortir de la ciutat perquè tots els transports estan aturats. Estem esperant perquè no sabem que fer", explica la jove.


La consellera de Justícia, Ester Capella, ha opinat, sobre la vaga de fam dels quatre presos, tot remarcant que estan "exercint el seu dret a protesta". Si bé no ha volgut entrar en valoracions sobre l'estat de salut de Jordi Sànchez, Jordi Turull, Josep Rull i Joaquim Forn, en els seus primers dies de vaga de fam, Capella ha expressat el seu respecte en el dret de denunciar la injustícia de la seva situació i que "utilitzin els mecanismes que tenen al seu abast". La consellera ha afegit que els quatre empresonats han demanat que no se'ls exoneri de cap tipus d'obligació -com ara anar al menjador. "Ells exerciten un dret fonamental i nosaltres garantim drets, la conselleria té l'obligació de garantir-los de tots els ciutadans", ha afirmat, aquest dimecres, en el marc d'una visita al Vendrell.  Capella ha volgut posar l'accent en què es tracta d'un empresonament injust. També s'ha referit al fet que el Tribunal Suprem rebutgi apartar Marchena de la causa del procés. Considera que els lletrats ja faran el que correspongui i que el Suprem "continua tenint un problema".

Summary: Capella, sobre la vaga de fam dels presos: "Exerceixen el seu dret a la protesta"


L'Ajuntament de Lloret de Mar (selva) ha anunciat aquest dijous que comença a retirar "de manera gradual" les mesures de seguretat al municipi després dels atemptats. Algunes d'aquestes accions es van prendre l'any passat després de l'atemptat de Niça i d'altres fa dos mesos arran dels atacs a Barcelona i Cambrils. La reducció coincideix amb el final de la temporada d'estiu, quan el nombre de visitants és més elevat al municipi. La decisió del consistori es tradueix amb la retirada d'algunes de les tanques 'New Jersey'. En alguns punts però, aquests blocs de formigó es mantindran. Les estructures, que es van pintar de color taronja, es mantindran als carrers del mercat setmanal dels dimarts i al centre històric. A la zona del carrer de Sant Pere, les pilones automàtiques continuaran amb les mateixes restriccions. Lloret ha decidit rebaixar part de les mesures de seguretat aplicades per protegir les zones més turístiques de la població. Després dels atemptats de Barcelona i Cambrils, l'Ajuntament va tallar en un sentit la circulació l'avinguda Just Marlès, l'avinguda Vila de Blanes i el passeig de Camprodon i Arrieta. El consistori també va restringir l'horari de funcionament de les pilones.   Part de les mesures ja es van aixecar el passat 23 d'agost però en alguns casos s'han mantingut fins ara coincidint amb el final de la temporada turística.   El canvi més visible serà la desaparició d'algunes de les tanques de formigó 'New Jersey' que es van instal·lar en diverses zones de la població. El consistori ha decidit, en canvi, que algun d'aquests blocs es quedin en determinats punts del centre històric, on es fa el mercat setmanal. Les pilones del carrer de Sant Pere també mantindran les restriccions establertes.

Summary: Lloret retira part de les tanques de seguretat instal·lades arran dels atemptats de Barcelona i Cambrils


Les transaccions de vivendes registren un augment del 13,2% al conjunt de l’estat espanyol ACN Madrid.-El nombre de compravendes d’habitatges registrades a Catalunya ha assolit les 5.991 unitats durant el mes de setembre, el que representa un creixement del 25,8% en relació amb el mateix període de 2015, segons l’Estadística de Transmissions de Drets de Propietat que ha publicat l’Institut Nacional d’Estadística espanyol (INE) aquest dimarts. Al conjunt de l’estat espanyol, s’han registrat un total de 34.931 compravendes d’habitatges durant el mes de setembre, el que representa un creixement del 13,2% en termes interanuals.

Summary: La compravenda d’habitatges creix un 25,8% anual al setembre a Catalunya


El líder d'Esquerra elogia una societat "adolorida", però "orgullosa" de la resposta que ha donat als atemptats ACN Barcelona.-El president d'Esquerra, Oriol Junqueras, ha valorat positivament la participació a la manifestació d'aquest dissabte en condol amb les víctimes dels atemptats del 17-A. Junqueras ha celebrat que "com sempre Barcelona i Catalunya expressen el seu rebuig al terrorisme i la violència i el seu amor per la democràcia i la llibertat". El líder dels republicans ha mostrat la seva "satisfacció" davant "d'una societat adolorida, però orgullosa dels seus cossos de seguretat i dels seus treballadors públics i que se sent legítimament orgullosa de sí mateixa per la resposta que ha sabut donar". El president d'Esquerra ha fet aquestes declaracions després de la manifestació, que ha aplegat 500.000 persones (segons la Guàrdia Urbana) al centre de Barcelona aquest dissabte al vespre.

Summary: Junqueras afirma que Barcelona i Catalunya han mostrat "com sempre" el seu rebuig al terrorisme i la violència


El Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació ha autoritzat formalment l'aplicació de la verema en verd al conjunt de l'estat espanyol. La mesura, anunciada ara fa un mes i publicada aquest dimecres al BOE (Butlletí Oficial de l'Estat), ha de contribuir a reduir els excedents de raïm, mentre el sector també confia que pal·liarà les pèrdues provocades per la crisi de la covid-19. El decret de mesures extraordinàries estableix que enguany es destinaran 10 milions d'euros a la verema en verd al conjunt de l'estat espanyol. Un pressupost que ha estat criticat per Unió de Pagesos. Si bé el sindicat aplaudeix la mesura, considera que 10 MEUR són "del tot insuficients", i calcula que per a Catalunya farien falta 30 milions. La verema en verd és una mesura voluntària que pretén compensar els viticultors del fet d'eliminar raïm d'algunes parcel·les quan encara no és madur, de manera que es pugui reduir l'excés de producció. Unió de Pagesos reclama al Departament d’Agricultura la "màxima celeritat" perquè sol·liciti al Ministeri abans del 14 de juny –data límit fixada al decret- que Catalunya vol acollir-se a aquesta mesura.  El sindicat apunta que li correspon a la Generalitat establir quins són els àmbits territorials i quina és la quantia de l’ajut per a cada parcel·la. Unió de Pagesos insisteix a reclamar que les ajudes de la verema en verd no es financin a través de l’actual Pla de suport vitivinícola (PASVE). El mateix decret de mesures extraordinàries publicat al BOE d'aquest dimecres també recull l'autorització per a la destil·lació de crisi, de manera que l'alcohol obtingut a la campanya 2019-2020 es pugui destinar a usos industrials. Finalment, el Ministeri també publica un programa d'ajudes per a l'emmagatzematge de vi per reequilibrar el mercat, que acumula excedents durant els últims anys.

Summary: El govern espanyol autoritza la verema en verd per aquest 2020 amb una partida de 10 MEUR


La segona sessió del debat de la moció de censura presentada pel PSOE ha arrencat novament amb l'absència de Mariano Rajoy. El president espanyol va marxar dijous al migdia després de les intervencions del José Luís Ábalos i Pedro Sánchez i ja no va tornar a l'hemicicle. Una actitud que van criticar alguns dels grups, que van retreure que en un debat tan important i quan els grups van confirmar el seu suport a la moció no estigués ocupant el seu escó. Rajoy anar a dinar amb el seu equip i va estar vuit hores a un restaurant del carrer Alcalà. Aquest matí, intervé al ple la portaveu socialista, Margarita Robles, i també el portaveu dels populars, Rafa Hernando. El candidat, Pedro Sánchez, també respondrà les dues intervencions. Llavors, ja serà el moment de la votació –pública i per crida- dels 350 diputats. Podem, PNB, ERC i PDeCAT permetran que s'aprovi la primera moció de censura de la democràcia, que farà fora Rajoy de la Moncloa.  La segona sessió del debat de la moció de censura ha començat sense la presència de l'encara president del govern espanyol, Mariano Rajoy. Aquest divendres, el Congrés dels Diputats aprovarà la moció impulsada pel PSOE i Pedro Sánchez es convertirà en el nou president. La votació es preveu pels volts del migdia i cadascun dels 350 diputats s'haurà d'aixecar per dir de veu el seu vot.   El PSOE preveu un relleu ràpid del govern de Mariano Rajoy pel nou executiu que erigirà Pedro Sánchez a partir d’aquest divendres si es confirma el suport de la cambra a la seva moció de censura. Un cop superada la votació, la Constitució estableix que el candidat quedarà investit automàticament i l’executiu sortint queda en funcions fins que no es consumi el relleu. La presidenta del Congrés, Ana Pastor, traslladarà el resultat de la moció de censura al rei Felip VI, que la sancionarà perquè sigui publicada al Butlletí Oficial de l’Estat en forma de decret de nomenament. A partir d’aquest moment, Sánchez pot prendre ja possessió com a president en un acte a la Zarzuela que es podria celebrar com a molt ràpid dissabte a la tarda, però que també es podria produir diumenge i dilluns, i nomenar els seus nous ministres perquè prometessin o juressin el càrrec aquesta mateixa setmana.

Summary: Comença la segona sessió del debat de la moció de censura del PSOE amb l'absència de Rajoy


Aquest dimecres ha arrencat la comissió bilateral entre la Generalitat i l'Ajuntament de Terrassa amb una primera reunió entre el president de la Generalitat, Quim Torra, i l'alcalde de Terrassa, Jordi Ballart. Pel batlle, el d'avui "és un dia històric" per la tercera ciutat de Catalunya perquè "estableix un marc diferent de relació" en base "al pes que Terrassa té pel país". A la trobada, on també hi ha participat el conseller de Territori, Damià Calvet, Ballart hi ha portat un dossier amb un centenar de temes prioritaris a tractar. Entre els més destacats hi ha la cobertura de les dues grans rieres de la ciutat, "un dels principals reptes urbanístics", i la finalització i ampliació del traçat de la B-40. En aquest sentit, tant l'alcalde de Terrassa com el conseller Calvet han coincidit en qualificar de "prioritari" el fet que el Quart Cinturó s'ampliï com a mínim fins la Rotonda Oest de Sabadell. A falta de concretar la data, la propera reunió tindrà lloc a Terrassa a finals d'octubre o principis de novembre. Amb la posada en marxa d'aquesta comissió bilateral, Terrassa, la tercera ciutat de Catalunya, es posa al nivell de Barcelona i l'Hospitalet de Llobregat, les altres dues ciutats que ja tenen un tracte preferent amb la Generalitat. Per Ballart, això suposa un pas endavant molt important perquè implica que a partir d'ara s'haurà d'actuar amb "coresponsabilitat".  Pel conseller de territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, que ha estat l'encarregat de comparèixer davant la premsa en representació del Govern, la d'avui ha estat la primera de moltes reunions i "un salt d'escala" de les relacions entre la Generalitat i la ciutat de Terrassa. "A partir d'ara deixarem de tractar els temes de forma sectorial per fer-ho amb visió de ciutat i en clau de país", ha afegit. Malgrat que la reunió d'aquesta dimecres ha estat tan sols una primera presa de contacte, l'alcalde Ballart ja ha exposat quines són les principals prioritats de la ciutat. En aquests sentit, per exemple, s'ha parlat de temes educatius, com ara la construcció de nous centres escolars o la segregació escolar. També s'ha posat sobre la taula la problemàtica de l'habitatge a Terrassa i el tema de les ocupacions. Pel que a les infraestructures, la B-40 o Quart Cinturó, ha estat un dels temes principals que s'han tractat. Aquí, l'alcalde de Terrassa ha exposat el consens amb la ciutat de Sabadell per, més enllà que l'Estat finalitzi el tram en execució, s'ampliï el traçat com a mínim fins la Ronda Oest de Sabadell i que "no mori en una rotonda al nord de la ciutat". "Si això no es resol tindrem un conflicte i molts més cotxes a la ciutat", ha alertat. Sobre la B-40, el conseller Damià Calvet ha destacat que la prioritat en aquests moments és que l'Estat finalitzi unes obres "que han estat la vergonya dels successius governs de l'estat espanyol". Un cop això s'aconsegueixi, Calvet s'ha compromès a definir en el marc de la comissió el futur de la infraestructura tenint molt en compte l'opinió del territori. I allò que es reculli al pla director de mobilitat.  Un altre dels temes que seran prioritaris és la cobertura de les dues grans rieres que travessen la ciutat de Terrassa, un dels grans reptes urbanístics de la ciutat per Ballart. "Les dues rieres són espais que divideixen la ciutat i creen desequilibris entre barris", ha afegit. Aquí, el conseller Calvet ha reconegut que més enllà de la neteja i manteniment de les rieres , "cal una visió conjunta" de la qüestió per definir les accions a tractar a mig i llarg termini. Per properes reunions s'han emplaçat a començar a tractar qüestions com la millora del transport públic a la ciutat o l'ampliació de la capacitat de la C-58, entre d'altres.

Summary: Ballart destaca que la comissió bilateral amb la Generalitat "reconeix el pes que Terrassa té pel país"


Unauto, l'associació que aplega el 90% dels VTC, assenyala el Govern de ser el principal responsable del conflicte amb el sector del taxi. El president de l'entitat, Josep Maria Goñi, asseguren que al conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, li han "tremolat les cames" davant les exigències dels taxistes: "És presoner de les seves promeses i està davant un sector que no es conforma amb qualsevol cosa i mai en té prou". A més, segons Goñi, l'actitud dels taxistes davant el conflicte està agafant un caire "extremadament perillós" perquè "està calant la idea de que si talles carrers, agredeixes el teu competidor i li punxes les rodes, te'n surts amb el que vols", ha dit en al·lusió als incidents entre taxistes i conductors VTC a Barcelona. El portaveu dels VTC ha demanat una tornada al diàleg i que s'acabi amb la violència: "Cal que s'imposi el seny i ens asseiem la Generalitat, les administracions locals, els taxis i els VTC i ens posem a parlar". Segons Goñi, l'actual situació només fa que empitjorar el conflicte i demana als conductors de les empreses de VTC que no responguin a la provocació dels taxistes: "No està en el nostre ADN". En aquest sentit, assegura que les agressions de taxistes a VTC no és nova: "Tothom n'és coneixedor però sembla que els faci por intervenir", ha dit en al·lusió a les administracions. Goñi lamenta que el sector del taxi vulgui "eliminar la seva competència" a base de violència i alerta del to "preocupant" que estan agafant les protestes i del missatge d'impunitat que s'està traslladant. De fet, des d'Unauto acusen el Govern de ser el responsable del conflicte. Asseguren que la Generalitat ha cedit constantment a les pressions del sector, la darrera la que fa referència a fixar un temps de quinze minuts de precontractació del servei dels VTC, amb el que els taxistes tampoc estan d'acord en considerar-lo massa curt. Josep Maria Goñi assegura que la mesura no té sentit i que a qui més castiga és als ciutadans que volen utilitzar aquest servei. "No se'ls cau la cara de vergonya d'exigir que la solució passi per aquí", ha etzibat Goñi, que alerta que si la mesura s'acaba aplicant està en perill el futur de més de 70 empreses i més de 3.000 treballadors. Aquesta opció, assegura, mai s'havia posat sobre la taula fins ara i manté que és una cessió del conseller Calvet per l'amenaça de vaga dels taxistes durant el MWC. Amb tot, des de l'associació de VTC, recorden que malgrat la difusió de la nova regulació per part del Govern, ningú els ha comunicat oficialment el seu contingut: "És surrealista que no tinguem encara cap notificació ni ens hagin explicat absolutament res".

Summary: Els VTC acusen Calvet de "cedir" davant la pressió dels taxistes: "Li han tremolat les cames"


El sector del llibre de text català nega que ni el Departament d'Educació ni cap autoritat administrativa els hagi pressionat mai per condicionar els llibres de text i que s'han cenyit sempre al contingut del currículum oficial. En declaracions a l'ACN, el president de la comissió de llibre de text del Gremi d'Editors de Catalunya, Antoni Garrido, ha contradit així, les afirmacions de la Federació de Gremis d'Editors d'Espanya al voltant, sobretot, dels llibres d'història. Garrido però ha reconegut que la diversitat curricular de les disset comunitats autònomes els perjudica perquè han de fer ''moltes versions'' d'un mateix contingut i es veuen obligats a traslladar-ne ''el cost'' en el preu del llibre. Per això, i de cara a una eventual reforma de la llei educativa, el sector demana el màxim consens. Garrido ha demanat deixar de banda qüestions que ha qualificat ''d'anècdotes'' i ha recalcat que els editors es mantenen ''fidels'' al currículum oficial, tant al que depèn de l'Estat com el de cada comunitat autònoma. El president de la sectorial del llibre de text reconeix que amb matèries com la física, la química o les ciències, la variació és més reduïda, però que en història o geografia s'han de fer fins a setze edicions diferents que generen ''un cost molt important'' en producció, però també en impressió i distribució. Malgrat tot, Garrido creu que els darrers anys, amb les novetats tecnològiques, han aconseguit reduir aquest increment de cost.  Per aquest motiu, el sector demana que, si hi ha una futura reforma educativa després de la formació d'un nou govern espanyol, es treballi amb el màxim consens per donar continuïtat en el temps als canvis, que tinguin temps per fer els materials ''adequadament i amb qualitat'', al mateix temps que la comunitat educativa pugui ''assumir'' el nou paradigma legal.

Summary: El sector del llibre de text català nega ''pressions'' de l'administració per condicionar els continguts


La Federació Catalana de Futbol (FCF) ha imposat aquesta temporada prop de 200 sancions a diversos equips gironins de categories inferiors per insults i agressions a dins els estadis. En els casos més greus, s'ha arribat a tancar el camp, un fet que ha succeït dotze vegades. El delegat de la FCF a la demarcació, Jordi Bonet, destaca que la majoria dels incidents passen a la graderia. "El problema més greu en el món del futbol són els pares. Si els partits es juguessin sense públic no passaria mai res", assenyala Bonet. El delegat ha destacat que aquests comportaments s'han reduït a la meitat en els últims set anys, gràcies a campanyes com 'Zero insults a la grada'. "S'ha fet molta feina, però encara en falta molta més per fer. Hem d'aconseguir que aquell pare que insulta en un camp passi vergonya", ha reblat. Acabar amb els insults i les agressions als camps de futbol formatiu de Catalunya. Aquest és l'objectiu de la FCF, i per això ha engegat diverses campanyes que han aconseguit rebaixar el nombre de sancions que s'han imposat als clubs. L'última ha estat la coneguda com 'Zero insults a la grada'. I és que el públic continua sent un dels principals motius pels quals els àrbitres han d'aturar partits, i en el pitjor dels casos, suspendre'ls. En concret, a les comarques de Girona s'han imposat aquesta temporada prop de 200 sancions. La gran majoria per desqualificacions cap a l'àrbitre o jugadors rivals. "El més preocupant és que són els propis pares dels nanos els qui ho fan, i no veuen que l'exemple que li donen al seu fill és el pitjor de tots", lamenta el delegat de la FCF a Girona, Jordi Bonet. Les agressions físiques són un altre dels cavalls de batalla de la Federació. En el què va de curs futbolístic, se n'han produït 23 a la demarcació. Deu han estat entre jugadors, deu més entre aficionats a la grada i tres contra els àrbitres. Per tot plegat, la Federació ha tancat dotze estadis de futbol de categories inferiors de les comarques gironines. "És l'últim recurs, però hem de ser contundents per seguir en la línia del civisme dins del futbol", ha assenyalat Bonet. En set anys, un 50% menys Des de la FCF, però, destaquen que les actituds incíviques no han anat a l'alça els últims anys, més aviat al contrari. Bonet explica que quan es va fer càrrec de la delegació a Girona el 2011 "cada setmana hi havia problemes i es tancaven camps". Ara, assegura, el món del futbol formatiu "ha pres consciència", malgrat que "queda molta feina per fer". Bonet destaca que a Girona hi ha cada setmana entre 500 i 550 partits de futbol formatiu. "La veritat és que 200 sancions en tota la temporada és una xifra acceptable", concreta. A més, el delegat recorda que des de la Federació valoren tots els partits i tenen en compte aquells que "poden comportar incidents". En aquests casos s'envia un directiu de la FCF a veure l'encontre, i si cal, s'adverteix la policia perquè estigui previnguda. Jugadors problemàtics Bonet reconeix que alguns estadis poden ser "més conflictius que d'altres", però assegura que en molts casos els problemes els causen "alguns jugadors". "Si no es fitxessin aquells que són violents i que van corrent per diferents equips s'acabarien molts problemes", assenyala. El delegat, però, reconeix que algunes plantilles són "tan curtes" que es "veuen obligades" a incorporar-los. En aquest sentit, la Federació alerta als clubs que fitxen jugadors que han causat problemes anteriorment. "Hi havia equips que es queixaven de la quantitat de sancions que rebien, i quan van desprendre's d'algunes persones conflictives, van anar a millor", assenyala Bonet. El delegat assegura que "el problema no és el lloc, sinó qui hi ha en aquell lloc". La política no ha influït Un altre aspecte que ha destacat Bonet ha estat que la situació política no ha provocat cap problema als camps de futbol. "Pesàvem que a partir de l'1-O hi podria haver més situacions de conflicte i no hem notat cap problema en aquest aspecte", ha assenyalat el directiu. En el futbol femení també s'han reduït els insults de caire sexista. Bonet creu que "el gran salt endavant" que ha fet aquest esport ha ajudat a que els aficionats "no estigmatitzin" les dones que juguen a futbol. "Afortunadament s'ha normalitzat molt, això és bo", conclou.

Summary: Els equips de futbol formatiu gironins han rebut prop de 200 sancions per insults i agressions aquesta temporada


La consellera d'Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, ha explicat que el departament s'ha ofert a Sada per tal de buscar un possible comprador o inversor que permeti evitar el tancament de l'escorxador d'aus que la firma, propietat del grup holandès SHV, té a Lleida. Empresa i Coneixement s'ha posat en contacte amb l'empresa per posar a la seva disposició els diferents serveis de què disposa la conselleria per poder buscar una solució en aquest sentit. Chacón ha remarcat que és una qüestió que també afecta els departaments de Treball i Agricultura i ha explicat que, des del primer, ja s'està treballant en l'expedient de regulació d'ocupació (ERO) anunciat per Sada el qual suposarà el tancament de la planta de Lleida i l'acomiadament dels seus 260 treballadors. Àngels Chacón ha explicat que el departament ha posat a disposició de Sada la sotsdirecció d'Indústria, vetlla perquè aquelles empreses que tenen dificultat puguin obtenir finançament o solucions d'inversors que puguin estar interessats, així com la Unitat de captació d'empreses, que es dedica a buscar solucions per a aquelles empreses que són susceptibles de ser comprades.  Chacón ha remarcat que és un tema que també afecta els departaments de Treball i d'Agricultura i que l'obligació d'Empresa i Coneixement és que "cada cop que hi ha una crisi o perill de crisi en alguna empresa, aportar el màxim de ràpid possibles compradors o inversors". "Ja s'està treballant però en el cas que el tancament sigui totalment irreversible posem les unitats a treballar", ha exposat.     Mobilitzacions dels treballadors  Els treballadors de l'escorxador Sada de Lleida ja van anunciar que faran mobilitzacions per negociar la retirada de l'ERO que afecta la totalitat de la plantilla o intentar treure'n el màxim possible de compensacions. El comitè d'empresa va explicar que les negociacions començaran el 29 d'octubre i que tenen 30 dies per arribar al millor acord.  Des del comitè culpen de la situació a la qual s'ha arribat a una "mala gestió de l'empresa" i davant les sospites que hi ha una altra firma que vol comprar les instal·lacions, on en els darrers anys s'han fet 13 MEUR d'inversions, però sense comptar amb els 260 treballadors actuals. Per la seva banda, Sada va atribuir davant els representants dels treballadors la decisió de tancar la planta de Lleida a les pèrdues que aquesta genera i que porta acumulant durant els darrers anys.

Summary: El Govern s'ofereix a Sada per buscar un comprador o inversor que eviti el tancament de l'escorxador de Lleida


La compravenda d'habitatges va registrar un descens del 2,4% el 2019 a Catalunya en comparació amb l'any anterior, segons dades de l'Institut Nacional d'Estadística (INE). En total es van fer 79.751 compravendes, 1.340 per cada cent mil habitants. Del total, 72.713 eren habitatges lliures i 7.038 de protecció oficial. A més, 67.819 eren habitatges de segona mà, mentre que 11.932 eren de nova construcció. Al conjunt de l'Estat, la compravenda d'habitatges es va reduir un 3,3% amb un total de 501.085 operacions.  Pel que fa al desembre, la compravenda d'habitatges es va mantenir a Catalunya amb un total de 5.284, un 0,2% més que en el mateix mes del 2018. Amb aquesta xifra Catalunya se situa per sota de la mitjana estatal, que va ser d'un 1,8% d'increment i és l'autonomia on menys creixen d'entre les que incrementen les compravendes.  Per demarcacions, les compravendes baixen a Barcelona i Lleida i pugen a Girona i Tarragona. Així, a Barcelona es registra un descens interanual de l'1,36%, amb 3.483 al desembre del 2019. Del total, 538 eren noves i 2.945 de segona mà, així com 3.139 lliures i 344 de protecció oficial.   Pel que fa a Lleida, el descens va ser de l'1,05%, amb 284 compravendes. D'aquests, 200 eren de segona mà i 84 noves; així com 246 lliures i 38 de protecció oficial.  Per contra, a Tarragona les compravendes van créixer un 8,34%, fins a les 779; de les quals 720 eren de segona mà i 59 noves. A més, 760 eren lliures i 19 de protecció oficial. Per últim, a Girona van créixer un 0,54%, fins a les 738, de les quals 623 eren de segona mà i 115 noves. A més, 717 eren lliures i 21 de protecció oficial.

Summary: La compravenda d'habitatges baixa un 2,4% a Catalunya el 2019