L'edifici del jutjat de primera instància de ha aparegut aquest dimarts al matí ple de llaços grocs, coincidint amb la vista preliminar per la demanda contra el jutge del Tribunal Suprem Pablo Llarena. El CDR-Brussel·les, segons ha pogut confirmar l'ACN, ha penjat llaços a les baranes d'un dels edificis del recinte judicial del Palau de la Justícia per reclamar la llibertat "dels presos polítics i els exiliats catalans" i "donar la benvinguda a Llarena". Els llaços han estat retirats poc després de les 8 del matí. El tribunal belga ha citat Llarena a declarar per una demanda de l'expresident Carles Puigdemont i els exconsellers "a l'exili", però està previst que el jutge del Suprem no comparegui i ho faci, en el seu nom, un advocat contractat pel govern espanyol.

Summary: Pengen llaços grocs a l'edifici del jutjat de primera instància de Brussel·les on hauria de declarar Llarena


L'accident s'ha produït a la BP-5107 ACN Sant Pere de Vilamajor.-Tres persones han resultat ferides greu aquest dijous al vespre després que el vehicle en el què viatjaven es precipités per un barranc d'entre cinc i sis metres a la zona de Vallserena, al terme municipal de Sant Pere de Vilamajor (Vallès Oriental), segons han informat els Bombers de la Generalitat, que ha activat set dotacions per dur a terme el rescat. L'avís s'ha produït poc abans de tres quarts de nou del vespre a la BP-5107 i els ferits no han pogut ser rescatats pels GRAE fins al cap d'una hora aproximadament per ser traslladats posteriorment a l'hospital.

Summary: Tres ferits greus en caure un cotxe per un barranc d'uns sis metres a Sant Pere de Vilamajor


Les Terres de l'Ebre disposen de set màquines llevaneus ubicades al mateix territori per poder fer front a possibles emergències a la xarxa viària en cas de nevada. De les vuit màquines que el Ministeri de Foment té estacionades a la demarcació, dos es troben a Móra d'Ebre i una a Tortosa; la Diputació de Tarragona en té una també a Tortosa; la concessionària de l'AP-7, Abertis, una més a l'Ametlla de Mar; i la Direcció General de Carreteres de la Generalitat, dos a Tortosa. Els responsables dels serveis territorials d'Interior al territori ho han detallat en una reunió a Gandesa per coordinar la campanya de nevades d'aquest 2016-2017 amb els alcaldes de la Terra Alta, en la qual han participat els comandaments dels bombers, Mossos i Protecció Civil. Segons Interior, a banda de les set màquines ubicades durant la temporada d'hivern a les Terres de l'Ebre, les cinc de Foment a la resta de la província, així com les tres de la Diputació a Reus podrien també, en un moment donat, desplaçar-se per donar suport i actuar a les carreteres del territori en cas d'emergència per nevada. Segons ha recordat Interior, el pla Neucat incorpora per aquesta campanya, en l'àmbit de la mobilitat, mesures concretes per a vehicles pesants i lleugers, així com la prioritat de mantenir neta la xarxa viària primària i secundària. Dimarts va tenir lloc una trobada amb els alcaldes del Baix Ebre de municipis amb risc de patir aquest fenomen. L'objectiu, asseguren des dels serveis territorials del Departament, és donar una millor resposta dels cossos d'emergències i els ajuntaments davant una possible nevada i recordar les responsabilitats i tasques dels municipis en aquests casos. Actualment, quatre municipis de la Terra Alta estan obligats i, de fet, disposen del Pla d'Actuació Municipal (PAM) de nevades, com a instrument legal i procedimental d'actuació. Al Baix Ebre, l'únic cas és el de la ciutat de Tortosa.

Summary: Les Terres de l'Ebre disposen de set màquines llevaneus ubicades al territori per a la campanya d'aquest hivern


La Plataforma Anti-incineradora de Cercs (PAIC) demana la dimissió de l'alcalde, Jesús Calderer, després que el Govern hagi tombat el projecte d'incineradora. Creuen que és una qüestió "de dignitat" després que hagi estat permetent que la iniciativa hagi tirat endavant "amb impunitat" i sabent que l'oposició "era generalitzada". De fet, la resta d'ajuntaments de la comarca s'havien posicionat en contra. La PAIC també reclama el desmantellament total de la central tèrmica, les xemeneies, i les cimenteres. A més, l'organització subratlla que cal veure com es reparen "els danys ambientals i paisatgístics causats per l'antiga central i que, a hores d'ara, encara no han estat reparats".

Summary: La PAIC demana la dimissió de l'alcalde de Cercs després que el Govern hagi tombat el projecte d'incineradora


L'expresident de la Generalitat i actual eurodiputat de JxCat, Carles Puigdemont, ha assegurat aquest dimecres que "renunciar a la defensa de la sobirania del Parlament i ser bons minyons" no comportarà "ni menys repressió ni més llibertat". Ho ha advertit a Instagram, on ha compartit els fragments de les resolucions aprovades al ple de la monarquia del Parlament i que no es van publicar al Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya (BOPC). El secretari general de la cambra, Xavier Muro, s'hi va oposar perquè va entendre que contradeien sentències i requeriments del Tribunal Constitucional (TC), per la qual cosa JxCat en va exigir el cessament. Finalment, però, la Mesa va desestimar-ho ahir dimarts. Puigdemont ha considerat "censura" l'acció de Muro i ha acompanyat la seva publicació d'una imatge que vincula el dictador Francisco Franco amb el rei emèrit Joan Carles I i el seu fill, l'actual monarca espanyol, Felip VI.

Summary: Puigdemont: "Renunciar a la defensa del Parlament i ser bons minyons no ens portarà ni menys repressió ni més llibertat"


La residència de Vilanova del Camí finalment serà desinfectada. Així ho ha explicat a l'ACN l'alcaldessa del municipi, Noemí Trucharte, que ha avançat que les tasques es faran aquest mateix dilluns a la tarda, "amb molta probabilitat". La desinfecció s'ha ordenat des de la Generalitat i la farà la branca en qui delegui segons la seva disponibilitat, ja sigui els bombers, una empresa externa  o l'Exèrcit espanyol. D'altra banda, l'Ajuntament de Vilanova del Camí actuarà d'ofici  i presentarà el cas davant la fiscalia per demanar que s'iniciï una investigació. Des de l'inici del brot, ja han mort 29 persones, les dues últimes en les darrers 24 hores.  L'alcaldessa de Vilanova del Camí, Noemí Trucharte, ha explicat que les alarmes van saltar després de la primer mort a la residència, quan en poc temps es va passar d'una a quinze defuncions i des de la direcció es negava que hi hagués positius. "Des de la residència ens deien que tot estava bé", ha explicat.  Durant tot aquest temps, des del consistori, l'alcaldessa ha explicat que s'ha facilitat material de protecció de manera setmanal per als treballadors. A més, Trucharte també ha destacat que la brigada municipal s'ha encarregat de la desinfecció del pati. "En tot moment els hem ofert ajuda", ha explicat.  Quan es passa dels quinze als vint morts i sense que es reconegui des de la residència la relació amb la covid-19, des d'alcaldia s'envia una carta formal qüestionant el fet que s'estava ocultant informació. Posant en context les morts, durant el mateix mes del 2019, la residència només va registrar dues defuncions. Des  de gerència, però, continuen afirmant al consistori que "tot va bé".   A finals de la setmana passada, l'Ajuntament es va posar en contacte amb la persona que visita regularment els avis. La sanitària va confirmar l'existència del focus i que seria necessària una desinfecció. Ràpidament, dissabte, es va demanar la intervenció de la Generalitat i aquesta hi va accedir veient la gravetat del cas.  "Hem perdut 48 hores essencials" La resposta de la residència a la Generalitat va ser que desactivaven la petició perquè ja tenien programada una neteja per dimarts al matí. I la Generalitat desprograma la desinfecció. Davant la previsió de la residència, el consistori insisteix a la Generalitat que cal actuar amb urgència, i en la segona demana de desinfecció, la residència no s'hi oposa. Ara, segons l'alcaldessa, "s'ha perdut un temps essencial".

Summary: Vilanova del Camí demana ajuda a la Generalitat perquè es faci càrrec de la desinfecció de la residència


La incineració funerària és una de les pràctiques que més ha crescut els darrers anys. El 2015, ha suposat el 49% de l'activitat de Cementiris de Barcelona, mentre que el 2014 només va representar el 38% i el 2006, era del 20. Per aquest motiu,  Cementiris de Barcelona reclama una llei per regular l'espargiment de cendres a la naturalesa, semblant a la de països com Alemanya, Bèlgica o Suècia, que eviti que els familiars puguin escampar les centres a la via pública i en espais naturals, per reservar, comés el cas alemany, aquesta pràctica al mar i als cementiris. Actualment, aquesta pràctica és lliure i es tractarà en unes jornades europees sobre el sector funerari que tindran lloc properament a Barcelona.  L'espargiment de les cendres funeràries és lliure a l'estat espanyol i els familiars dels difunts ho poden fer a la via pública i a la naturalesa, amb les conseqüències mediambientals que això suposa. Per aquest motiu, Cementiris de Barcelona reclama una llei que reguli aquest espargiment i el limiti com passa en països com Suècia, Bèlgica, Eslovènia o França que són molt més restrictius, en un nivell similar a alemanya, on es prohibeix deixar les centres arreu, i es limita al mar i als cementiris.  Actualment, el 49% dels serveis de Cementiris de Barcelona han estat cremacions, mentre que el 2014 el percentatge va ser del 38% i el 2006 només del 20. Per abordar aquesta situació, Cementiris de Barcelona demana   la implicació de tot el sector i ha anunciat l'organització d'unes jornades europees, l'any vinent, dedicades precisament a l'espargiment de cendres. L’entitat organitzarà unes jornades europees del sector funerari a Barcelona per tal d’afrontar la problemàtica existent sobre les cendres i abordar les seves possibles solucions Cementiris de Barcelona disposa de dos crematoris, a Montjuïc i Collserola i compta amb diversos espais per a la inhumació i l'espargiment de centres, així com gairebé 5.000 columbaris cineraris. A més, disposa d'una instal·lació fotovoltaica per al subministrament elèctric i una instal·lació solar tèrmica per a la producció d'aigua calenta, exemples, segons els seus responsables, del compromís de l'empresa per la sostenibilitat.  A més, l'entitat ha invertit 3 milions d'euros per recuperar el patrimoni històric i la restauració dels recintes funeraris de la ciutat com ara la rehabilitació de la tomba de Lluís Companys i el panteó de l'arquitecte Leandre Albareda, al cementiri de Montjuic. També s'ha restaurat la capella central del Cementiri de Sants i s'ha rehabilitat la tanca patrimonial i els murs exteriors del cementiri del Poblenou.

Summary: Cementiris de Barcelona reclama una llei per regular l'espargiment de cendres funeràries


L'economia catalana creixerà un 3,3% al 2017, segons BBVA Research. Aquesta previsió supera en tres dècimes l'anunciada al maig i sis dècimes en relació amb la presentada en l'última edició de la revista 'Situació Catalunya'. Miguel Cardoso, economista en cap per a Espanya de BBVA Research ha explicat que la bona marxa de les exportacions i el bon comportament del sector turístic expliquen aquesta acceleració. Cardoso també s'ha referit a la incertesa política que va conviure amb l'economia espanyola en el 2016 i ha anunciat que l'impacte de la manca de govern podria haver restat entre mig punt i un punt percentual al PIB espanyol. En relació amb l'ocupació, el BBVA preveu que entre finals del 2016 i finals del 2018 l'economia catalana crearà 230.000 llocs de treball i la taxa d'atur es situarà en el 9,3% al 2018. Cardoso ha anunciat que l'ocupació d'abans de la crisi no es recuperarà fins a començament del 2020.

Summary: El BBVA revisa tres dècimes a l'alça el creixement de l'economia catalana fins al 3,3% per aquest any


Hernando demana la dimissió de la ministra que és “ostatge” de les clavegueres ACN Madrid.-El portaveu adjunt del PP al Congrés, Rafael Hernando, ha demanat aquest dimecres de nou la dimissió de la ministra de Justícia, Dolores Delgado, que després de la publicació de les seves converses amb l’excomissari Villarejo s’ha convertit en un “zombi” i un “ostatge” de les clavegueres de l’Estat i que amb la seva presència a la sessió de control “taca” el Congrés dels Diputats. “Vostè és una rèmora per a qualsevol govern, vagi-se’n”, ha dit Hernando, que ha afirmat que la seva continuïtat és “una vergonya” per a la cambra. La ministra, per la seva banda, ha evitat les al·lusions a les gravacions amb l’excomissari i ha afirmat que al contrari que el govern del PP, el seu executiu no dona instruccions a la Fiscalia ni als jutges.  La ministra de Justícia havia de respondre aquest dimecres a diverses preguntes al Congrés dels Diputats coincidint amb la publicació de noves gravacions amb Villarejo i l’exjutge Baltasar Garzón.  Hernando li ha retret que hagi “mentit” fins i tot, ha dit, quan ha “rectificat”, i li ha recordat que com a notària major del regne cal que tingui “veritat i transparència”. El portaveu adjunt del PP també li ha retret suposades interferències a la Fiscalia respecte al procés contra els líders independentistes. Segons Hernando, el govern de Sánchez va nomenar una fiscal general de l’Estat “dòcil”, en referència a María José Segarra, per assegurar-se laxitud en el procés Delgado, en la seva rèplica, ha afirmat que “preguntar el govern si ordenarà a la Fiscalia implica oblidar-se dels principis elementals de l’Estat de dret”. “Aquest govern mai ordena a la fiscalia perquè respecta la seva autonomia”, i “això ho feia el seu govern, senyor Hernando”. “Comprenc que li costi entendre el que és l’autonomia del ministeri fiscal, la independència judicial, i l’estat de dret”, però “els juts i fiscals de Catalunya tenen el suport d’aquest govern i d’aquesta ministra”, ha afirmat.  “S’ha acabat el temps negre on es donaven instruccions i recomanacions als fiscals. Vostès estan acostumats a manejar políticament la justícia, i això s’ha acabat”, ha conclòs.

Summary: El PP diu que Delgado és “un zombi” que “avergonyeix” el Congrés


La comandància de Saragossa no ha identificat als agents que van actuar a Sant Joan de Vilatorrada ACN Manresa.-La jutge que investiga les càrregues de l'1-O al Bages ha advertit a la comandància de la Guàrdia Civil de Saragossa que, si no identifica als agents que van intervenir en les càrregues policials a l'institut Quercus de Sant Joan de Vilatorrada, prendrà mesures. La magistrada els hi ha enviat un requeriment, al qual ha tingut accés l'ACN, en el qual els recorda l'obligació de col·laborar en la instrucció d'uns fets "presumptament delictius". En cas contrari, afegeix, "es prendrien en consideració les conseqüències judicials pertinents", i planteja el fet de "citar a tots els agents del grup operatiu com a investigats i identificar-los en seu judicial". La causa de l'institut Quercus es va reobrir després que l'Audiència Provincial de Barcelona donés la raó als ferits, que van presentar recurs a la decisió de l'anterior magistrada del jutjat d'instrucció 2 de Manresa de no investigar els guàrdies civils que van intervenir a les càrregues policials. L'Audiència va ordenar investigar a tres agents de la Guàrdia Civil que hi van actuar i que havien estat reconeguts pels ferits. El passat 8 de juliol la comandància de la Guàrdia Civil a Saragossa va manifestar a la jutge de Manresa que no havia pogut identificar als agents. En el requeriment, però, la magistrada considera que hi ha imatges on sí que es veuen "directament el rostre dels agents" i que no pot entendre com no es pot realitzar la "diligència demanada". Hi afegeix que, si els hi fes falta, al jutjat disposen d'un vídeo que els hi podrien reenviar "per poder-se realitzar la identificació". La jutge dona a la comandància 15 dies per identificar els agents.

Summary: La jutge de l'1-O al Bages adverteix a la Guàrdia Civil que prendrà mesures si segueixen sense col·laborar


La policia espanyola ha detingut dos homes, de 22 i 28 anys, que es dirigien a França amb onze quilos d'haixix en paquets recoberts de cera dins el cotxe. Els fets van passar durant un dispositiu de control contra la delinqüència van interceptar un vehicle i , quan els agents van requerir-li que s'aturés, va mostrar signes de nerviosisme. Davant de la situació, la policia va decidir escorcollar el vehicle i, sota la safata que tapa la roda de recanvi, van trobar una bossa plena de paquets de plàstic i recoberts de cera amb la droga. La policia va arrestar els dos ocupants per un presumpte delicte contra la salut pública. Després de passar a disposició judicial van quedar en llibertat amb càrrecs.

Summary: Detinguts a la Jonquera dos homes que es dirigien a França amb onze quilos d'haixix amagats al cotxe


El candidat del PPC a la presidència de la Generalitat, Xavier Garcia Albiol, ha enviat aquest dissabte un “recadet” al líder de Ciutadans, Albert Rivera, a qui ha demanat “que es preocupi més d’obtenir els vots dels independentistes que no a intentar debilitar els partits constitucionalistes”. “Sembla que no recordi que cap partit constitucionalista podrà governar a Catalunya si el PP no té molts diputats al Parlament”, ha dit. Segons Albiol, Rivera hauria de ser una mica més “intel·ligent”, “responsable” i “generós” i “en comptes de dedicar-se a intentar burxar els constitucionalistes” i “posar el dit a l’ull” del PPC, “buscar vots dels partits independentistes”. D’una altra manera, ha dit, “no sumarem els partits constitucionalistes”. Ha respost d’aquesta manera les manifestacions de Rivera, que aquest dissabte des de Girona ha demanat el vot per a Ciutadans per evitar que els vots d’altres opcions constitucionalistes “vagin a la paperera”.  Albiol ha fet aquestes manifestacions a un acte davant l’Illa Diagonal de Barcelona en una jornada en què ha recordat que qualsevol opció de governar a Catalunya passa per una entesa entre les forces constitucionalistes.  “En comptes de posar el dit a l’ull del PPC o del PSC, que vagi a buscar vots dels partits independentistes”, ha dit, perquè sense un PP fort “no podrem governar”.  “És tan senzill que fins i tot ho pot entendre el propi Albert Rivera”, “hem de ser necessàriament aliats el dia 21 si volem provocar aquest canvi al Parlament”, ha sentenciat.  Malgrat que les enquestes li auguren una caiguda en favor de Ciutadans, Albiol ha assegurat aquest dissabte que té una percepció que té dels seus actes al carrer és “molt positiva” a les quatre demarcacions.  “Estem trobant molta receptivitat i una gran sensibilitat per part de tota la població catalana i en especial pels jubilats, que estan molt preocupats pel seu futur i especialment per la garantia que podran continuar cobrant les seves pensions”, ha dit.

Summary: Albiol retreu a Rivera que es dediqui a “posar el dit a l’ull” al PPC en comptes de buscar vots independentistes


El nou CEO de Codorniu, Sergio Fuster, veu amb optimisme les pròximes festes de Nadal, malgrat l'actual context de restriccions de reunió, que es podria allargar fins a aquestes celebracions: "No hem de deixar de celebrar, tot i que amb les precaucions. Seran celebracions amb menys gent i més intimes, però n'hi haurà". Respecte als plans d'internacionalització de la companyia, el directiu assegura que l'impacte de la pandèmia per la covid-19 "no és determinant", ja que la planificació va més enllà del curt termini. "La tendència és positiva i els plans segueixen el seu curs", ha assegurat Fuster en una roda de premsa telemàtica per presentar la nova campanya publicitària de la marca. Sobre l'impacte econòmic durant aquests primers mesos de pandèmia, el CEO de Codorniu ha explicat que malgrat un repunt del consum de cava a casa, l'augment de vendes a supermercats no ha compensat les pèrdues que representa la caiguda del consum en el sector de l'hostaleria. En això, però, Fuster es també optimista de cara al futur: "Això ha estat una pausa temporal. Ens estem encaminant cap a coses cada cop més positives i les perspectives són optimistes. La pandèmia un dia passarà i és important preparar-nos pel que vindrà després". Durant l'acte, però, no s'han donat xifres concretes sobre quina ha estat l'afectació. Pel que fa a la nova campanya publicitària, titulada 'Vivir para celebrar', la companyia ha anunciat l'emissió d'un nou 'spot' protagonitzat per Amaia Salamanca a finals d'octubre a Catalunya, que arribarà al Nadal a la resta de l'Estat. Amb aquest anunci, la companyia pretenen canviar la visió que la societat té del cava i convertir-lo en un producte de tot l'any.

Summary: Codorniu afronta amb optimisme la campanya de Nadal malgrat les restriccions de reunió


El conseller d’Empresa i Coneixement, Jordi Baiget, i el segon tinent d’alcalde de l’Ajuntament de Barcelona, Jaume Collboni, s’han reunit aquest dimecres amb representants de l’aerolínia Cathay Pacific per explorar la implantació d’un vol regular entre Barcelona i Hong Kong que operi durant tot l’any. Al gener, la companyia ja va anunciar que enllaçaria ambdues ciutats durant la temporada d’estiu -de juliol a octubre- i aquest dimecres s’ha mostrat predisposada a ampliar l’operativa d’aquesta connexió en funció de quina sigui la demanda. El conseller Baiget s’ha mostrat convençut que els resultats “justificaran una aposta més ferma per Barcelona” i permetran reforçar l’objectiu d’ampliar les connexions internacionals de l’aeroport.

Summary: Cathay Pacific estudiarà la implantació d'un vol regular durant tot l'any entre Barcelona i Hong Kong


L'agrupació escolta palamosí es va preguntar què podia fer per ajudar després del temporal i, en coordinació amb l'Ajuntament de Palamós (Baix Empordà), van decidir fer una crida a través de les xarxes socials per reunir voluntaris. L'objectiu, netejar les deixalles retornades pel mar de les platges de la població. Segons ha explicat el cap dels escoltes, David Mercader, la prioritat és recollir i llançar els plàstics i, després, apilar els centenars de canyes i troncs arrossegats pel mar en piles per facilitar-ne la feina de recollida. A partir de les quatre de la tarda, han aplegat un centenar de voluntaris que en pocs minuts s'han posat a treballar. Entre ells, la Maria Rosselló: "Hauria de ser obligatori venir, a l'estiu tots voldrem venir a la platja i trobar-la neta".

Summary: Un centenar de voluntaris recullen deixalles i apilen canyes a les platges de Palamós després del temporal


El Consell d’Administració de la Societat de Valors GVC Gaesco va acordar, el setembre passat, el trasllat del domicili social a les oficines a Madrid, al carrer Marqués de Villamagna 3 (Torre Serrano). La decisió es va adoptar després de culminar el procés d’integració de l’entitat amb Bekafinance (antiga Bankia Bolsa), amb la finalitat de garantir els interessos dels seus clients, dotar de normalitat la seva activitat i assegurar un marc estable per al desenvolupament del seu negoci. Segons indica la companyia, el canvi de domicili social no afectarà el desenvolupament de l’activitat de les oficines que l’entitat té al carrer Doctor Ferran 3 de Barcelona.

Summary: Gaesco trasllada la seu social a les oficines de Madrid


El PDeCAT ha presentat la seva proposta de pla de treball de la comissió d’investigació de l’Operació Catalunya, on entre altres demana la compareixença del president del govern espanyol, Mariano Rajoy, així com de la vicepresidenta Soraya Sáenz de Santamaría, el ministre de l’Interior, Juan Ignacio Zoido, el cap de gabinet de Rajoy, Jorge Moragas, la presidenta del PPC, Alícia Sánchez-Camaho, i l’exministre de l’Interior, Jorge Fernández Díaz, entre altres. El diputat del PDeCAT Sergi Miquel reclama també els informes que Exteriors va enviar a les ambaixades sobre les suposades conseqüències de la independència de Catalunya, així com l’esborrany fals atribuït a la UDEF que es va publicar en plena campanya electoral sobre suposats comptes d’Artur Mas a l’estranger.  A més, el PDeCAT també vol que el ministeri de l’Interior detalli les dades quantitatives sobre l’evolució dels efectius de la Policia espanyola, la Guàrdia Civil i el CNI destinats a Catalunya entre 2012 i 2017. Al bloc de compareixences, el PDeCAT també demana les de l’exdirector de l’Oficina Antifrau de Catalunya Daniel de Alfonso, això com el comissari Villarejo i l’exnúmero dos de la Policia Eugenio Pino, a més del policia Antonio Giménez Raso, conegut com ‘El bigotes’. També l’excap d’afers interns de la Policia MArcelono Martín Blas, l’excap de la UDEF José Luis Olivera, i els detectius de Método 3 Francisco Marco, Julián Peribáñez i Antonio Tamarit.

Summary: El PDeCAT vol que Rajoy, Sáenz de Santamaría, Fernández Díaz, Moragas compareguin a la comissió de l’Operació Catalunya


Els sindicats de treballadors de 'Caixabank' esperen que el banc els informi el 17 de gener del nombre de persones afectades per l'expedient de regulació d'ocupació (ERO) que el grup té previst fer per ajustar la plantilla. Tot i que el grup financer no ha plantejat encara xifres oficials, fonts sindicals han confirmat a l'ACN que es parla d'entre 2.000 i 2.500 persones. Direcció i representants dels treballadors es tornaran a reunir d'aquí a una setmana després d'una primera trobada formal aquest dijous a Barcelona que, segons fonts de CCOO, ha començat amb "mal peu". Els treballadors han demanat a l'empresa que es faci una "negociació ordinària" i que es retiri el format plantejat per la Direcció, que inclou l'article 41 de l'Estatut dels treballadors, que "permetria l'aplicació unilateral en cas de no acord". Caixabank descarta valorar el contingut de les converses, que remarca que són un afer intern, però des de l'entitat recorden que el conseller delegat, Gonzalo Gortázar, ja va anunciar en la presentació del pla estratègic a Londres que esperava que les converses fossin "satisfactòries" i es pogués arribar a acords amb els treballadors. Des de Caixabank, consideren que la mesa de negociació està constituïda. Entre els representants dels treballadors, però, CCOO i UGT lamenten que plantejar d'entrada sobre la taula "mesures coercitives" com l'aplicació unilateral de l'ERO que permet l'article 41 no és "ni just ni raonable".  En aquest sentit, fonts de tots dos sindicats recorden que sempre han tingut "molt bona fe negociadora" i que l'empresa es podria haver reservat aquesta carta per més endavant si realment no hi hagués marge d'assolir pacte en el format ordinari de converses entre empresa i sindicats.  En tot cas, les negociacions de fons no començaran fins a partir de la setmana vinent, quan Caixabank té previst presentar la memòria i els informes tècnics per justificar les mesures a prendre i les causes que les justifiquen. És llavors, doncs, quan es concretarien les propostes d'acomiadaments.  L'expedient es durà en el terme en el marc de la transformació digital i l'ampliació de la xarxa d'oficines urbanes cap a un model d'oficina 'store' centrada en l'asessorament i un horari d'atenció més extens, tal com van explicar els dirigents de Caixabank el novembre passat en la presentació del pla estratègic 2019-2021 celebrada a Londres. Actualment, a l'Estat hi ha 285 'store' a l'estat espanyol i la intenció és tenir-ne més de 600 a finals del 2021. El pla estratègic passa per tancar 821 de les 4.461 oficines que té actualment a l'Estat, per al manteniment de les 1.076 oficines rurals i la potenciació del model d'atenció al client 'In Touch', centrada en canals digitals.

Summary: Els treballadors de 'Caixabank' esperen saber el 17 de gener la xifra d'afectats per l'ERO


La Declaració d'Impacte Ambiental favorable al projecte de la línia d'alta tensió Foradada del Toscar (Osca)-La Pobla de Segur(Pallars Jussà), que la Generalitat va publicar el passat 7 d'abril al Diari Oficial portarà a la Plataforma Unitària contra l'Autopista Elèctrica a fer accions informatives i de protesta contra el projecte. La plataforma creu que el projecte resulta ''inacceptable'' i suposa un ''autèntic atemptat contra la salut pública'' per ''l'obstinació'' de Red Eléctrica de España de no modificar ni un mil·límetre del traçat d'aquesta línia, construïda tan a prop de les poblacions afectades com perquè en diversos casos els seus cables arribin a sobrevolar habitatges habitats. La Plataforma vol demanar a la Generalitat que exigeixi a REE redefinir el projecte al seu pas per nuclis habitats. La Plataforma diu que les afeccions a la salut que causarà als habitants de les poblacions afectades són les que els generen més indignació i creu que Red Eléctrica de España ''s'entesta a no modificar el traçat'' per evitar haver d'acollir-se a la legislació vigent que podria obligar-la fins i tot al desmantellament de la línia. Pel que fa al pas d'aquest corredor, de 220Kv, pel Pallars Jussà passa a 350 metres de Torre de Tamurcia, a 3,6 metres de Torogó, a 160 metres d'Espluga Serra, a 230 metres de Serradell, a 8 metres de la Borda de Seix-Serradell, 680 metres de Toralla o 570 d'Erinyà. A la Pobla de Segur passa a 12 metres d'algunes cases d'una urbanització.   La Declaració d'Impacte Ambiental favorable de la Generalitat diu en el punt 6.1 'Condicions sobre l'alternativa escollida' que ''prèviament a l'inici de les obres, el promotor ha de clarificar les discrepàncies envers l'afectació a nuclis o edificacions per suposat incompliment de les distàncies mínimes de línies elèctriques d'alta tensió a nuclis habitats que determina tant la normativa vigent com els criteris estandarditzats''. La Plataforma indica que en aquest cas, a l'expedient d'informació pública es posa de manifest ''una suposada omissió de nuclis habitats en la informació ambiental proporcionada pel promotor'' i creu que cal aportar informació de detall de tots els nuclis existents en un radi de 100 metres de l'eix longitudinal de la línia i justificar el compliment de les prescripcions tècniques envers les distàncies mínimes de seguretat. Les accions a realitzar s'aniran concretant en properes reunions de la Plataforma Unitària contra l'Autopista Elèctrica. La reunió per informar de l'estat del projecte és va celebrar el passat dia 5 de maig a Pont de Montanyana.  Una de les accions ja aprovades és la redacció d'un manifest per demanar a la Generalitat que obligui a REE a redefinir el projecte en zones habitades. Aquest manifest el portaran en els pròxims dies als Consells Comarcals i als ajuntaments del Pallars Jussà i de l'Alta Ribagorça.

Summary: La Plataforma contra l'Autopista Elèctrica projecta accions contra el recreixement de la línia Foradada-La Pobla


Renfe ha informat que a les 21.35 h d'aquest dilluns s'ha normalitzat la circulació per les dues vies de tren al tram Breda-Caldes de la xarxa de Rodalies de Renfe. Des de les 17.45 h una incidència al conjunt pantògraf-catenària que ha deixat encallat un tren al tram entre Maçanet i Caldes afectava els serveis de les línies R2 nord, R11 i RG1. La circulació en sentit nord en aquest tram s'ha hagut d'interrompre a causa de l'avaria. Els viatgers del tren afectat han estat transbordats a un altre comboi. Des de les 18.45 h s'ha circulat en via única entre Breda i Caldes, un fet que ha provocat retards superiors als 60 minuts a les tres línies afectades.

Summary: Normalitzada la circulació ferroviària al tram Breda-Caldes de les línies R2 nord, R11 i RG1


L'Institut de Crèdit Oficial de l'Estat espanyol (ICO) ha avalat fins ara crèdits a empreses, pimes i autònoms per valor de 13.424 milions d'euros, segons les dades oficials fetes públiques aquest divendres pel ministeri d'Economia. En total, s'han registrat a l'ICO 131.243 operacions de crèdit, amb un finançament total concedit a les empreses de 17.418 milions. La xifra avalada és menor al finançament total ja que l'ICO avala entre un 60% i un 80% de cada operació. Del total d'operacions, la immensa majoria, 129.571, estan destinades a pimes i autònoms, que han vist avalat per l'Estat un total de 10.191 milions d'euros. En total, el finançament per a les petites i mitjanes empreses i els treballadors per compte propi és de 12.738 milions. Pel que fa a la resta d'empreses, s'han registrat 1.672 operacions, amb un import avalat de 3.243 milions d'euros – de mitjana el 69% del que es demana- i un finançament global de gairebé 4.678 milions d'euros.  El govern espanyol ha posat sobre la taula destinar 100.000 milions d'euros a avals per a les empreses afectades per la crisi del coronavirus. Fins ara, ha aprovat dos trams d'avals de 20.000 milions.

Summary: L'ICO ha avalat fins ara 13.424 milions d'euros en crèdits a empreses i autònoms per fer front al coronavirus


L'ex-secretari d'Estat de Seguretat José Antonio Nieto ha acusat els Mossos d'haver "legitimat" el referèndum il·legal de l'1-O. De fet, s'ha mostrat "convençut" que el referèndum s'hauria desconvocat si la policia catalana hagués manifest de forma "clara i evident" la seva voluntat de complir amb el mandat judicial. En la seva declaració com a testimoni al Tribunal Suprem, Nieto ha fet diversos retrets als Mossos i ha afirmat que el major Josep Lluís Trapero estava "totalment alineat" amb el Govern. L'ex-secretari d'Estat ha assumit la responsabilitat d'enviar uns 6.000 policies estatals a Catalunya i ha tancat files amb l'acció de la Policia Nacional i la Guàrdia Civil l'1-O. Ha negat que "tècnicament" hi hagués càrregues i ha dit que es va fer servir la "mínima força imprescindible". També ha avalat les tesis de les acusacions, ha parlat "d'actes de violència organitzada" el 20-S i ha apuntat als CDR.  Nieto no s'ha espolsat responsabilitats i ha dit que era ell qui estava al capdavant de l'operatiu, això sí, sempre amb l'aval del ministre de l'Interior, Juan Ignacio Zoido, i l'assessorament de la Guàrdia Civil i la Policia Nacional. Nieto ha explicat que va intervenir "de forma molt activa" en la decisió de traslladar al voltant de 6.000 efectius a Catalunya per evitar el referèndum, i ha recordat que l'exconseller Joaquim Forn s'hi va oposar perquè "era suficient la capacitat dels Mossos". Durant el seu testimoni, Nieto s'ha esforçat per defensar l'actuació policial dels cossos espanyols en compliment de l'ordre judicial d'aturar el referèndum, que ha qualificat "d'exemplar", i ha dit que es va mantenir en tot moment un "equilibri" entre complir l'ordre judicial i "garantir la seguretat" dels policies i de les "persones que volien impedir la seva actuació".  En aquest sentit, Nieto ha argumentat que si l'ordre que s'hagués donat hagués estat complir completament l'ordre judicial d'aturar l'1-O "l'ús de la força hauria estat major". A més, ha dit que van optar per "replegar-se i no complir l'objectiu" per posar per endavant la seguretat dels agents i també de les persones que hi havia als col·legis. Sobre això, ha dit que els cossos policials espanyols tenien "capacitat professional, material i empara legal" com per haver anat més enllà l'1-O per tancar més punts de votació. "Podríem arribar al 100% d'eficàcia segurament amb més ús de la força, es podria haver fet, però per això es va prioritzar la seguretat dels agents i de la gent per sobre de l'eficàcia", ha justificat. En canvi, un any després de l'1-O -i en una entrevista a 'Voz Populi'- va dir que era "impossible" complir l'actuació judicial i que haurien calgut 90.000 agents. Sobre l'ús de la força, ha dit que va ser "proporcionat" i que es van produir "incidents" en els col·legis on hi havia gent que mostrava "actitud de frontalitat" contra la policia. "On se'ls impedeix amb diferents graus de pressió o força per part de la gent és on hi va haver alguns tipus d'incident", ha manifestat. També ha defensat que, sempre abans d'actuar, es va fer un "requeriment previ" als concentrats. Actuació en solitari l'1-O al matí Nieto ha explicat que ell va donar l'ordre d'activar el dispositiu policial i que ho van assumir "en solitari" perquè van veure que els Mossos no estaven intervenint a través de les seves unitats d'antidisturbis, i "només havien enviat parelles que anaven a alguns col·legis electorals". "No ens constava que haguessin fet res fins a les nou del matí", ha manifestat. En aquest punt, ha dit que van decidir actuar en solitari i que això ja estava previst en la instrucció signada per ell mateix, que preveia aquest escenari en cas que es considerés que l'actuació de la policia catalana fos insuficient.  Actuació "ineficaç" dels Mossos, que "legitimen" el referèndum Sobre el paper dels Mossos, ha afirmat que va ser "clarament insuficient, ineficaç". "En alguns casos, l'actuació dels Mossos responia a un altre objectiu i no al d'impedir l'1-O sinó a donar aparença de normalitat a una cosa que no ho era perquè ho havia suspès el TC", ha criticat.  A preguntes de l'acusació popular exercida per Vox, Nieto s'ha mostrat "convençut" que si els Mossos haguessin manifestat "de forma clara i evident la seva voluntat de complir el mandat judicial, el referèndum s'hauria desconvocat". És més, creu que van "legitimar un referèndum il·legal posant dos mossos a la porta de cada col·legi sense fer res". Nieto també ha dit que a partir de la junta de seguretat van dubtar "de la confiança" en els Mossos, que ha dit que era "mínima". A més, ha dit que el major del cos, Josep Lluís Trapero, estava "alineat totalment" amb el Govern però que van confiar que els comissaris actuessin. "Mai es poden posar d'esquenes o de perfil amb un mandat judicial", ha subratllat. De fet, l'exsecretari d'Estat de Seguretat ha dit que els Mossos no van mostrat "cap interès ni entusiasme" per col·laborar per evitar el referèndum o complir amb el mandat judicial. "L'actitud de la direcció dels Mossos va ser molt rebeca a formar part d'aquesta coordinació i exercir-la realment", ha dit. També ha acusat els Mossos de no donar cap informació sobre l'actuació que tenien prevista l'1-O durant aquella reunió. "No van fer ni el més mínim gest d'apertura al diàleg real ni a la cessió, van arribar amb una idea i van marxar amb la mateixa; no hi va haver marge"; ha manifestat. Per a Nieto, no va existir ni "unitat ni objectiu comú" per treballar conjuntament i que per això el matí de l'1-O van decidir no actuar de manera conjunta amb els Mossos, tal com estava previst fins hores abans. "Es trenca el compromís i la col·laboració amb els Mossos", ha remarcat. "Actes violents organitzats": apunta als CDR Sobre el 20-S, ha detallat que quan va veure les imatges estaven "seriosament preocupats" per la seguretat dels agents i de la comitiva judicial, perquè hi podia haver "conseqüències del tumult" que s'estava concentrant a Economia. Ha dit que hi va haver "incidents importants" i que els vehicles de la Guàrdia Civil no es van poder reutilitzar. Per contra, ha afegit que li va sorprendre que dos dies després Forn els descrigués una concentració que Nieto considera "tumultuària" com a "pacífica, familiar o ordenada".  A més, s'ha referit a una "organització" al darrera de les mobilitzacions que ha titllat de "violentes". "No eren espontànies", ha manifestat Nieto, que ha relatat que, posteriorment a l'1-O, van poder detectar que al darrera hi havia els CDR, de qui diu que inicialment tenies una "missió organitzava" però que "van derivar en una actitud violenta o que propiciava que hi hagués actituds violentes". A preguntes del fiscal, també ha dit que hi van participar ANC i Òmnium Cultural. A preguntes del lletrat de Cuixart Benet Salellas, ha reconegut que cap manifestant del 20-S portava armes i que tampoc cap agent ni de la Guàrdia Civil ni dels Mossos va resultar ferit. "No es van produir agressions a guàrdies civils perquè es van haver de refugiar dins de l'edifici de la conselleria", ha justificat Nieto, que apunta que el registre estava acabat cap a les dos quarts de tres però que no van poder sortir per garantir la seguretat a la comitiva judicial. A preguntes del lletrat de Jordi Sànchez, Jordi Pina, ha dit que no li "consta" que s'hagi obert una investigació sobre la custòdia de les armes que hi havia als cotxes de la Guàrdia Civil però que no "descarta" que s'hagi fet. "Simular" un referèndum a les places En un moment de la declaració, Nieto ha explicat que el govern espanyol els va oferir la possibilitat de "simular" un referèndum a les "places dels municipis o en espais oberts" no recollits en la interlocutòria de la magistrada del TSJC, però que la Generalitat no ho va acceptar. "Van arribar amb una idea i van marxar amb la mateixa idea", ha dit, "no hi va haver interès i hi havia la convicció absoluta de mantenir la celebració de l'1-O".  De fet, aquesta oferta ja va ser explicada al novembre del 2017 per l'aleshores delegat del govern espanyol a Catalunya Enric Millo, que va dir que va oferir a Carles Puigdemont fer l'1-O en places públics i seus de partits polítics. "Tècnicament no hi ha càrregues" L'exsecretari d'Estat de Seguretat ha dit que "tècnicament no hi va haver càrregues policials" i ha dit que "l'ús de la força" es va emprar per evitar que els policies quedessin "rodejats" per les persones concentrades als punts de votació. "Hi va haver ús de la força, i en alguns casos de forma cridanera, però per aconseguir un replegament ordenat dels efectius", ha explicat Nieto, que afegeix que els agents no poden permetre en actuacions d'aquesta mena "que una unitat d'antidisturbis estigui rodejada o que s'aïlli una part".  També ha insistit en els "atacs" cap als policies i ha dit que, tot i que hi havia concentrada gent "de bona fe" també n'hi havia que no actuava així i s'hi va enfrontar llençant objectes com "tanques o llambordes", ha dit. Ha relatat que l'endemà va poder visitar agents ferits però que cap d'ells va agafar la baixa "tot i els dolors" per "l'obligació" de mantenir-se en actiu pel clima que hi havia a Catalunya. Tanmateix, no ha donat cap xifra d'agents ferits. Cap ordre per deixar de carregar a la tarda  Nieto també ha negat que es donés cap "ordre política" a la tarda per deixar de carregar. Ha explicat que les actuacions del CNP es va allargar fins a les sis de la tarda i la Guàrdia Civil fins a les cinc. Ha detallat que el gruix del dispositiu estava previst per a la primera franja del matí però que l'anunci del cens universal els fa variar l'escenari.  En tot cas, ha explicat que hi havia una unitat reservada per entrar més tard (a les 8 h i no a les 5 h) i que tenia més "capacitat d'energia" i que va permetre mantenir les actuacions fins a la tarda. D'aquesta manera, nega que fos l'exdelegat del govern espanyol a Catalunya, Enric Millo, qui donés cap ordre, tal com s'ha apuntat prèviament en el judici. Per exemple, l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, va explicar que l'havia trucat directament per demanar-li que aturés l'actuació policial.

Summary: RESUM:Nieto acusa els Mossos de "legitimar" l'1-O i nega que "tècnicament" hi hagués càrregues dels cossos estatals


La Generalitat obrirà un expedient informatiu un cop rebut l'informe que ha fet l'Ajuntament de Flix (Ribera d'Ebre,) on s'identifiquen cinc nous espais on hi ha indicis de contaminació derivada de l'activitat de la fàbrica química. La investigació ha de resoldre quin tipus de residus hi ha, quan es van abocar i de qui és la responsabilitat. La farà l'Agència de Residus de Catalunya i és una de les primeres accions que es deriven de la Comissió de Seguiment, formada per 14 experts i 16 tècnics de l'administració, que s'ha posat en marxa aquest dijous. Aquest organisme també ha de supervisar la neteja de la contaminació als terrenys industrials i al pantà. Les investigacions de la Generalitat resoldran si la responsabilitat de la contaminació històrica de l'activitat química a Flix recau en Ercros, l'actual propietària de la planta.   La Comissió de Seguiment del problema de la contaminació de Flix ha estat presidida per Marta Subirà, secretària de Medi Ambient I Sostenibilitat, i Marc Mur, alcalde de Flix. Subirà ha avançat que un cop rebut oficialment l'informe del consistori sobre els espais del terme municipal on hi ha indicis de contaminació derivada de l'activitat química, s'obrirà un expedient informatiu per resoldre on hi ha abocaments de residus i de quin tipus són. "Un cop fets els anàlisis i determinat què s'hi ha trobat, es procedirà a determinar l'origen. Si es pot demostrar que són procedents de l'activitat industrial que s'ha fet aquests anys a Flix, s'exigirà a Ercros que procedeixi a la descontaminació d'aquests espais", ha descrit Subirà.  Pel que fa als terrenys industrials, que l'Ajuntament de Flix reclama que es netegin al 100%, la secretària de Medi Ambient de la Generalitat ha apuntat que li correspon a Ercros fer els anàlisis i la neteja sota el control de l'Agència de Residus de Catalunya (ARC). Els experts analitzaran tota la informació que vagin tenint sobre la taula. Subirà ha assegurat que s'ha sol·licitat la participació de representants d'Ercros a la propera reunió de la comissió. "L'empresa s'ha mostrat sempre oberta a participar i a comparèixer per explicar els treballs que duen a terme", ha dit. "A partir d'aquí hem d'assegurar la tranquil·litat, amb tota la transparència i la informació, que els treballs s'estan fent correctament, que s'analitzen tots els punts d'abocament possible i que la empresa assumeix la responsabilitat que li toca assumir en la descontaminació", ha reclamat la secretària de Medi Ambient.  Mur ha qualificat "d'útil" una comissió en la qual el consistori hi ha posat "moltes esperances" per aconseguir l'objectiu final: que els sòls contaminats d'Ercros, que tanca a finals d'any, quedin en perfecte estat per un ús industrial 24 hores seguides en el futur. "Cal millorar les actuacions que s'estan fent per remeiar la contaminació dels terrenys", ha insistit Mur. L'alcalde també ha destacat el consens dels experts sobre el fet que "es poden fer més coses" de les actuacions que s'estan fent perquè el resultat sigui "òptim".  L'alcalde ha reiterat que en la segona reunió de la Comissió d'Experts, a més de la compareixença d'Ercros, es confia que si sumin representants del govern espanyol després que s'hagi fet una petició formal a l'executiu central. La comissió ha de controlar també el procés de descontaminació pendent a la zona confinada del pantà i l'aigua del riu, sobretot ara que Acuamed ha confirmat el grau de descontaminació pendent al fons de l'embassament, 79.300 metres cúbics de fangs, i que la neteja, inclosa la depuració de l'aigua, ha d'estar llesta abans de dos anys.  Comissions de treball i reunions trimestrals   En la constitució de la comissió s'ha determinat que es reunirà cada tres mesos, i es crearan tres comissions de treball específiques pel seguiment dels diversos temes.   En concret, hi haurà una comissió de treball específica per tractar els sòls i subsòls del recinte de la fàbrica, una altra sobre els treballs de l'embassament i el riu, en coordinació amb la comissió especial impulsada conjuntament amb el Ministeri d'Agricultura i Medi Ambient, i una comissió de dinamització de l'activitat industrial a Flix, per analitzar les possibilitats de generació de nova activitat econòmica.

Summary: La Generalitat obrirà un expedient informatiu pels cinc suposats nous punts contaminats per la fàbrica química de Flix


La Federació Catalana de Càmpings avala el tancament dels establiments per l'estat d'alarma pel coronavirus. El president, Miquel Gotanegra, ha concretat que el sector es va reunir virtualment la setmana passada i va acordar no acceptar nous clients i iniciar un desallotjament "progressiu". Actualment només quedaven oberts una desena dels 351 càmpings de Catalunya. "Hem fet un desallotjament molt tranquil", ha dit el president de la federació. Càmpings de l'àrea de Barcelona amb clients amb dificultats per tornar a casa busquen fórmules per garantir el seu retorn perquè la federació també els recomana tancar. Aquest divendres, una família alemanya que s'estava al càmping Salatà de Roses feia les maletes per tornar al seu país d'origen. L'ordre de suspensió de l'obertura al públic dels establiments turístics no ha estat una sorpresa els càmpings catalans. El president de la Federació Catalana de Càmpings, Miquel Gotanegra, ha detallat que, després d'una reunió virtual, van decidir no acceptar nous clients i començar un desallotjament "tranquil i progressiu" dels establiments. Això ho van començar a fer dissabte passat. "Va ser una decisió que vam prendre pensant en la seguretat dels nostres clients i dels nostres equips", ha destacat Gotanegra.  Segons el president de la federació, gràcies a això, la decisió del govern espanyol no els ha agafat a contrapeu. Actualment, subratlla Gotanegra, només hi havia en funcionament una desena dels 351 càmpings associats que hi ha Catalunya. "Hem pogut anar desallotjant d'una manera molt ordenada", remarca. Miquel Gotanegra explica que en aquests establiments hi ha molts clients de llarga estada, fidelitzats i que cada any venen a passar diversos mesos als càmpings del país. "Ho han entès perfectament", diu. Alguns d'ells ja havien començat a marxar per iniciativa pròpia perquè preferien "passar aquesta situació al seu país" i d'altres han esperat una mica més per veure com avançava la situació.  Retorns complicats En alguns càmpings de l'àrea de Barcelona, estaven a ple rendiment i amb campistes que poden tenir més dificultats per retornar als seus països. Sobretot aquells que provenen d'Anglaterra, Noruega, Suècia o Dinamarca. Aquí, segons explica Gotanegra, els càmpings estan buscant fórmules per garantir que puguin tornar perquè la federació els recomana tancar "encara que l'ordre ministerial prevegi algunes excepcions".  "Hem de tenir en compte que és un sector on la gent està molt junta i no hi ha parets; creiem que el millor per a nosaltres i per als nostres clients, és desallotjar i tancar", subratlla el president. En la mateixa línia, la Confederació de Càmpings del Mediterrani (CCM) ha recomanat el "tancament ordenat" de totes les instal·lacions com a "exercici de responsabilitat" tot i el "greu perjudici econòmic" que suposa. L'organització, integrada per les associacions de Girona, Tarragona, Lleida, Castelló, València, Alacant i els Càmpings de Muntanya situats a més de 1.000 metres d'altitud, demana als càmpings que no tinguin clients que suspenguin l'activitat i als que hi encara acullin algú que els desallotgin o que hi hagi una "permanència amb serveis mínims". La CCM assegura que les mesures que proposa la Moncloa ja s'estaven aplicant 'de facto' i ha admès que s'ha estès la "confusió" a l'hora d'interpretar les mesures que no tenien en compte "la complexa casuística dels càmpings". L'organització afirma que "un elevadíssim percentatge estan tancats excepte situacions molt excepcionals" i "pràcticament tots ho faran en els propers dies". ERO temporals: "No tenim cap més solució" El tancament dels càmpings just quan començava l'arribada de clients suposa un cop dur a nivell econòmic i obligarà a presentar ERO temporals. "No tenim cap més solució", ha afirmat Miquel Gotanegra.  Estan trigant una mica a fer-ho perquè, segons diu el president, busquen "la millor opció" per als treballadors. "De la mateixa manera que tenim clients molt fidelitzats, els equips també són molt estables i hi ha treballadors que fa molts anys que col·laboren amb nosaltres", ha descrit Gotanegra que afegeix que per aquest motiu estan "analitzant la situació" per trobar la solució "que sigui menys desfavorable per als equips". La Federació exposa que a dia d'avui els 351 càmpings tenen capacitat per a allotjar uns 300.000 campistes i generen al voltant de 20 milions de pernoctacions l'any. "Hem de tenir en compte que també tenim molts campistes durant la temporada baixa perquè, pel bon clima, venen primavera i tardor", ha explicat el president dels càmpings. "Un cop haguem superat la situació, haurem de demanar que es treballi moltíssim per reactivar el sector turístic", ha conclòs.  Fent maletes i cap a casa A les comarques gironines, hi ha unes 135.000 places de càmping i els establiments generen uns 10 milions de pernoctacions anuals. Un d'aquests càmpings és el Salatà de Roses (Alt Empordà) on aquest divendres encara quedaven alguns turistes. Entre ells, dos campistes alemanys, Guenther i Jutta Weiss, que no han tingut més remei que fer les maletes per tornar cap al seu país d'origen.  "Fa molts anys que venim a aquest càmpings, ens agrada molt perquè podem sortir a passejar i a anar en bicicleta", han explicat. Són dels campistes de llarga estada. Van arribar el dia 9 i preveien estar-se a Roses tres mesos. "Hem de marxar forçosament, ens fa molta pena perquè hi estem molt a gust", han dit. Tot i això, entenen perfectament la situació i estan d'acord amb la mesura adoptada: "El que volem es estar vius i sans, tornarem a casa pensant en poder tornar aquí l'any vinent".

Summary: La Federació Catalana de Càmpings avala el tancament i afirma que a la majoria fa dies que no hi ha campistes


Urbanisme ha aprovada aquest dijous la moratòria per suspendre durant un any la tramitació de projectes urbanístics i la concessió de llicències d'obra nova a primera línia de la Costa Brava. La mesura, adoptada en una comissió territorial extraordinària, abasta una superfície de 1.120 hectàrees i inclou vuit dels projectes denunciats per la plataforma ecologista SOS Costa Brava com la construcció de 33 xalets de luxe a Aigua Xelida a Palafrugell o d'un hotel a Begur. El secretari general d'Hàbitat Urbà i Territori, Agustí Serra, ha afirmat que no es poden incloure el projectes que ja tenen la llicència municipal d'obres. És una primera moratòria que afecta la franja de 500 metres del litoral però n'impulsaran una segona que implicarà tota la Costa Brava el 13 de febrer, quan aprovin l'avançament del nou pla director.  No hi haurà noves llicències per construir a primera línia de mar a la Costa Brava durant un any. La Comissió d'Urbanisme de Girona, reunida en sessió extraordinària, ha aprovat aquest dijous una primera moratòria que abasta 1.120 hectàrees de la franja de 500 metres del litoral gironí on s'hi podrien construir milers d'habitatges.  Queden exclosos d'aquesta mesura, però, aquells projectes que ja compten amb la llicència d'obres municipal. "Si hi ha llicència d'obres atorgada no es pot aturar, excepte que l'ajuntament decideixi replantejar-la", ha explicat el secretari general d'Hàbitat Urbà i Territori, Agustí Serra. Això suposa que la moratòria no paralitza obres d'urbanització o de construcció que ja estiguin autoritzades en aquests sectors afectats. La moratòria és tant per a la tramitació d'instruments de planejament i gestió com per a la concessió de les llicències, una competència municipal. Es tracta d'una primera mesura de "caràcter preventiu" mentre el Departament de Territori i Sostenibilitat treballa en el nou Pla Director Urbanístic (PDU) de revisió de sòls sostenibles. Segons ha anunciat Serra, preveuen que la comissió del 13 de febrer aprovi l'avançament d'aquest pla i també donar llum verda aleshores a una segona moratòria més àmplia, i no només restringida a la primera línia de mar.  La mesura inclou 43 sectors de sòl urbanitzable (270 hectàrees on s'hi podrien construir més de 3.000 habitatges) i 850 hectàrees classificades com a sòl urbà, actualment sense edificar i ubicats, majoritàriament, amb pendents superiors al 20%. El litoral gironí compta amb 22 municipis. Serra ha afirmat que la moratòria respon a la voluntat "d'impedir que tirin endavant projectes que puguin una afectació molt greu mentre es treballa en el PDU".   Agustí Serra ha afirmat que la moratòria no és una decisió de darrera hora ni han accelerat el PDU per la pressió de la plataforma ecologista SOS Costa Brava. "Hi estem treballant des del 2015", ha dit el secretari general que afegeix que és un procés de "molta complexitat" perquè el nou pla director analitza sector per sector amb lupa.  La moratòria atura la tramitació de vuit projectes denunciats per la plataforma i que encara no tenien llicència municipal, tot i que alguns ja comptaven amb la tramitació urbanística completada. Hi ha, per exemple, els projectes de construcció a Cala Xelida a Palafrugell, a Sa Guarda a Cadaqués, a la Cala Morisca de Tossa de Mar, al Cap Ras de Llançà, a l'entorn del Far de Sant Sebastià també de Llafranc o d'Aiguafreda, també a Begur.  Desclassificar sòls Aquesta primera moratòria, que es publicarà al DOGC aquest divendres, i la segona que es preveu aprovar el 13 de febrer són ampliables un any més mentre s'acaba la tramitació del PDU. Aquest nou pla urbanístic analitzarà parcel·la per parcel·la amb l'objectiu d'intentar reduir la possibilitat de construcció a la Costa Brava. D'aquest anàlisi, avança Serra, es poden adoptar tres decisions diferents dependent del cas: resoldre que no es pot aturar l'edificació, reordenar els sectors per reduir-ne la construcció i reduir l'impacte ambiental o desclassificar els sòls per impedir que s'hi puguin aixecar edificis.  Serra ha afirmat que el Departament "filarà molt prim" i "exprimirà al màxim la legislació urbanística" per intentar desclassificar el màxim possible de sòls. Tot i això, també ha detallat que buscaran la "seguretat jurídica" per evitar afrontar indemnitzacions milionàries a propietaris i promotors amb drets adquirits.  "Risc d'indemnització n'hi haurà", sosté el secretari general que creu que, tot i assegurar-se d'estar emparats per la normativa urbanística, els propietaris poden acabar portant el PDU als tribunals. "Estudiem cas per cas i hi ha moltes situacions que no suposaran indemnitzacions, però hem de tenir en compte que estem afectant drets urbanístics", ha conclòs.

Summary: Urbanisme suspèn durant un any la concessió de noves llicències per construir a primera línia de la Costa Brava


El catedràtic de dret constitucional i redactor de l'article del Codi Penal sobre rebel·lió, Diego López Garrido, no creu que els líders independentistes empresonats hagin comès aquest delicte. Així ho ha assegurat aquest dissabte al matí al programa 'El Suplement' de Catalunya Ràdio, on ha considerat que la interpretació de la fiscalia és forçada i "incomprensible". "No entenc com els fets que van tenir lloc es poden interpretar com a violència insurreccional", ha afegit. "Quan nosaltres vam fer el Codi Penal, jo vaig proposar aquesta fórmula transaccional pensant en una violència física" per respondre a un "alçament militar armat" amb una "violència d'unes característiques importants", ha destacat López Garrido.  El catedràtic ha assegurat que en el Codi Penal "la violència no és una hipòtesi", ha de "ser un fet constatat". "Per tant, és una interpretació jurídicament incorrecta", ha conclòs.  Diego López Garrido no creu que "hi hagi presos polítics a Catalunya, sinó gent que està a la presó incorrectament". A més, el catedràtic ha defensat que "el sistema judicial espanyol és un sistema de jutges independents".  En la mateixa línia que Garrido s'ha mostrat la portaveu de Jutges per la Democràcia, Montserrat Comas, que en declaracions a 'El Suplement' ha assegurat que "la qualificació de rebel·lió és tècnicament errònia perquè el codi penal exigeix un alçament públic i violent pel delicte de rebel·lió". Comas ha considerat que sí que es van produir "actes il·legals a Catalunya, però no violents". A més, la portaveu de Jutges per la Democràcia s'ha preguntat: "Si l'aixecament va ser en diferit (com diuen els textos d'acusació), com és que l'Estat no va fer res per aturar-lo?".

Summary: El redactor de l'article del Codi Penal sobre rebel·lió no creu que els polítics empresonats hagin comès aquest delicte


L'Índex de Preus de Consum (IPC) a la demarcació de Girona es va situar en l'1,6%, una dècima menys que la mitjana catalana, segons les dades publicades aquest dimarts per l'Institut Nacional d'Estadística (INE). En relació al mes anterior, els preus van augmentar tres dècimes. En termes anuals, l'augment de preus va estar impulsat pel transport (2,8%) i l'habitatge, aigua, electricitat, gas i altres combustibles (2,8%). En comparació amb el mes anterior, destaca l'augment en vestit i calçat (10%) i el lleuger descens en begudes alcohòliques i tabac (-0,3%).

Summary: L'IPC se situa en l'1,6 a l'abril a la demarcació de Girona


El cap de la Unitat d'Investigació de Persones dels Mossos d'Esquadra, Jordi Domènech, ha ressaltat aquest dimarts que és "molt necessari" denunciar el ciberassetjament perquè l'agressor no ataca un únic menor, sinó que ho està fent "com a mínim, alhora, amb vint, trenta, menors". "Si el noi o la noia denuncia, podem anar a buscar l'agressor i treure'l de la circulació. Denunciar és primordial i la resolució d'aquests casos és molt alta", ha afirmat Domènech sobre el 'grooming' a la Comissió de la Infància del Parlament. L'inspector també ha dirigit un missatge als familiars de la víctima: "És molt important no culpar el menor quan se li troba material de caràcter pornogràfic perquè se l'ha enganyat". A part de denunciar, Domènech aposta per la "prevenció, la informació i l'educació" per evitar aquesta forma de violència que un adult exerceix amb una motivació sexual i sempre a través de l'engany. L'inspector també ha advocat per l'educació per prevenir el ciberassetjament escolar o 'ciberbullying'.

Summary: Els Mossos demanen que es denunciï el ciberassetjament perquè un agressor ataca alhora desenes de menors


Nova reunió del Partit Demòcrata i la Crida per desencallar l'endreça de l'espai de JxCat. El president del PDeCAT, David Bonvehí, acompanyat dels membres de l'executiva Marc Solsona i Ferran Bel, es reuneixen aquest dimarts a la tarda a Lledoners amb el president de la Crida, Jordi Sànchez, i el seu secretari general, Toni Morral, tal com ha avançat 'El Nacional' i ha pogut confirmar l'ACN. La trobada arriba l'endemà de la reunió entre Bonvehí i Marc Castells (PDeCAT) amb Carles Puigdemont a Brussel·les. Una trobada que va acabar sense acord, segons fonts coneixedores. La negociació continua bloquejada: Puigdemont i Sànchez insisteixen en crear un partit nou, i Bonvehí s'enroca en un format de coalició electoral. No s'espera que la reunió d'avui a Lledoners serveixi per desencallar la situació. Les fonts consultades -tant del PDeCAT com de la Crida- constaten les "enormes diferències" de les dues parts, així com la "complexitat" de les negociacions. De fet, els entorns de Bonvehí i Sànchez no descarten la possibilitat d'un trencament. Tot i això, el PDeCAT té el mandat de les bases per "transitar" cap a un partit únic sota la marca de JxCat i el lideratge de Puigdemont. Sigui com sigui, la reunió d'ahir entre l'expresident del Govern i Bonvehí a Brussel·les no va servir per llimar les diferències. Puigdemont aposta per crear un partit nou -on el seu cercle proper en sigui el nucli, sense dependre del PDeCAT-, i es nega a cedir quotes de poder al partit de Bonvehí. Per la seva banda, el president del Partit Demòcrata vol limitar l'endreça a una coalició electoral. Negociació "encallada" La negociació entre PDeCAT i la Crida per endreçar l'espai continua "encallada" per la fórmula electoral, tal com va avançar l'ACN a mitjans de febrer. El retard d'un acord pot provocar que el president de la Generalitat, Quim Torra, es decanti perquè les eleccions se celebrin després de l'estiu. Puigdemont des de l'"exili" i el parer dels "presos polítics" serà clau per resoldre la situació. Tant per trobar la fórmula d'encaix de l'espai postconvergent, com per organitzar l'estructura de l'espai polític, però també per a escollir el candidat o candidata a les properes eleccions. Puigneró i Calvet lideren la cursa del candidat Puigdemont serà el cap de llista de JxCat si així ho vol ell, i el seguiria un candidat "efectiu", com a número dos. Una altra opció és que aquest candidat -encara per decidir- ocupi el primer lloc, amb Puigdemont de número dos. Sobre la taula han agafat força els noms dels consellers Jordi Puigneró -sobretot- i Damià Calvet -ell mateix es va proposar fa setmanes-, que de moment tenen més opcions que la portaveu de JxCat a Madrid, Laura Borràs; o l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas. L'exconsellera i líder de JxCat a Barcelona, Elsa Artadi, s'ha autodescartat. També ha perdut notorietat l'aposta per l'expresident Artur Mas -que no s'ha descartat del tot, a l'espera que conclogui l'endreça de l'espai. Per la seva banda, Bonvehí voldria que l'escollida fos la consellera Àngels Chacón. A banda del cap de llista JxCat també haurà d'ordenar l'organització, en cas que es creï una estructura nova. El conseller d'Interior, Miquel Buch, és ben vist per alguns sectors per formar-ne part -Rull i Turull l'avalen. L'entorn més proper a Puigdemont s'oposarà que noms que "encara representin l'antiga Convergència" tinguin cap paper rellevant en la nova estructura. El grup de Poblet, a punt Si el PDeCAT concorre a les eleccions sota la marca de JxCat, l'entorn de l'excoordinadora del partit Marta Pascal podria fer un pas endavant de la mà de l'anomenat 'grup de Poblet', el col·lectiu que va crear la plataforma El País de Demà. L'associació convocarà els seus membres el 7 de març per valorar si es dona suport a una nova organització política a les properes eleccions. Aquest partit nou podria aglutinar tant figures com la pròpia Pascal -exsenadora de JxCat-, l'exconseller Lluís Recoder, l'impulsor d'El País de Demà Antoni Garrell -proper a Mas-, l'exlletrat major del Parlament Antoni Bayona, o els exdiputats Carles Campuzano i Jordi Xuclà.

Summary: El PDeCAT es reuneix amb la Crida a Lledoners després que la trobada amb Puigdemont acabés sense acord


L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, i la de Madrid, Manuela Carmena, han dinat juntes a Barcelona en un acte organitzat pel gremi de restauradors de Barcelona i de Madrid. Abans, Ada Colau ha aprofitat per fer una demanda a "buscar la manera democràtica per tirar endavant" en el que ha qualificat de "temps difícils". Les dues alcaldesses han afirmat que Madrid i Barcelona "s'estimen" i s'han mostrat especialment satisfetes perquè aquest dinar l'hagi organitzat "la societat civil", tal com ha dit Carmena. En el dinar també hi han participat cares molt conegudes de les dues ciutats, com per exemple Maria Sardà, Ana Belén, Antoni Bassas i Montserrat Carulla. L'objectiu, segons la periodista Pepa Bueno, és "conversar i dialogar" però en cap cas hi ha la voluntat "que algú canviï d'opinió". Manuela Carmena ha lamentat que en més d'una ocasió "d'aquests temps dolents" la gent li hagi preguntat "perquè estima tant als catalans", però l'alcaldessa de la capital espanyola ha limitat a respondre que "sí, que jo estimo als catalans". A banda, el president del Gremi de Restauradors de Barcelona, Pere Chias, ha aprofitat per afegir que arran del dinar "els polítics d'altura" haurien d'aprofitar per "acabar amb aquesta tempesta tan negra que tenim a sobre". Finalment, l'alcaldessa de Barcelona ha regalat una llamborda amb la flor modernista a la de Madrid, a banda d'una litografia feta per Miguel Bustos just després dels atemptats de Barcelona. Per la seva banda, Manuela Carmena ha regalat peixos de xocolata per a tots els assistents al dinar. Aquesta trobada entre Barcelona i Madrid és la segona vegada que es fa, ja que fa uns mesos Madrid va decidir acollir un dinar amb persones de l'àmbit cultural i social de les dues capitals. Ara, en motiu de les festes de Santa Eulàlia, Barcelona ha volgut acollir la segona trobada. El Gremi de Restauradors de Barcelona i el de Madrid ja han assegurat que repetiran aquest dinar.

Summary: Colau demana buscar "la manera democràtica per tirar endavant" la situació política


El Gremi de Forners de les Terres de Lleida reclamarà aquest any el consum de pa artesà a la desfilada de Sant Antoni Abad que es farà aquest diumenge a la capital del Segrià. Per primera vegada tindran carrossa pròpia i sumaran així les seves reivindicacions a les que tradicionalment fan els pagesos. Durant el recorregut, en comptes de caramels, repartiran entre els infants 1.500 panets "perquè s'acostumin a menjar un bon pa de forner artesà, incidint en el tema de l'alimentació sana, ja que el cereal a través del pa és la millor manera d'aconseguir els hidrats de carboni per a la canalla", ha afirmat el president del Gremi, Manel Llaràs. D'altra banda, els establiments associats preveuen vendre al conjunt de la demarcació unes 15.000 ferradures de Sant Antoni , un pastís farcit de nata, trufa o crema creat especialment per aquesta festivitat. Si les previsions es compleixen, serien unes 3.000 unitats més que l'any passat. A partir d'aquest divendres ja es podran trobar a les fleques i forns.  Les primeres ferradures s'han pogut tastar aquest dijous a l'Institut d'Estudis Ilerdencs, on s'ha fet la presentació dels actes de Sant Antoni per part de les tres entitats implicades: el Gremi de Formers, la Congregació de la Sang, i l'Associació Cultural i Recreativa els Pagesos, agricultors de l'Horta de Lleida que organitzen la desfilada. Els pastissos simulen una ferradura per posar de relleu el protagonisme dels cavalls en aquesta celebració i tenen sis cireres confitades igual els claus de les ferradures de veritat. Segons Llaràs, cada any tenen més acceptació entre els consumidors, amb un interès creixent per mantenir i potenciar les tradicions. La principal novetat, però, serà la carrossa que l'Associació Cultural i Recreativa els Pagesos ha cedit als forners i que utilitzaran reivindicar la seva feina. A banda d'estar decorada amb diferents tipus de pans s'hi podran llegir missatges criticant la venda de pa en grans superfícies i benzineres, un pa que el Gremi considera que no té una qualitat equiparable al que laboren artesanalment als seus obradors. Llaràs també ha explicat que "ens va semblar molt oportú tenir una carrossa pròpia perquè els forners i els pagesos estem molt units, nosaltres sense els productes que ells elaboren -com cereals o hortalisses per a les coques de recapte- no podríem fer res, donem molta importància al sector primari i així ho transmetem als nostres clients". Els organitzadors de la desfilada esperen comptar amb una desena de carrosses, quatre carros i uns 25 cavalls, tot i que fins aquest divendres encara hi ha les inscripcions obertes. Marc Vives, President Associació Cultural i Recreativa els Pagesos, ha explicat que els participants mantenen en secret els lemes que lluiran les carrosses, de manera que caldrà esperar a diumenge per saber quins seran els temes protagonistes de les reivindicacions del sector.  Els actes del dia de Sant Antoni començaran a les 8 a l'església de la Sang, amb la benedicció dels 2.000 pans i tortells que es vendran durant tot el matí. A les 9 hi haurà un esmorzar popular als locals de la Cooperativa Agrícola Pràctica, lloc des d'on partiran les carrosses, carros i cavalleries, una hora més tard, cap a la mateixa església, al carrer Sant Antoni. A les 11 del matí està previst que comenci l'eucaristia en honor al sant, que comptarà amb el bisbe de Lleida i amb la participació de la coral Sant Antoni; i a les 12 del migdia, a l'avinguda de Blondel, hi haurà la benedicció de les carrosses, carros i cavalleries, que desfilaran fins a la Creu dels Tres Tombs, a la cruïlla dels carrers Balmes i Vallcalent. Després s'ha organitzat un dinar de germanor, ball i lliurament de premis.

Summary: El Gremi de Forners de Lleida reclamarà el consum de pa artesà a la desfilada de Sant Antoni amb carrossa pròpia


El cos de Teresa Cardona, la professora de Barcelona de 43 anys que va morir dissabte en un accident a Costa d'Ivori en el marc d'un viatge d'estudis, ha arribat a l'Estat aquest dimecres, segons han confirmat fonts pròximes a la família. El cadàver i les persones que l'acompanyaven han arribat a la tarda. Al matí també han arribat tres de les voluntàries que viatjaven amb la professora. Els dos grups han arribat via París. Les famílies afectades han volgut agrair els esforços de "tantes institucions" que han fet possible la repatriació. En un comunicat, els pares i germans de la professora també han agraït el suport de tothom que els ha donat suport, en especial de la Casa Real, del Govern i dels líders dels principals partits polítics. La família de Cardona també ha agraït la col·laboració del Ministre d'Assumptes Exteriors, de l'Opus Dei i el "rigor i la professionalitat" dels mitjans de comunicació. Està previst que el funeral sigui el dijous a Santa Maria del Mar. La família ha demanat que la cerimònia sigui íntima, sense presència de premsa ni autoritats.

Summary: Arriba a Espanya el cos de la professora morta en accident a Costa d'Ivori


El president mundial de Saint Gobain, Pierre André de Chalendar, ha criticat la falta de govern a l’estat espanyol, assegurant que aquesta situació perjudica l’activitat de la companyia en el sector de les infraestructures. Chalendar ha posat com a exemple el Pla Hidrològic Nacional, que ha lamentat que estigui “paralitzat” degut a la manca d’entesa. “Cal prendre decisions per planificar els propers anys, i ara mateix estem endarrerits”, ha afirmat en una visita a la fàbrica que la firma té a l’Arboç. D’altra banda, preguntat per la situació a Catalunya i sobre l’afectació que podria tenir el procés sobiranista en l’activitat de la cristallera que presideix, Pierre André de Chalendar ha evitat contestar de forma directa. “Respondré d’una altra manera i li diré que el ‘Brexit’ no em sembla bo”, ha dit, afegint que “necessitem més Europa”. Pierre André de Chalendar ha lloat aquest dimarts el comportament de les fàbriques de Saint Gobain a l’estat espanyol en els sectors de l’automoció i la construcció, però ha estat especialment crític amb la manca de govern, assegurant que “endarrereix” el negoci en l’àmbit de les infraestructures. El màxim responsable de la companyia ha recordat que la firma té un projecte “molt important” en la fabricació de canonades, directament afectat pel desenvolupament del Pla Hidrològic Nacional.  “Clarament, quan no hi ha govern no es prenen decisions, i ara cal prendre’n”, ha reclamat Chalendar per poder invertir en la construcció de les canonades del Pla de transvasament d’aigua. “En inversions públiques ara mateix estem aturats”, ha afegit. Durant la trobada de Chalendar amb la premsa arran de la visita que ha fet a l’Arboç, el president de la firma francesa ha estat preguntat sobre la seva visió respecte el procés sobiranista en què està immers Catalunya. Les dues vegades que se li ha plantejat la pregunta ha respòs evitant una resposta directa i s’ha remès al seu descontentament vers la sortida del Renge Unit de la Unió Europea: “El ‘Brexit’ és terrible, és molt dolent per a Europa i encara és pitjor per a Anglaterra”. En aquesta línia, ha clamat a favor de la unitat afirmant que “en el món en què vivim, necessitem més Europa que abans”.

Summary: El president de Saint Gobain lamenta la manca de govern a Espanya perquè ”paralitza” el desplegament del Pla Hidrològic


Els treballadors de Valeo Climatització de Martorelles han donat suport en referèndum al preacord entre el comitè d'empresa i la companyia per mantenir l'activitat de la planta fins al juny del 2017. La decisió ha estat avalada per 159 vots a favor i n'ha obtingut 45 en contra i 3 en blanc. Els resultats impliquen la desconvocatòria de la vaga després de 101 dies, de manera que el proper dilluns 9 de novembre es reprendrà la feina a la planta del Vallès Oriental. L'acord preveu un pla de reindustrialització, baixes incentivades, trasllats amb indemnització i ocupació per a treballadors i familiars i un pla de prejubilacions per aquells empleats que tinguin més de 50 anys. "Companys, la lluita sí que serveix", ha afirmat el president del comitè d'empresa, Manuel Zamora, després d'anunciar a la plantilla la victòria del Sí al referèndum. L'acord signat entre comitè i direcció ha obtingut el vist-i-plau dels treballadors amb 159 vots a favor, 45 en contra i 3 en blanc. Han votat 207 persones.  La plantilla està formada per 257 persones però 43 no estaven afectades pel trasllat.  Un cop s'han sabut els resultats, diversos treballadors s'han abraçat efusivament. Alguns d'ells, com el mateix Manuel Zamora, estaven visiblement emocionats.  Les urnes s'han tancat a les 11 del matí, de forma puntual. Els treballadors han tingut 24 hores per poder exercir el dret a vot  El comitè només ha permès gravar a la premsa  el moment en què s'obrien les urnes. El recompte ha estat tens i els empleats estaven nerviosos. Alguns entraven i sortien de la carpa o miraven a través de les finestres. "A veure si s'acaba ja tot això", deia un dels treballadors.  Finalment, la gent ha acceptat "majoritàriament" l'acord, en paraules del delegat sindical i membre del comitè, Juan Jiménez. La feina, però, "no s'acaba aquí", ha afegit Jiménez, qui ha recordat que ara la lluita passa per trobar un inversor que vingui a la planta de Valeo a partir del juny del 2017.  Punt i final a 101 dies de vaga La victòria del sí significa també el punt i final a la vaga de 101 dies. Això vol dir que el dilluns toca tornar a la feina.  Els treballadors, ara, hauran de recollir el campament instal·lat davant la planta: les carpes, els lavabos, les estufes o la porteria de futbol sala. Molt del material ha estat facilitat pels ajuntaments de la zona. "En 100 dies no hi hagut cap problema personal entre la gent", ha assenyalat Jiménez. Els empleats han estat al campament en funció del torn en què treballen a l'empresa.  L'acord  Concretament, el document que ha rebut el vist-i-plau preveu mantenir l'activitat de la planta de Martorelles fins al juny del 2017 i iniciar un pla de reindustrialització.  Pel que fa a les indemnitzacions, es pagaran 55 dies de mitjana per any treballat a tots els empleats afectats pel procés de reindustrialització i si aquest procés no acaba amb èxit, s'hi afegiran 21.000 euros. Per als qui es vulguin acollir al pla de baixes incentivades, cobraran 55 dies de mitjana per any treballa més un lineal de 10.000 euros. En quant a les condicions del procés de reindustrialització de la planta, es comptarà amb empreses especialitzades perquè generin l'ocupació suficient per donar feina a tota la plantilla. Per això, es comptarà amb una comissió de seguiment amb representació del comitè d'empresa.  Entre els punts acordats, hi figura que les naus i els terrenys es puguin obtenir a unes condicions més favorables que els de mercat, que es garanteixin els recursos financers necessaris definits per aquesta comissió de seguiment; que es garantirà l'activitat industrial del nou inversor i l'ocupació per un mínim de tres anys, amb clàusules d'indemnització si no s'assoleixen aquests terminis, i l'aplicació del conveni col·lectiu sectorial de referència que assumeixi la planta. Trasllats voluntaris a Saragossa Per a aquells treballadors que acceptin un trasllat a Saragossa, tot i que també hi ha l'opció d'altres plantes del grup, també se'ls abonarà una indemnització equivalent als 55 dies per any treballat més un lineal de 12.000 euros i, un cop a la planta aragonesa, l'empresa haurà de garantir un contracte indefinit, amb garantia d'ocupació de cinc anys o el salari equivalent en cas d'extinció abans d'aquest període. Aquestes condicions també seran vàlides per a un acompanyant. Paral·lelament, també s'engegarà un pla de prejubilacions per a tots els treballadors que, quan se signin es acords definitius, tinguin 55 anys o més, a qui es garantirà un 85% del salari net fins que es compleixin 61, 62 o 63 anys, en funció de l'edat. Per a aquells que ja hagin fet entre els 50 i els 54 anys, se'ls mantindrà a l'empresa, fins que en tinguin 55 i passin a ser prejubilats amb els mateixes condicions que la resta.

Summary: Els treballadors de Valeo ratifiquen l'acord amb l'empresa i posen fi a la vaga després de 101 dies


L'Ajuntament de Barcelona ha presentat aquest dilluns un pla d'actuacions per incrementar la generació d'energia solar en els propers dos anys que passa per instal·lar més plaques fotovoltaiques a escoles, biblioteques i equipaments municipals i també per oferir en cessió de 20 anys les grans cobertes de la ciutat (com per exemple poliesportius) perquè ho facin empreses privades. Amb una inversió inicial de 15 MEUR, l'objectiu és doblar la generació elèctrica municipal procedent d'energies renovables, però també incrementar un 10% la que prové de l'àmbit privat, incentivant també la participació de la ciutadania.  Ara mateix hi ha una potència instal·lada i en funcionament de 12,4 MWp, dels quals 1,8 són municipals. El consistori vol doblar en dos anys aquesta quantitat i incrementar també la generació privada un 10%. Això suposaria multiplicar per dos el ritme d'instal·lació respecte al mandat anterior. El pla preveu quatre àmbits d'actuació per incrementar la generació d'energia solar a la ciutat. El paquet més important en matèria d'inversió és el que és 100% públic, és a dir, instal·lar més plaques fotovoltaiques en cobertes o espais públics. De moment està prevista una inversió de 12,3 MEUR en 10 escoles, 10 biblioteques, 18 equipaments municipals (seus de districte, centres cívics o mercats) i 10 pèrgoles. Es distribuiran per tot el territori i s'escolliran edificis d'alta concurrència per tal de visualitzar la iniciativa i fer pedagogia.  Els projectes es redactaran durant aquest any i es posaran en marxa a finals d'any o a principis del proper. Ja estan assignats el del casal de gent gran d'Horta o el de la deixalleria de Gràcia. El segon bloc és el que implica la cessió de grans cobertes públiques perquè empreses privades o iniciatives col·lectives instal·lin les plaques, s'ocupin del manteniment i comercialitzin l'energia. L'Ajuntament farà cessions de 20 anys a través de la Llei de mecenatge, que permet signar convenis de col·laboració en activitats d'interès general, segons ha explicat el regidor d'Aigua i Energia, Eloi Badia, en roda de premsa. Els privats es podran desgravar el 35% de la inversió realitzada el primer any. El tercer apartat és el dels espais privats amb inversió pública, com per exemple les mitgeres o els terrats dels habitatges. Aquí s'ha fixat un pressupost de 300.000 euros. També es preveu un quart capítol, el de la inversió privada en coberta privada, que l'Ajuntament també contempla en el pla perquè vol ampliar les bonificacions de l'IBI i les subvencions.  A més d'incrementar la generació d'energia renovable i disminuir l'emissió de gasos d'efecte hivernacle, l'Ajuntament pretén enfortir el teixit econòmic local i fomentar l'ocupació en un sector estratègic, animant també la ciutadania a participar en aquests projectes. "És molt important que entre tots treballem per combatre el discurs de la por que ha instal·lat el PP, volem combatre tots els problemes que ens estan posant, com l'impost del sol", ha argumentat la tinenta d'alcaldia d'Ecologia, Urbanisme i Mobilitat, Janet Sanz, que ha defensat que la generació ha de ser percebut pel ciutadà com un "element de quotidianitat, com una cosa fàcil". "No ha de ser un via crucis per a ningú", ha insistit.

Summary: L'Ajuntament de Barcelona instal·larà més plaques fotovoltaiques i oferirà grans cobertes perquè ho facin privats


El republicà Joan Carles Rodríguez, i batlle de Sant Julià de Vilatorta, serà el nou president del Consell Comarcal d'Osona. Aquest dimecres, dos dies abans de la constitució del plenari, s'ha desvetllat la incògnita sobre la presidència, que aquesta legislatura pertany a Esquerra, tenint en compte els resultats de les eleccions del passat 26-M. Rodríguez substituirà l'exconvergent Joan Roca al capdavant del Consell Comarcal. De la seva banda, fins ara, el batlle de Sant Julià de Vilatorta era  vicepresident primer de l'ens. Com en la legislatura passada, ERC, JxCat i Independents governaran en coalició. El pacte que s'ha oficialitzat aquest dimecres inclou 28 dels 33 consellers comarcals i la coalició no es tanca a l'entrada de la CUP. Aquest dimecres també s'ha donat a conèixer el nom dels tres vicepresidents que seran Carles Banús (JxCat), Pere Medina (independent) i Margarida Feliu (ERC).

Summary: El republicà Joan Carles Rodríguez serà el nou president del Consell Comarcal d'Osona


Anna Torres ha estat designada com a nova secretària territorial de Pimec Lleida, prenent així el relleu de Carme Culleré, que ha deixat el càrrec després de ser escollida regidora per CiU a l'Ajuntament de Lleida. Llicenciada en Humanitats per la UOC i diplomada en Turisme per la UB, Torres ha centrat la seva trajectòria en el desenvolupament local i el suport a la creació d'empreses en el Consorci Garrigues per al Desenvolupament del Territori i en l'Associació Leader de Ponent. Afronta aquesta nova etapa "amb il·lusió i amb la voluntat de posicionar la patronal com a referent en la representació de les micro, petites i mitjanes empreses, així com dels autònoms a les Terres de Lleida".  Anna Torres també es fixa el repte en aquesta nova etapa d'endegar projectes per tal que les empreses lleidatanes assoleixin els objectius de competitivitat, innovació i desenvolupament "per fer front als incessants canvis i noves necessitats de l'actual situació econòmica i social". La nova secretària territorial de Pimec Lleida ha centrat la seva trajectòria professional en el desenvolupament local i el suport a la creació d'empreses en el Consorci Garrigues per al Desenvolupament del Territori i en l'Associació Leader de Ponent. A més, aquesta balaguerina ha estat creadora de diversos projectes empresarials com Retaste Spain, una empresa amb vocació internacional que ofereix pacs de tapes amb tot el necessari per preparar aquests tipus de plats a casa de forma fàcil.

Summary: Anna Torres, nova secretària territorial de Pimec Lleida


Quatre persones han resultat ferides, tres d’elles per arma de foc, en un incident que ha tingut lloc aquest dimarts al migdia a Llinars del Vallès (Vallès Oriental). Els Mossos d’Esquadra han rebut un avís cap a la una del migdia que en aquesta localitat hi havia hagut diversos trets. Quan han arribat al lloc han comprovat que no ha estat un intercanvi de dispars, sinó que s’han fet tots des de la mateixa banda. A resultes d’això tres persones han resultat ferides per arma de foc i una altra ho ha estat per arma blanca. Les quatre han estat traslladades a centres hospitalaris i, segons han explicat els Mossos, en principi no es tem per la seva vida. En paral·lel, la policia ha dut a terme dues detencions relacionades amb el cas i ara s’investiga quin ha estat el motiu de l’incident.

Summary: Quatre ferits, tres d’ells per arma de foc, en un incident a Llinars del Vallès


Els Agents Rurals han denunciat dos grups de motoristes a Susqueda i Maçanet de la Selva (Selva) per circular fora de pistes. A la zona de Collsacabra, els agents van enxampar un grup de motoristes finlandesos i en denunciar dos per circular per un corriol, tres per falta de documentació i un d'ells per desobediència perquè va intentar fugir. En un altre espai natural de Maçanet, van tramitar cinc denúncies contra uns motoristes belgues que anaven fora la pista.

Summary: Els Agents Rurals denuncien dos grups de motoristes per circular fora de pistes a Susqueda i Maçanet de la Selva


La portaveu parlamentària del PSC-Units, Eva Granados, ha afirmat que la decisió de Jordi Sànchez de renunciar a l'acta de diputat deixa en evidència que els que el van proposar com a candidat a al presidència "estaven enganyant l'electorat i el conjunt de la ciutadania". "Algú que vol renunciar a l'acta de diputat és evident que no tenia al cap ser president", ha dit en roda de premsa des del Parlament. La socialista ha afirmat que després de tot el que ha passat no era capaç de valorar la possibilitat que hi hagi un nou candidat i que sigui el diputat de JxCAT Jordi Turull: "Ara passem al pla C, després no sé si tindrem pla E i pla D". La socialista ha dit que el que estan fent les forces independentistes és "marejar la perdiu" i els ha exigit que ofereixin una investidura "operativa".   Després que la defensa de Jordi Sànchez hagi anunciat davant del Tribunal Suprem (TC) la intenció del número dos de JxCAT de renunciar a l'acta de diputat, els socialistes han tornat a criticar l'actuació d'aquells que els van proposar com a candidat. Granados ha apuntat que no entraria a valorar ni l'estratègia de defensa ni personal del diputat però si ha considerat que qui el va proposar estava "enganyant".  També s'ha referit a la possibilitat que Jordi Turull pugui estar o no sobre la taula com el següent candidat, després de la "confusió" de la consellera cessada Meritxell Serret. "El que estan fent és marejar la perdiu, continuen immersos en una falta d'acord", ha valorat. En tot cas, ha dit que per als socialistes Turull "no entraria" en les condicions que creuen que ha de tenir un candidat operatiu –en tenir causes judicials obertes-, tot i que ha apuntat que "sí que podria assistir a la sessió" d'investidura. Reconsideració i CGE contra la reforma de la llei de presidència Granados ha explicat també que el grup parlamentari PSC-Untis ha registrat aquest dimarts la petició de reconsideració de la tramitació de la reforma de la llei de presidència, que la Mesa va aprovar aquest dilluns. La diputada ha explicat que en cas que aquesta es tombi, aniran al Consell de Garanties Estatutàries i, si cal, al Tribunal Constitucional (TC).  En el text de la petició de reconsideració, els socialistes argumenten que la proposta de reforma és 'ad personam' i no general ja que va dirigida exclusivament a Carles Puigdemont, cosa que contravé segons ells el principi d'igualtat de tots els ciutadans davant la llei que estableix la Constitució. Sospiten que el que es busca és que un cop "hipotèticament aprovada", la nova regulació es trobi disponible "en el moment que cessi l'esmentada renúncia provisionals i el diputat esmentat decideixi tornar a postular-se".  Per al PSC, "resulta clar" que la finalitat dels canvis que JxCAT vol introduir en la norma buscaven en un principi que el llavors candidat pogués sotmetre's al debat d'investidura sense ser presencialment al Parlament i afegeix que com que la renúncia de Puigdemont és "provisional" es manté aquesta finalitat.  En aquest sentit, Granados ha augurat que la intenció pot ser que "després del pla C, el pla D i el pla E, pugui tornar a sortir la proposta de Puigdemont". A més, ha afegit que també es vol introduir la possibilitat que el consell executiu es pugui reunir de manera telemàtica i ha afirmat que això "no té cabuda a l'Estatut ni en cap cap que operi amb sentit comú".  En tot cas, ha defensat que la proposta de reforma "no té cap tipus de recorregut" i ha esmentat que tant el TC com els lletrats de la cambra ja van deixar clar que no hi pot haver una "teleinvestidura". Ha avançat que si malgrat això es manté la tramitació i el text s'acaba publicant al Butlletí Oficial del Parlament, el seu grup presentarà un recurs al Consell de Garanties Estatutàries i, si cal, anirà al TC, qui ha valorat que "immediatament" suspendria la reforma si tirés endavant.  La diputada ha volgut posar el focus sobre la figura del president del Parlament, Roger Torrent, a qui ha acusat d'estar "impedint" que els diputats puguin exercir els seus drets. Granados ha dit que existeix una "voluntat manifesta per part de Torrent i de la majoria independentista de que no corrin els terminis". Per últim, la diputada socialista ha apuntat que aquest dilluns va acabar el termini perquè els diputats presentessin el seu registre d'interessos i ha lamentat que no tots ho han complert, per la qual cosa estaran "amatents".

Summary: PSC-Units afirma que la renúncia de Sànchez evidenciaria que qui el va proposar estava "enganyant" la ciutadania


La presidenta de la Cambra de Representants dels Estats Units, Nancy Pelosi, ha anunciat que preparen les acusacions d''impeachment' contra el president Donald Trump per "abús de poder". Així, després d'una primera investigació la cambra baixa dels EUA, controlada pels demòcrates, tira endavant el procés de destitució."La nostra democràcia està en joc i el president no ens deixa més opció que actuar", ha defensat Pelosi. Per la seva banda, Trump ha reclamat a l'oposició que acceleri el procediment per poder tenir "un judici just al Senat", on els republicans tenen majoria. Els demòcrates estarien disposats a votar abans de finals d'any sobre la destitució de Trump a la Cambra de Representants, permetent que el cas passi a mans del Senat a principis del 2020. Els EUA celebraran les eleccions presidencials el novembre del 2020 i Trump s'hi juga la reelecció per quatre anys més. Procés 'impeachment' La Cambra de Representants dels EUA, de la mà de la presidenta demòcrata, Nancy Pelosi, va anunciar al setembre que engegava el procés per a un 'impeachment'. La decisió es va adoptar arran de l'últim escàndol de Trump: els demòcrates sospiten que va pressionar al president ucraïnès perquè li expliqués draps bruts de Joe Biden, un dels seus principals rivals a les eleccions del 2020. Segons apunten algunes informacions, Trump hauria intentat pressionar Volodímir Zelenski amb un pagament de 250 milions de dòlars a canvi d'informació sobre un possible cas de corrupció de Biden. "El president ha abusat del seu poder pel seu benefici polític personal a expenses de la nostra seguretat nacional", ha acusat aquest dijous Pelosi.

Summary: La Cambra de Representants dels EUA prepara les acusacions d''impeachment' contra Trump per "abús de poder"


La República Popular de la Xina ha proposat a Banyoles entrenar i formar 40 jugadors joves de futbol i bàsquet (d'entre 15 i 18 anys) com a planter de futurs equips olímpics. Volen que aprenguin la metodologia i que es formin amb el model occidental. El Ministre d'Esports i president del Comitè Olímpic del país, Gou Zhongwen, és qui ha encarregat el projecte, que ara l'Ajuntament haurà de "madurar". L'alcalde de Banyoles, Miquel Noguer, ha subratllat el reconeixement de la Xina al "model esportiu de ciutat" i ha assegurat que, si s'aconsegueix tirar endavant, serà un revulsiu econòmic important. El que sí s'ha acordat ja són els entrenaments de rem i piragüisme per als pròxims sis anys (es prepararan per als Jocs Olímpics de Pequín del 2020 i París, el 2024) amb estades de mig any i fins a 80 esportistes entre les dues disciplines. La República Popular de la Xina està interessada en el model esportiu de Banyoles. Aquest any va enviar-hi uns 90 remers de l'equip olímpic (des del febrer fins al juny) i els resultats van ser molt satisfactoris, fins al punt que s'ha acordat ampliar-ho a altres esports. Fa uns dies l'alcalde de Banyoles, Miquel Noguer, i el regidor d'Esports, Jordi Congost, van viatjar al país per reunir-se amb representants de les federacions xineses d'esports d'aigua i de ciclisme. La visita de major rang institucional, però, va ser amb el president del Comitè Olímpic del país, Gou Zhongwen, que també és el ministre d'Esports.  Durant el viatge, es va acordar que la ciutat serà el lloc d'entrenament per als esportistes olímpics de rem i piragüisme. Es prepararan per als jocs de Pequín el 2020 i París, el 2024. Seran uns 80 esportistes entre les dues disciplines que s'entrenaran a la ciutat amb estades de sis mesos i durant un període de sis anys.  Fins ara ho feien amb visats de 90 dies però s'està treballant amb l'Estat per ampliar-ho a sis mesos. Per aconseguir-ho, es vol incloure també l'aprenentatge d'un idioma que justificaria allargar el permís. A més a més, també s'estan preparant els visats de 30 ciclistes de BTT perquè vinguin a entrenar a Banyoles com a prova. Un model de ciutat esportiva "exportable" a les províncies xineses Noguer ha donat a conèixer els detalls dels projectes esportius i ha subratllat el "reconeixement" que les autoritats xineses han fet al model esportiu de la ciutat. De fet, s'està estudiant convertir Banyoles en base permanent d'entrenament d'aquestes modalitats esportives, el que permetria tenir uns 150 esportistes fixes.  Per altra banda, també se'ls ha demanat que elaborin un dossier on s'expliqui el model de ciutat per poder-lo "exportar" a les 32 províncies xineses. "Amb 19.000 habitants, es practiquen 25 esports i hi ha la coordinació amb tots els clubs" ha assenyalat l'alcalde, tot recordant que la ciutat s'ha guanyat un prestigi gràcies a les competicions internacionals que acull cada any, donant-la a conèixer al món. "L'Estany de Banyoles és un dels millors camps de regates del món", ha destacat Noguer.  Planter de futurs equips olímpics de futbol i bàsquet El projecte més ambiciós, però, és entrenar i formar 40 joves d'entre 15 i 18 anys perquè siguin el planter dels futurs equips olímpics de bàsquet i futbol. El president del COI de la Xina va subratllar que l'objectiu és que aprenguin la metodologia esportiva i que es formin amb el sistema educatiu occidental.  Per l'alcalde, aquest és un "repte important" ja que  no només comporta anar allà i seleccionar els joves amb més potencial sinó també acordar amb la Generalitat els estudis que farien a Banyoles. Noguer ha explicat que les autoritats xineses voldrien tenir-ho en marxa en els pròxims mesos però ha admès que és un "projecte de llarg recorregut" i que cal "madurar-ho" per garantir la seva aplicació.  Finalment, també ha destacat que és "molt important" per la ciutat pel revulsiu econòmic que comportaria amb allotjaments, dietes i transport. Per això, s'està treballant també  amb l’empresa banyolina Agenda Sports&Elements, que és qui fins ara ha organitzat les estades amb els esportistes xinesos.

Summary: El Comitè Olímpic de la Xina proposa a Banyoles entrenar i formar 40 jugadors joves de futbol i bàsquet


L’estat espanyol ha superat les 100.000 sol·licituds d’asil pendents de resolució, segons dades de la Comissió Catalana d’Ajuda al Refugiat (CEAR, per les sigles a nivell espanyol). L’organització assegura que entre gener i maig es van rebre 46.000 noves peticions, a les quals cal sumar les acumulades altres anys. Les xifres apunten a un nou any de rècord tant a l’estat com a Catalunya. El 2018, Catalunya va registrar més de 8.000 peticions, i enguany ja ha superat les 6.000. El CEAR qualifica la política d'asil de Pedro Sánchez de “gran decepció" i lamenta el “seguidisme"—tant a l’estat com a bona part de la Unió Europea—de les posicions més bel·ligerants defensades per governs d’extrema dreta.

Summary: L’estat espanyol supera les 100.000 sol·licituds d’asil pendents de resoldre


El nombre d'inscrits a les oficines del Servei d'Ocupació de Catalunya (SOC) a les comarques barcelonines es va situar al juny en 337.979 persones, cosa que suposa 12.094 aturats menys que al maig, el 3,45% menys, la caiguda percentual més gran que en termes mensuals s'ha registrat en aquesta demarcació des del setembre del 2007 (-4,31%), segons les dades publicades pel Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social. A Barcelona l'atur cau aquest juny per cinquè mes consecutiu i en termes anuals s'encadenen 36 mesos de descensos, 3 anys complets. Per trobar un cens d'aturats com el d'aquest mes de juny a Barcelona cal remuntar-se fins al desembre del 2008 quan l'atur afectava a 315.457 persones. En relació amb el juny de l'any passat, , el nombre d'aturats ha caigut de 45.584 persones, amb un descens de l'11,88%.

Summary: El nombre d'aturats al juny a Barcelona cau de 12.094 persones i situa els desocupats en xifres del desembre del 2008