L'Ajuntament de Lleida inicia aquest dimarts les obres del projecte pilot de millora dels camins escolars de Cappont, un projecte innovador centrat en la millora i senyalització dels itineraris que els nens han de fer, des de les seves cases, fins als tres centres educatius del barri (Camps Elisis, Frederic Godàs i Francesco Tonucci). L'objectiu d'aquest projecte pilot, consensuat amb les AMPES dels centres educatius de Cappont, és la millora dels camins que majoritàriament utilitzen diàriament els escolars del barri per anar a classe, després que la Paeria hagi analitzat tots els itineraris que realitzen els nens d'aquest barri des de les seves llars fins als centres educatius, i, també, augmentar la seguretat i del confort dels espais d'espera davant del centre educatiu. En una segona fase del projecte, caragols de diferents colors dissenyats pels centres indicaran el camí més segur i confortable per arribar a cada col·legi. En la primera fase del projecte, que s'inicia aquest dimarts amb algunes demolicions i rases a l'entorn del Col·legi Frederic Godàs, s'ampliarà l'espai d'espera davant dels tres centres educatius, ampliant les dimensions de la vorera i reduint la calçada, plantant més arbres per crear espais d'ombra i millorar la connexió amb bicicleta, mantenint la protecció respecte la circulació rodada. L'abast del projecte és de prop de 1.100 metres quadrats. A l'entorn del centre Francesco Tonucci es plantaran catorze unitats d'arbres tipus Celtis Occidentalis (Lledoner americà) i es col·locaran sis bancs i dues papereres. L'escola Camps Elisis comptarà amb vuit noves unitats d'arbres tipus Acer Buergerianum (Auró tridentat), tres nous bancs i una paperera. I, pel que fa al Frederic Godàs, es plantaran dotze noves unitats d'arbres tipus Gleditsia triacanthos Sunburst (acàcia de tres punxes), quatre bancs i dues papereres. L'import de la primera fase del projecte és de 60.199,21 euros. Durant el curs escolar es portarà a terme la segona fase del projecte, centrat en la senyalització dels itineraris des dels tres centres educatius de Cappont. La senyalització estarà formada per caragols de diversos colors que indicaran el camí més segur i confortable a cada centre educatiu.

Summary: L'Ajuntament de Lleida inicia les obres del projecte pilot de millora dels camins escolars de Cappont


Una quarantena d'alcaldes d'ERC de les comarques de Ponent s'han presentat aquest divendres al matí a la subdelegació del govern a Lleida per manifestar el seu rebuig a la situació política actual bloquejada pel 155 i l'empresonament dels líders independentistes. En aquest sentit, els alcaldes s'han dirigit al registre de la subdelegació per registrar cadascun 5 cartes dirigides al rei Felip VI, el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, el ministre de l'Interior, Juan Ignacio Zoido, la vicepresidenta Soraya Sáenz de Santamaría, i el delegat del govern espanyol a Catalunya, Enric Millo. Als alcaldes se'ls ha facilitat l'accés a les dependències i han format una llarga cua per passa un per un pels taulells administratius i registrar aquestes cartes on es demana respecte pel president Torra i també que es publiqui el nomenament de nou Govern. A la sortida els batlles republicans han estripat simbòlicament la carta enviada aquesta setmana per Millo demanant neutralitat als espais públics.

Summary: Una quarantena d'alcaldes d'ERC es presenten a la subdelegació del govern espanyol a Lleida


La Conselleria d'Economia del Govern Puigdemont va intentar obtenir dades fiscals de persones i empreses l'any 2017 a través dels Mossos d'Esquadra. Així, el departament va demanar a la policia catalana poder tenir accés a la base de dades policials dels hotels i a les investigacions per estafa o frau fiscal. El major del cos, Josep Lluís Trapero, ha explicat aquest dimarts durant el judici a l'Audiència Nacional que ell s'hi va negar perquè era informació confidencial de la policia. Economia també es va interessar per un futur desplegament del cos a les duanes en cas d'assumir competències plenes en la matèria. A finals de juliol del 2017 Trapero va rebre un correu electrònic del secretari general d'Interior Cèsar Puig parlant d'una reunió "molt tècnica" amb la Conselleria d'Economia. El cap del cos havia pensat prèviament que la trobada seria per tornar a tractar una qüestió que ja li havien plantejat anteriorment per tal de començar a bastir la hisenda catalana. Amb anterioritat ja li havien demanat accés a la base de dades de persones allotjades en establiments turístics, que la policia té per trobar persones buscades per la justícia. El Govern el volia per tenir accés a dades fiscals d'empreses i persones, però Trapero va rebutjar la petició perquè considerava que eren dades policials, i no pas per obtenir informació fiscal. Economia també va demanar als Mossos poder conèixer els noms de persones i empreses investigades per estafa i frau fiscal, però Trapero també s'hi va negar perquè era informació judicial, i només es podia donar si l'autoritat judicial donava permís. Per tot això, a la reunió de finals de juliol del 2017 Trapero hi va enviar el cap de la Comissaria General d'Investigació Criminal i el cap de l'àrea de blanqueig i estafes. En acabar la reunió, els dos comandaments "es van quedar a quadres" perquè la trobada era per parlar sobre un futur desplegament dels Mossos d'Esquadra en cas d'assumir competències plenes en duanes. Trapero els va dir que no parlessin del tema amb ningú i el secretari Puig li va demanar disculpes. En respostes al fiscal Carballo, Trapero ha insistit en què no tenia "ni idea" de quins eren els "plans estratègics del Govern". "Ningú me'ls va comunicar", ha garantit. Forn podria haver "imposat" canvis al Pla Àgora Pel que fa al pla Àgora, Trapero ha  dit que hauria estat una "barbaritat" que el conseller d'Interior del moment, Joaquim Forn, "hagués opinat sobre una mesura operativa concreta". "En això, no s'hi posarà un conseller", ha dit, tot i que sí ha explicat que Forn va fer una aportació que no es va recollir. "La podria haver imposat, hi tenia tot el dret del món, era el responsable de seguretat de la Generalitat", ha assegurat. Trapero ha defensat que el conseller pugui fer aportacions que no siguin mesures operatives ni en un pla que respongui a actuacions judicialitzades.

Summary: El Govern va intentar obtenir dades fiscals de persones i empreses a través dels Mossos, segons Trapero


Un 12,5% dels autònoms té actualment el seu negoci o activitat tancats. D'aquests, un 7,7% no ha reobert des del març, segons els resultats del sisè Baròmetre fet per la Federació Nacional d'Associacions de Treballadors Autònoms (ATA). A més, un de cada 10 autònoms, uns 1,6 milions, ha vist disminuir la seva facturació per sobre del 60% durant el 2020 i un de cada tres, al voltant de 500.000, preveu reduir la plantilla aquest any. En comparació amb l'any passat, un 80,8% d'autònoms assegura que la facturació s'ha reduït. A més, hi ha un 8,3% que assegura no estar ingressant res. En línies generals, el 60,2% considera fonamental per a la continuïtat de la seva activitat el manteniment dels ERTO. Pel que fa a la morositat, el 33,2% dels enquestats asseguren que la pateixen, dels quals gairebé el 17% per part d'entitats privades, l'11,3% per part de públiques i privades i un 5% per part d'entitats públiques.  En relació amb les mesures adoptades per la covid-19, el 48,7% es van beneficiar de la prestació per cessament de l'activitat extraordinària i de juliol a setembre se'ls ha exonerat de la quota total o parcialment. En canvi, només un 7,1% dels autònoms ha sol·licitat la prestació de cessament de l'activitat que es podia demanar des de l'1 de juliol, i d'aquest percentatge se li ha concedit al 72,2%. Al 23,5% que se li va denegar, el principal motiu va ser no poder acreditar el període mínim de cotització, per estar en pluriactivitat a l'11,4% i de baixa (incloses les de paternitat i maternitat) al 2,9%. Davant d'aquestes xifres, ATA ha destacat el "fracàs" de la prestació. L'organització ha destacat que la xifra contrasta amb que el 75,68% dels autònoms considera imprescindible rebre qualsevol prestació pel cessament de l'activitat per poder seguir endavant amb el seu negoci.  D'altra banda, un 27,4% d'autònoms ha rebut finançament a través de crèdits i ICO. Els propis autònoms suspenen les mesures preses pel govern espanyol per fer front a la crisi de la covid-19. La nota mitjana és d'un 3,2. El 70,4% posa una nota de 4 o inferior i el 12,22% l'aprova amb un 5. El 53,2% ha fet ERTO Un 53,2% dels autònoms amb treballadors ha hagut de fer un ERTO per mantenir l'activitat i el 33,2% d'aquests encara no ha incorporat tots els empleats. Del total, el 45,4% ha fet un expedient per a tota la plantilla, el 3,7% a la meitat i hi ha un 26,3% que manté a tota la plantilla.  Del 65,5% d'autònoms que sí ha incorporat els treballadors, un 42,8% els ha incorporat a tots i el 22,7% només a part d'ells.  En ser preguntats pel manteniment de la plantilla, el 46,4% afirma que la podrà mantenir però el 32,4% creu que haurà de disminuir el nombre de treballadors.  D'altra banda, el 54% dels autònoms assegura no tenir liquiditat suficient per afrontar els acomiadaments en cas que siguin necessaris.   Pel que fa al negoci, el 35,3% assegura que continuarà amb l'activitat i que no es planteja tancar però el 54,2% preveu mantenir-se però no sap si podrà continuar més enllà de finals d'any. El 72,41% dels autònoms assegura que no podria suportar un segon confinament i per a un 17,83% suposaria el tancament definitiu del negoci i per a un 35,66% és possible que també ho fos.  "Estem en una situació d'emergència i anem tard. És necessari implementar mesures ja que salvin activitats d'autònoms, les seves empreses i els llocs de treball que generen", ha afirmat el president d'ATA, Lorenzo Amor. Amor ha reclamat "mesures extraordinàries" per a la "situació extraordinària" que es torna a viure.

Summary: Un 12,5% dels autònoms mantenen els negocis tancats i un de cada tres preveu acomiadaments


Els Mossos d'Esquadra han detingut aquest dijous a la tarda un jove de 19 anys i nacionalitat marroquina per la seva implicació en la mort d'un home ahir a Ciutat Vella. Els fets van passar poc després de la mitjanit de dijous quan els Mossos van rebre l’avís que s’havia produït una baralla entre diverses persones al carrer i que hi havia diversos ferits. Quan els agents van arribar van constatar que hi havia tres persones ferides, una de les quals amb lesions greus que va ser traslladada en estat crític a l'hospital, on hores més tard va morir. Els Mossos mantenen la investigació oberta per detenir una segona persona implicada en els fets. El cas està sota secret de sumari.

Summary: Els Mossos d'Esquadra detenen un jove de 19 anys relacionat amb un homicidi a Ciutat Vella


La constitució de societats mercantils va augmentar un 4,1% durant el quart trimestre del 2019 a Catalunya, en comparació amb el mateix període del 2018, segons dades del Col·legi de Registradors. Així, en els darrers tres mesos de l'any es van constituir 4.319 societats. Es tracta del segon territori a l'Estat amb més constitucions, per darrera de Madrid (5.325), tot i que en aquest cas l'increment va ser de l'1,3%. Al conjunt de l'Estat es va mantenir la constitució de societat mercantils amb un total de 22.650 en el quart trimestre i 94.840 en el global de l'any, un 1,2% menys que l'any anterior.  Pel que fa a l'evolució durant l'any, el primer trimestre la constitució de societats va registrar un increment de l'1,4% en el primer trimestre, descensos del 4,2% i del 2,3% en el segon i tercer respectivament, i estabilitat en el darrer trimestre pel que fa a les dades estatals.  Per territoris, el major increment en el quart trimestre el registra La Rioja (13,3%), seguida de Catalunya (4,1%) i Castella i Lleó (3,7%). Per contra, el major descens es dona a Cantabria (-31,2%), seguida d'Aragó (-9%) i Navarra (-8,7%).  D'altra banda, les extincions de societats van arribar a les 8.856 en el quart trimestre, un8,1% menys que en el mateix període del 2018. En el global de l'any van augmentar un 5,2%. En el cas de Catalunya, es va registrar un increment de gairebé el 16%.  En els darrers tres mesos de l'any es van declarar també 254 concursos de creditors, un 31,6% més que en el mateix període del 2018. Al conjunt de l'Estat, els concursos van ser 1.030, un 8,8% més.  Per últim, 161 empreses van traslladar la seva seu social de Catalunya a d'altres autonomies, la major part a Madrid (63) i el País Valencià (34). En total hi van haver 1.149 trasllats de seu entre comunitats a l'Estat.

Summary: La constitució de societats mercantils puja un 4,1% el quart trimestre del 2019 a Catalunya


La policia espanyola ha desarticulat a Reus, i també a Osca i Saragossa, una organització criminal de narcotraficants, responsable d'una complexa xarxa de distribució de diferents tipus de drogues. És la tercera fase d'una àmplia operació policial contra un clan familiar afincat a Reus -els seus màxims responsables ja van ser detinguts anteriorment. En les dues fases anteriors es van detenir catorze persones. En la tercera, que ara ha finalitzat, s'ha centrat en un dels membres de l'organització que es dedicava a transportar la droga a Osca i Saragossa. S'han fet sis registres i set detencions més. Sis dels detinguts han ingressat a presó provisional. S'han decomissat 300 grams d'heroïna, dos quilos d'haixix, 19.000 euros en metàl·lic i 500 grams d'or, entre altres efectes, segons fonts policials. En aquesta tercera operació policial s'ha pogut desmantellar l'estructura de distribució d'heroïna, cocaïna, haixix i marihuana a Tarragona i Aragó per part d'aquest clan familiar que vivia a Reus. Catorze detinguts en les dues primeres fases Les investigacions van arrencar el gener de l'any passat, en tenir-se en coneixement d'un clan familiar que subministrava diferents tipus de drogues a distribuïdors de la ciutat de Saragossa. Aquesta primera fase es va saldar amb dos detinguts a Riudoms (Baix Camp) i el decomís de diversa quantitat de droga. A principis d'enguany, una segona fase va finalitzar amb la detenció de dotze persones, entre Reus i Riudoms, entre ells els màxims responsables del grup criminal, i també es van interceptar 50 quilos d'haixix, 450 grams de cocaïna, 6 quilos de cabdells de marihuana i la intervenció de més de 10.000 euros en efectiu, una pistola i altres efectes. Subministraven narcotraficants d'Aragó En la tercera fase la policia s'ha centrat en el membre del clan de l'organització criminal que es dedicava a transportar heroïna i haixix per subministrar narcotraficants d'Osca i Saragossa. Els seus continus viatges van permeter els agents conèixer les ramificacions de la trama i les persones implicades a Aragó.  Després dels registres fets a Reus, Osca i Saragossa, es van poder decomissar 300 grams d'heroïna, dos quilos d'haixix, 19.000 euros en efectiu, mig quilo d'or en joies, un vehicle, 29 telèfons mòbils, un ordinador portàtil, tres tauletes i una gran quantitat d'estris vinculats a pràctiques il·legals, segons informen fonts policials. Els set detinguts, als quals s'imputen els delictes de pertinença a organització criminal i contra la salut pública, van ser posats a disposició de l'autoritat judicial corresponent, qui va decretar l'ingrés a presó provisional per a sis dels detinguts, mentre el restant va quedar en llibertat amb càrrecs. En aquest operatiu hi han participat agents de les brigades de policia judicial de les comissaries de Reus, Tarragona, Osca i Saragossa.

Summary: Desarticulen un grup criminal de narcotraficants a Reus, Osca i Saragossa


El president de la Generalitat, Quim Torra, no té cap dubte que el Parlament donarà una resposta davant "l'atac directe" a la sobirania de la cambra catalana que suposa la decisió de jutge del Tribunal Suprem, Pablo Llarena, de suspendre 6 diputats acusats de rebel·lió. En el marc de la roda de premsa des d'Edimburg després de trobar-se amb Clara Ponsatí, Torra ha assenyalat que la cambra catalana és qui ha de defensar la seva sobirania i ha recordat que en el moment que va prendre possessió del càrrec com a president de la Generalitat va dir que només reconeixia la sobirania del Parlament. Per a Torra, la decisió de Llarena de voler suspendre temporalment sis diputats és "indecent" i una mostra més que la separació de poders a l'estat espanyol "és un mite".  Preguntat per la decisió de Llarena de suspendre temporalment de les seves funcions els diputats Carles Puigdemont, Oriol Junqueras, Raül Romeva, Josep Turull, Josep Tull i Jordi Sànchez, Torra ha afirmat que la lluita de Catalunya no és contra el govern espanyol sinó contra el conjunt de poders estatals. "Tornem a veure com de nou la separació de poders a Espanya és un mite. Aquesta sentència que pretén suspendre diputats electes escollits pel poble està en la línia de les sentències que no només no compartim sinó que considerem indecents", ha afegit.  El president de la Generalitat no ha volgut concretar com ha d'actuar ara el Parlament, però s'ha mostrat convençut que ho farà. "La resposta la donarà el Parlament. El Parlament és el que ha de defensar la seva sobirania. I no tinc cap dubte que ho farem d'aquesta manera", ha reblat.  Torra ha recordat que el dia de la presa de possessió com a president de la Generalitat va dir que només reconeixia la sobirania del Parlament i que es devia a la cambra catalana. El cap de l'executiu català veu la decisió de Llarena com un "atac directament a la sobirania del Parlament" i ha deixat en mans de la cambra catalana resoldre aquesta situació "de manera col·lectiva". Això sí, ha deixat clar que no es demanarà a cap diputat que abandoni la seva acta. Els partits independentistes estudien com actuar davant l'escrit de Llarena que obre la porta perquè els diputats suspesos puguin ser substituïts temporalment per membres de la seva candidatura sense que els diputats afectats hagin de renunciar al seu escó. L'article 25 del reglament del Parlament estableix que la suspensió de funcions de diputats s'ha d'aprovar per majoria pel ple de la cambra amb un dictamen previ de la Comissió de l'Estatut dels Diputats.

Summary: Torra està convençut que el Parlament donarà resposta a "l'atac directe" de Llarena a la sobirania de la cambra


El portaveu d'En Comú Podem, Xavier Domènech, ha assegurat aquest dimarts que participarà en la manifestació de l'Onze de Setembre que convoquen les entitats sobiranistes. "La meva voluntat és assistir a tots els actes, també a la manifestació de l'ANC", ha assegurat en una entrevista a RAC1, i ha aprofitat per confirmar la seva assistència a l'acte que els 'comuns' organitzaran a Sant Boi de Llobregat. Pel que fa a la investidura de Mariano Rajoy, Xavier Domènech ha reclamat al PSOE que es defineixi per poder construir una alternativa a Rajoy i a un govern del PP. Domènech ha assegurat que ara mateix el PSOE "en cap cas ha parlat de la possibilitat d’una alternativa" i per tant ha conclòs que ara mateix "no hi ha debat perquè a l'altra banda hi ha una indefinició clamorosa". En aquest sentit, el líder dels 'comuns' a Madrid ha descartat un pacte a tres bandes entre PSOE, C's i Podem. "Som antitètics, no tindria cap lògica política", ha dit. Domènech ha dibuixat tres escenaris possibles: un govern del PP amb el consentiment "actiu o passiu" del PSOE; un govern de "les forces del canvi amb suport de sobiranistes catalans i del PNB" o terceres eleccions. "Cal assumir la realitat política i començar a treballar sobre ella", ha advertit. El portaveu d'En Comú Podem té clar que la votació per escollir Rajoy president fracassarà i ha demanat que d'aquest fracàs "derivi l'obertura de construcció de possibles alternatives". "Però crec que aquesta partida es jugarà en les eleccions de Galícia i el País Basc", ha afegit. Pel que fa al manifest titulat 'Per un govern de progrés' que publica el diari El País i que demana un govern a tres bandes de PSOE, Units Podem i Ciutadans, Xavier Domènech ha mostrat tot el seu respecte per als signants però ha recordat que "és un debat de la legislatura passada".  El manifest el signen polítics com Gaspar Llamazares, artistes com Mercè Sampietro i Joaquin Sabina, escriptors, acadèmics i juristes com Baltasar Garzón, entre d'altres.

Summary: Domènech anirà a la manifestació de la diada que convoquen l’ANC i Òmnium


Una dona s'enfronta a 22 anys de presó per permetre que un home violés la filla de 7 anys a canvi de diners o marihuana. Segons recull l'escrit d'acusació de la fiscalia, l'acusada i la menor van conviure el 2008 a Roses (Alt Empordà) i la dona va sotmetre la víctima a "violència continuada" propinant-li pallisses o ruixant-li el cap amb líquid anti-escarabats. L'acusació pública relata també que la "vexava i humiliava" fent-la menjar aliments de les deixalles o forçant-la a caminar pel passeig marítim "en roba interior i botes de taló". El cas havia d'arribar a judici a l'Audiència de Girona aquest dijous però s'ha suspès perquè faltava un testimoni. La fiscalia l'acusa d'un delicte de maltractament habitual, quatre delictes de maltractament en l'àmbit familiar a persona especialment vulnerable, un delicte continuat d'exhibicionisme i provocació sexual, un delicte de corrupció de menors i un delicte continuat d'abusos sexuals a menor d'edat en comissió per omissió amb agreujant de parentiu. Sol·licita 22 anys de presó, una multa de 7.200 euros i que indemnitzi la menor amb 30.000 euros. També vol que la inhabilitin per exercir la pàtria potestat durant 6 anys. Segons recull l'escrit d'acusació de la fiscalia, l'acusada i la seva filla van conviure a Roses durant l'any 2008. Aleshores, la nena tenia 7 anys. També vivia amb ells el marit de la mare.  La fiscalia sosté que durant aquell any de convivència, la mare va sotmetre la menor a un clima "continuat de violència", amb maltractes, agressions, vexacions i humiliacions constants.  "La va sotmetre a càstigs i pallisses", exposa l'acusació pública que, entre els episodis, descriu que l'acusava obligava la menor a menjar del terra posant-se a quatre potes, que la feia ingerir aliments de la brossa, que la feia desfilar en roba interior i botes de taló pel passeig marítim o que deixava que el seu marit orinés damunt la nena.  La fiscalia també descriu un seguit d'agressions físiques. "Li cremava els braços amb cigarrets i la colpejava amb pals", indica. A més, almenys en dues ocasions segons l'acusació pública, li va ruixar el cap amb líquid anti-escarabats fent servir d'excusa que la nena tenia polls. D'aquesta manera, li hauria provocat lesions capil·lars a la menor.  L'escrit d'acusació també recull que la mare obligava la nena a observar-los a ella i al marit quan mantenien relacions sexuals i que un cop la va fer mirar mentre l'acusada li feia una fel·lació a un desconegut dins un vehicle.  A més, també recull que amb l'objectiu d'aconseguir diners o marihuana, en diverses ocasions "va permetre" que un desconegut violés la nena.  L'acusació pública recull que l'octubre del 2010 la nena va passar a estar tutelada per la Junta de Castella-Lleó i que el juliol del 2012 van atorgar la custòdia permanent a la seva família d'acollida. Va ser el 2017 quan, acompanyada dels pares d'acollida, va interposar denúncia.  El cas havia d'arribar a judici aquest dijous a l'Audiència de Girona però s'ha suspès perquè faltava un testimoni. La secció tercera ha fixat el judici per al febrer.

Summary: Una dona s'enfronta a 22 anys de presó per permetre que violessin la filla de 7 anys a canvi de diners o marihuana


La Institució de Ponent per la Conservació i l'Estudi de la Natura (Ipcena) ha denunciat davant l'ACA els abocaments d'aigües residuals que presumptament realitza l'escorxador del pla d'en Ros a Navès (Solsonès) propietat de l'empresa Comercial Salvi. Els vessaments d'aigua i sang sense tractar van ser localitzats aquest dilluns al torrent Mal, afluent del riu Aiguadora, per un ramader propietari d'un pou a pocs metres de l'escorxador. Aquest dimarts, un equip del Seprona de la Guàrdia Civil ha iniciat una investigació. Els ecologistes d'Ipcena exigeixen la clausura de l'escorxador mentre no es resolgui el problema, la restauració de la part contaminada i que s'imposi una sanció econòmica a l'empresa. El portaveu d'Ipcena, Joan Vàzquez, ha criticat l'empresa a l'ACN per haver comès "frau" ja que tota l'aigua que han vessat s'han estalviat de portar-la a la depuradora.  Genís Sala és una ramader propietari de la finca que llinda amb l'escorxador del pla d'en Ros a Navès i també té una font al torrent del Mal, afluent del riu Aiguadora. Després de no utilitzar la font durant mesos, en obrir l'aigua es va adonar que no baixava neta. Primer es pensava que sortia tèrbola pel fet que feia temps que no s'utilitzava la instal·lació, però després va decidir resseguir el torrent on té la font fins a l'escorxador, separat per pocs centenars de metres, i es va trobar un corrent d'aigües residuals formades principalment per restes de sang dels animals sacrificats i aigües grises.   Per les condicions del terreny on es van descobrir els vessaments, des d'Ipcena, Joan Vàzquez ha assenyalat que els abocaments d'aigua contaminada ja s'estaven produint des de feia temps de forma continuada, "en poc quantitat per no cridar l'atenció". Per Vàzquez, es tracta d'un "frau" perquè es feia per estalviar el cost de la depuració als centres d'aigües de Berga o Manresa. Aquest extrem es podria comprovar, segons els ecologistes, creuant les dades de la quantitat de sacrificis i la quantitat d'aigües residuals transportades als Edars de Berga i Manresa que va fer l'empresa els darrers mesos.   "Fa molts anys que lluito contra això", ha assenyalat Genís Sala. "Ja no bevem aigua per por", ni tampoc s'utilitza per la granja, "perquè em podria portar a la ruïna", ha afegit. El ramader ha explicat que fa uns anys es va veure obligat a construir un pou per poder utilitzar l'aigua de la seva propietat que li ha acabat costant uns 60.000 euros, en lloc d'utilitzar la font del torrent, que també és de la seva propietat, i que no li caldria cap infraestructura per fer-la arribar allà on la necessita.  "Si no dius res ara, després en comptes d'una mica d'aigua bruta la faran baixar tota, i aquí no passarà res", ha criticat el ramader. "Es generen bactèries, residus, que es podriran, faran pudor, i això no es pot permetre", ha afegit. Per Joan Vàzquez, no només cal tenir en compte el presumpte frau que ha comès l'empresa al no portar les aigües residuals a la depuradora, sinó també el presumpte delicte contra el medi ambient "de forma claríssima", no només contra una propietat privada, sinó també amb un impacte "contra la llera pública". "No només per les aigües superficials, sinó per la dels aqüífers, on la contaminació pot durar decennis", s'ha lamentat.  Tot i que aquest dimarts l'aparença de la zona que va captar el ramader amb el seu telèfon mòbil no era tan destacable, cap a dos quarts d'onze del matí els corrents d'aigua s'han tornat a intensificar i restes vermelles de sang es podien apreciar a simple vista.   L'escorxador en qüestió fa uns tres anys que funciona dirigit per la nova empresa Comercial Salvi, després que un expedient de l'Agència de Salut Pública l'any 2014 obligués a tancar de manera cautelar l'antic escorxador intercomarcal Berguedà-Solsonès a causa de deficiències higièniques. Vàzquez ha dit que l'Agència Catalana de l'Aigua ja va advertir "molt clarament" als nous propietaris que no es podia produir cap mena d'abocament, "perquè veníem d'uns precedents molt negatius".  El torrent Mal és afluent del riu Aiguadora, i aquest, a la vegada, del Cardener, que pertany a la conca del Llobregat.

Summary: Els ecologistes d'Ipcena exigeixen la clausura d'un escorxador a Navès per abocaments d'aigües residuals


Brussel·les ha anunciat una cimera europea en format reduït i de manera extraordinària per aquest diumenge 24 de juny. El president de la Comissió Europea, Jean-Claude Juncker, ha comunicat a través de Twitter la seva invitació a “una reunió de treball informal” a la capital europea per parlar sobre “asil i migració” a “un grup d’estats membre interessats”. Entre aquest hi ha Alemanya, França, Itàlia, Espanya, Grècia, Malta, Àustria i Bulgària. Segons ha informat aquest matí el portaveu de la CE, Margaritis Schinas,  els caps d’estat i de govern d’aquests països es reuniran a la seu de la Comissió Europea diumenge per “trobar solucions europees” abans de la cimera amb els 28 països que formen el Consell Europeu el pròxim 28 de juny. Segons l’esborrany de la cimera oficial, en l’àmbit de migració i asil les cancelleries europees estan treballant en una proposta per crear camps de refugiats fora de les fronteres de la UE per acollir demandants d’asil mentre es resol la seva sol·licitud de protecció internacional. La reforma del sistema d’asil europeu, l’anomenat sistema de Dublín, per repartir la responsabilitat de l’acollida de refugiats també està sobre la taula, però hi ha discrepàncies entre els estats membres al respecte. Per la seva banda, Pedro Sánchez ha confirmat la seva assistència a la reunió, que serà la primera visita que fa a Brussel·les des que és president del govern espanyol.

Summary: Brussel·les celebrarà diumenge una cimera europea extraordinària sobre migració amb només vuit estats


Montero: “És el moment de la unitat de les formacions polítiques” ACN Madrid.-La portaveu del govern espanyol, María Jesús Montero, ha demanat aquest dimarts a ERC que aparqui “qüestions menors” com les expressades per la portaveu de la formació, Marta Vilalta, i doni suport al decret de la ‘nova normalitat’ que es vota dijous al Congrés. En roda de premsa a La Moncloa, Montero ha afirmat que és el moment de la “unitat”. Segons Montero, de les declaracions de Vilalta se’n desprenia que ERC comparteix els motius del decret, i no és hora de plantejar un ‘no’ pel fet que no se’ls havia consultat. Cal –ha dit- “construir tots de la mà” perquè “no és el moment de diferències polítiques” ni “d’estar més pendent de qui fa la proposta que del contingut”. Montero ha advertit també que cal no introduir al debat sobre el decret qüestions que no tenen a veure amb el contingut del text. “No és el moment de detalls i qüestions menors” i “si una formació política està d’acord amb el que s’està legislant no veig cap motiu per no donar suport a textos que són absolutament imprescindibles per a tots”.

Summary: La Moncloa demana a ERC que aparqui les “qüestions menors” i voti a favor del decret de la ‘nova normalitat’


El jutge del Vendrell que instrueix l'anomenat 'cas del 3%' ha citat pel proper 3 de maig com a investigat el president del Port de Barcelona, Sixte Cambra, que fins ara només havia estat detingut per la Guàrdia Civil. Aquell mateix dia també estan citats com a investigats l'exresponsable de règim intern i advocat de CDC Francesc Sànchez i el tinent d'alcalde d'Urbanisme de Barcelona en l'època de l'alcalde Xavier Trias, Antoni Vives. Pel 4, 10 i 11 de maig el jutge ha citat deu investigats més. Van ser arrestats el febrer del 2017 pel suposat finançament irregular del partit polític a través de l'adjudicació irregular d'obres públiques. Els altres citats a declarar són José María Zaragoza de Pedro, Pedro del Llano Vivancos, Ramon Anglada, Antoni Garcia Bragado, Jordi Duran Vall-llosera i Constantí Serrallonga, director general de la Fira de Barcelona i exgerent de l'Ajuntament de Barcelona en l'època de Trias. La denominada 'operació Pika' la va dur a terme la Guàrdia Civil el febrer de l'any passat i va acabar amb 18 detinguts que van quedar en llibertat abans de passar a disposició judicial. Durant tota la jornada es van realitzar 24 escorcolls a empreses privades i a tres empreses públiques, l’Autoritat Portuària de Barcelona, Infraestructures.cat i Barcelona d’Infraestructures (BIMSA). La Fiscalia Anticorrupció considera que la trama investigada havia dissenyat una mecànica basada en concursos "manegats" i "controlats". Els concursos, sosté el ministeri públic, ja estaven "atorgats prèviament", tot i la seva "aparença de regularitat", amb l'objectiu de finançar irregularment CDC a través de donacions a les fundacions. Algunes de les obres investigades, que haurien estat adjudicades a empreses que haurien vehiculat un 3% del cost al finançament del partit, són els túnels de les Glòries o el dic est del Port de Barcelona. L’obra dels túnels de les Glòries va ser adjudicada pel consell d’administració de BIMSA el febrer del 2015 a una UTE formada per les empreses Romero Gamero, Benitó Arnó e Hijos, Copisa i Comsa per 49,6 milions d’euros. Els investigadors també van requerir informació de les obres del Paral·lel, el carrer Lucà, el carril bici de Bac de Roda i la carretera de les Aigües, totes vinculades a BIMSA i totes adjudicades durant el mandat de Xavier Trias.  També es van escorcollar les oficines de la constructora Rubau Tarrés a Girona i al Baix Empordà o la seu d’Arnó a Lleida. En total es van produir escorcolls en dotze municipis: Barcelona, Sant Boi de Llobregat, Rubí, l’Hospitalet de Llobregat, Manresa, Lleida, Madrid, el Prat de Llobregat, Sant Feliu de Llobregat, Girona, Berga i Majadahonda. El Jutjat d’instrucció número 1 del Vendrell manté obertes diverses peces derivades del cas Torredembarra, una de les quals les comissions del 3% a canvi d’adjudicació d’obra pública per finançar l’antiga CDC i que va comportar detencions com la de l’extresorer de la formació Andreu Viloca. El 2015, el que va començar amb una investigació contra l'alcalde de Torredembarra va acabar amb dos escorcolls a la seu central de CDC i a la Fundació CatDem pel suposat finançament irregular del partit a través de comissions del 3% per adjudicació d'obra pública. A finals de juliol del mateix any l'operació 'Petrum' de la Guàrdia Civil es va centrar en l'empresa Teyco, de la família Sumarroca, molt vinculada a CDC. A finals d'agost, en plena precampanya electoral pel 27-S, la Guàrdia Civil va entrar a diversos ajuntaments, a la seu dels convergents al carrer Còrsega de Barcelona i a les dependències de la CatDem. Es van escorcollar els despatxos del seu tresorer, Andreu Viloca. A finals d'octubre els agents van tornar a entrar a la seu de CDC, a l'empresa pública Infraestructures.cat i a diverses empreses adjudicatàries, i es va detenir Viloca, Antoni Rosell, director general de l'empresa pública, i altres empresaris. Una altra de les peces que investiga el mateix jutjat hi ha suposades alteracions en unes oposicions en què hi estaria implicada la consultora Effial.

Summary: El jutge del Vendrell cita com a investigat el president del Port de Barcelona Sixte Cambra pel cas 3%


La periodista Àngels Barceló serà la nova veu dels matins de la Cadena SER a partir del setembre, en assumir la direcció d’Hoy por Hoy’, que ha conduit Pepa Bueno els últims vuit anys. Els darrers onze anys Barceló ha sigut la veu del magazine de tarda ‘Hora 25’, un programa que ara quedarà en mans, precisament, de Pepa Bueno. Amb aquest relleu, la temporada vinent Barceló assumeix la conducció del gruix del programa, de sis del matí a les dotze i vint minuts del migdia, una novetat respecte les últimes temporades, en què Pepa Bueno i Toni Garrido es repartien l’espai en dues franges informativa i més divulgativa, respectivament. Tant Pepa Bueno com Àngels Barceló “abordaran una profunda renovació” dels programes que dirigiran respectivament a partir de setembre, informa l’emissora del grup Prisa.  D’altra banda, la Cadena SER ha anunciat també la renovació de tres professionals més de la casa. Són Carles Francino, que seguirà al capdavant de ‘La Ventanta’, Manu Carreño i Dani Garrido, que també han renovat al capdavant de ‘El Larguero’ i ‘Carrusel Deportivo’, respectivament.

Summary: Àngels Barceló conduirà el matinal de la Cadena SER  ‘Hoy por Hoy’ la temporada vinent


L’eurodiputada romanesa Renate Weber s’ha mostrat aquest dimecres “impressionada per la quantitat de gent, incloent-hi un nombre bastant gran de parlamentaris” que va assistir a la conferència de Carles Puigdemont, Oriol Junqueras i Raül Romeva a Brussel·les. “En set o vuit anys mai no havia vist aquesta sala tan plena”, ha assegurat la també exjutgessa ‘ad hoc’ del Tribunal dels Drets Humans d’Estrasburg, en declaracions a l’ACN. Weber també ha criticat l’intent de boicot del PP, tot i que ja “no és cap sorpresa”. “No està del tot bé tenir por d’anar a escoltar una conferència per no legitimar-la, és normal anar-hi” i “asseure’s al voltant de la taula, dialogar i entendre el posicionament dels altres”, ha defensat. “La sala estava més que plena”, ha insistit Weber, admetent que “normalment”, en aquests actes organitzats per eurodiputats al Parlament Europeu hi acostuma a assistir “un nombre limitat d’eurodiputats” que estan “interessats en un tema concret”. “Per això estic impressionada!”, ha reconegut. Weber ha destacat la “claredat i fermesa” dels discursos Puigdemont, Junqueras i Romeva i ha aplaudit que donessin “tanta importància a la pertinença” de Catalunya a la UE “passi el que passi”. L’eurodiputada va voler saludar personalment el president de la Generalitat, després de la conferència, parlant-li en romanès. “No serà fàcil en absolut”, ha advertit Weber sobre el referèndum. “Hi haurà molts problemes”, ha afegit, augurant que la comunitat internacional hi haurà d’acabar intervenint. “Quan un estat no té la voluntat política ni d’unificar-se ni de separar-se, llavors evidentment la llei internacional ha de jugar un rol i la interpretació de la legislació internacional és important”, ha explicat la també advocada i activista pro drets humans. Weber ha defensat que el procés sobiranista “s’ha de tenir en compte”, perquè “no ha sorgit d’un dia per l’altre sinó que és el resultat d’un desig expressat lliurement a les urnes pels catalans”. “Sempre m’ha impressionat la gran participació dels catalans en totes les manifestacions, expressant la seva voluntat al carrer de forma pacífica i també la gran participació en el referèndum, tot i que no fos reconegut per les institucions espanyoles”, ha insistit l’eurodiputada, que pertany al grup de l’Aliança dels Liberals i Demòcrates per Europa (ALDE). “Realment espero que s’asseguin al voltant de la taula per discutir com gestionar-ho, la confrontació no és intel·ligent, cal parlar, reunir-se per entendre les raons de l’expressió d’aquesta necessitat d’independència” per poder “trobar una solució constructiva per a tothom”, ha reblat Weber.

Summary: L’eurodiputada romanesa Weber es mostra “impressionada per la quantitat de gent” a la conferència de Puigdemont


El text constata que el 21-D “es va ratificar la majoria favorable a les forces independentistes i a la constitució de Catalunya com a estat independent en forma de república” ACN Barcelona.-JxCat, Esquerra i la CUP han arribat a un pacte per a la proposta de resolució que s’aprovarà, previsiblement, aquest dijous al ple del Parlament. El text definitiu, després de negociar i acordar les transaccions amb les esmenes que la CUP havia fet al document original de JxCat, avala la legitimitat de Carles Puigdemont com a candidat a la presidència de la Generalitat donat els esdeveniments que s’han succeït des que va ser investit fins a les eleccions del 21-D. El text, al que ha tingut accés l’ACN, també constata que amb el resultat d’aquests darrers comicis “es va ratificar la majoria favorable a les forces independentistes i a la constitució de Catalunya com a estat independent en forma de república”. El que no ha aconseguit la CUP és que es ratifiqui la declaració d’independència ni el que va passar el 27 d’octubre al Parlament. Haver tancat aquest acord entre els tres, fa que les polèmiques esmenes de la CUP que tant rebombori van aixecar i que van fer saltar les alarmes de l’Estat, queden sense efecte i no es votaran al ple.

Summary: JxCat, ERC i CUP acorden avalar la legitimitat de Puigdemont com a candidat sense ratificar la DUI


Aquell any es van aprovar tres línies d'ajuts: per a barris, viles i per a programes de continuïtat ACN Barcelona.-La Secretaria d’Hàbitat Urbà i Territori del Departament de Territori i Sostenibilitat ha ampliat un any el termini d'execució dels projectes que van resultar beneficiaris dels ajuts de la Llei de barris en la convocatòria del 2010 i que encara no havien finalitzat. D'aquesta manera, en lloc d'acabar els treballs el 31 de desembre d'aquest any ho podran fer el 31 de desembre del 2020. L'ampliació del termini afectarà 25 dels 28 municipis als quals se'ls va concedir la subvenció. La convocatòria del 2010 es va aprovar en tres línies d'ajut: barris amb projectes, amb finançament del 50% del cost total del projecte per a 12 projectes d’11 municipis de més de 10.000 habitants; viles amb projectes, amb un finançament del 75% del cost per a 14 projectes de 14 municipis amb menys de 10.000 habitants i programa de continuïtat, amb un finançament del 50% del cost del projecte per donar continuïtat a algunes actuacions iniciades en anteriors convocatòries. Així, dels barris amb projectes es va concedir la subvenció a Barcelona (Raval Sud), Barcelona (La Vinya, Can Clos, Plus Ultra), Blanes (S’Auguer-Sa Massaneda), Calafell (Nucli antic), Castelldefels (Vista Alegre), l’Escala (Nucli antic), les Franqueses del Vallès (Bellavista), Mollerussa (centre urbà i Grup Sant Isidori), Mont-roig del Camp (Barri de la Florida-Miami Platja), Piera (Nucli antic), Premià de Mar (Santa Anna-Tió-Barri Cotet) i Viladecans (la Montserratina). Pel que fa la segona línia, al de viles amb projectes, es va destinar a Campdevànol (Nucli original), Flix (Colònia-Fàbrica Comellarets-Les Casetes), la Pobla de Segur (Vila Closa i Eixample), la Selva del Camp (Nucli antic), l’Arboç (Nucli antic), Mediona (Nucli de Sant Joan de Mediona), Montgai (Nucli antic), Premià de Dalt (Santa Anna-Tió-Barri Cotet), Ribes de Freser (Barri del Pavelló i connexió amb el carrer Fonderia), Sallent (la Riba del Llobregat), Sant Hipòlit de Voltregà (El Mallol), Sant Pere de Torelló (Nucli antic), Sant Quintí de Mediona (Centre Vila i Vilet) i Ullà (La Roqueta, nucli històric i Passeig de les Eres). Per últim, als programes de continuïtat s'hi van acollir l’Hospitalet de Llobregat (Collblanc-la Torrassa), Olot (Nucli històric) i Salt (Salt 70). D’aquests 28 municipis, 3 ja han acabat els seus projectes (l’Hospitalet de Llobregat, Olot i Salt) i 25 encara tenen obres pendents. Aquests últims s’havien anat acollint a les diferents pròrrogues previstes per la Llei i la darrera d’elles finalitzava el 31 de desembre d’enguany.  El passat mes de juliol es va signar la pròrroga per als municipis de la convocatòria 2009.

Summary: La Generalitat amplia un any el termini per completar els plans de millora de barris de la convocatòria del 2010


El Tercer Sector Social va augmentar el 2017 l'ocupació per quart any consecutiu, amb unes 94.500 persones contractades. És una de les principals dades que recull la Confederació Empresarial del Tercer Sector Social en la quarta edició de l'Anuari de l'Ocupació, que s'ha presentat aquest dilluns. La directora de la Confederació, Laia Grabulosa, ha assenyalat que si bé aquest increment és "una bona notícia", també constata que el "sector fa més amb menys" perquè "hi ha menys recursos o estan congelats per fer més serveis, ja que hi ha més necessitats socials". El sector reclama canviar el model de finançament perquè la gestió de serveis públics d'atenció a les persones es faci fora de la llei de contractes, amb la fórmula d'acció concertada, i en què el tercer sector sigui l'"aliat principal", ha afirmat el president de l'organització, Joan Segarra. L'ocupació del Tercer Sector Social s'apropa, amb aquest increment "lleuger però sostingut en el temps", a les xifres anteriors a la crisi, quan es calcula que hi havia 100.000 persones contractades. El 2014, n'eren 86.000; el 2015, 90.000; el 2016, 92.000 i el 2017, 94.500, segons l'Anuari de l'Ocupació de la Confederació.  L'ocupació el 2017 ha crescut un 2,6% respecte a l'any anterior, unes 2.500 persones. El 94% de les organitzacions del Tercer Sector tenen menys de 250 persones contractades, un percentatge similar al del conjunt del teixit empresarial català, segons recull l'informe. El 70% de les organitzacions compta amb menys de 50 persones contractades.  El 74% de les persones contractades són dones i s'ha produït un traspàs del grup d'edat dels 26 als 35 anys cap al de 36 a 45 com a franja més nombrosa.  Sense tenir en compte els Centres Especials de Treball, que tenen com a objectiu crear llocs de treball per a persones amb discapacitat o trastorn mental, el 2017 un 9,2% dels contractes es van fer a persones amb discapacitat, davant el 0,2% del conjunt del mercat laboral català, segons l'anuari.  Bretxa salarial menor a la del mercat laboral L'informe mostra que, en xifres globals, la bretxa salarial entre dones i homes se situa al voltant del 3%, molt per sota del 26% de la del conjunt del mercat laboral català. Ara bé, aquesta diferència es dispara al 20% quan es tracta de càrrecs de direcció i gerència.  L'informe indica que la mitjana salarial del Tercer Sector va créixer un 3,7% respecte a l'any passat i se situa en 21.271,8 euros, però mostra una diferència significativa si es compara amb el sector sanitari o l'educació.  Jornades a temps parcial i elevada rotació La contractació a temps parcial predomina en el Tercer Sector, amb el 56% de les jornades que ho són a temps parcial. Són dades que es mantenen estables en el conjunt de la sèrie (2014 a 2017) i els responsables de l'informe ho atribueixen en part a les necessitats específiques dels serveis d'atenció a les persones així com l'ajust a les necessitats de les persones contractades. Per primer any, s'identifica una lleugera tendència a l'increment de la contractació fixa en el Tercer Sector.  L'ocupació del sector es caracteritza per una elevada rotació, lligada a les condicions laborals i altres factors com els processos de subrogació vinculats a la contractació pública, assenyala l'anuari. El 50% de les persones contractades porten menys de tres anys a la mateixa organització.  Baixa percepció de la recuperació econòmica Només un 24% de les entitats afirmen que perceben la recuperació econòmica, el mateix percentatge que el 2016. El 2015, n'eren un 11%. Un 62% de les entitats aspiren només al manteniment de l'ocupació de cara als propers anys.  "L'ocupació creix en un context on no hi ha una percepció de recuperació econòmica. Per tant s'està arribant a un sostre i necessitem un punt d'inflexió en el finançament per millorar la qualitat de l'ocupació i del servei", ha advertit Grabulosa.  Reclam d'un canvi de model de finançament  La Confederació insisteix en la demanda de fa anys del Tercer Sector d'avançar cap a un model d'acció concertada que permeti una major estabilitat dels serveis i millorar la qualitat de l'ocupació. L'informe recull que el sector fa temps que posa de manifest que "ni les subvencions ni el marc de la contractació pública són models adequats per a la provisió de serveis públics d'atenció a les persones". "Hi ha aquesta perversitat de la rebaixa que va devaluant el servei cada any", ha afirmat Segarra.  A partir de les possibilitats que ofereixen les directives europees i la llei estatal de contractes del sector públic, la Confederació proposa una fórmula concertada, en què l'administració fixi el preu del servei i, mitjançant un sistema d'acreditació, esculli entre les entitats homologades a parir del projecte tècnic i les propostes corresponents. "Reclamem la confirmació del que fa molts anys que demanem, que es reconegui el tercer sector com l'aliat, i que no sigui el preu qui marca la dinàmica, sinó el càlcul real del cost del servei, que és el que en permet la qualitat", ha subratllat el president de l'organització empresarial que representa a les entitats no lucratives.  La referència, València Segarra ha destacat que a les Illes Balears, al País Valencià i a l'Aragó ja estan aplicant models en aquesta línia. El president de la Confederació ha destacat sobretot el de València, "on clarament s'ha dit que els servis d'atenció a les persones es fan amb el tercer sector a través de l'acció concertada i, a més, hi afegeixen la idea de l'equiparació de les condicions dels professionals als de la funció pública".

Summary: El Tercer Sector Social augmenta l'ocupació per quart any consecutiu però alerta que està fent "més amb menys recursos"


La plataforma de veïns que denuncien inseguretat a la Jonquera (Alt Empordà) es constituirà legalment amb l'objectiu de personar-se com a acusació particular en judicis per fets delictius que es produeixin al municipi. L'entitat comptarà amb l'ajut d'un advocat de la població que els oferirà assessorament gratuït. Els veïns també han anunciat que mantindran les concentracions de protesta cada quinze dies o cada tres setmanes i portaran el cas al Síndic de Greuges de Catalunya. Un dels seus portaveu, Fitu Guillen, ha explicat que dijous s'iniciaran els tràmits per conformar-se jurídicament i que també estan treballant en una reunió amb els quatre cossos policials que hi ha al municipi. Assegura que la situació no millora i que en les darreres dues setmanes s'han produït onze robatoris, dos dels quals aquest cap de setmana. A hores d'ara, ja han recollit més de 700 signatures de suport a la causa. Més d'un centenar de veïns i comerciants del municipi es van reunir aquest dilluns al vespre per abordar les noves accions a emprendre per denunciar la inseguretat que, asseguren, viuen. Es tracta de la primera trobada que fan des del passat 18 d'octubre, quan unes 150 persones es van concentrar davant l'Ajuntament en senyal de protesta.  Un del seus portaveus, Fitu Guillen, ha explicat que una de les mesures acordades és constituir-se de manera formal per tal de poder exercir com a acusació particular en judicis per fets delictius. Ho han decidit després que un advocat del municipi s'hagi ofert a col·laborar amb l'associació de manera altruista. La voluntat és poder exercir de "lobby" de pressió i aconseguir demanar mesures cautelars als reincidents. De fet, l'alcaldessa, Sònia Martínez, ja va manifestar el dia de la protesta que l'Ajuntament estudiaria personar-se sota el paraigües d'aquesta figura jurídica en aquells casos en què els delinqüents acumulin més de 20 delictes.  Guillen considera que la situació no millora i que assegura en les darreres dues setmanes s'han produït fins a onze robatoris. Dos d'ells, remarca, han tingut lloc aquest mateix cap de setmana en cases particulars. "Ahir una de les afectades va explicar que se li havien endut uns 20.000 euros", insisteix. Per denunciar-ho, han acordat continuar amb les mobilitzacions. La idea és repetir-les cada quinze dies o cada tres setmanes.  Reunió amb els cossos policials La previsió és que aquest mateix dijous iniciïn els tràmits per constituir-se jurídicament i treballen en una reunió conjunta amb els quatre cossos de seguretat que hi ha al municipi (Mossos, Policia Local, policia espanyola i Guàrdia Civil). A més, plantegen portar el cas fins al Síndic de Greuges de Catalunya. De moment, compten amb unes 700 signatures que avalen la seva denúncia. La intenció és entregar-les a l'Ajuntament.

Summary: La plataforma de veïns que denuncia inseguretat a la Jonquera es constituirà legalment per exercir com a acusació particular


L'Ajuntament de Montcada i Reixac (Vallès Occidental) ha cessat una regidora de Círculo Montcada de les seves atribucions al consistori com a membre de l'equip de govern, segons ha informat l'Ajuntament. L'alcaldessa Laura Campos ha fet el cessament després de rebre la comunicació que Círculo de Montcada havia expulsat la regidora en qüestió, Ana Ballesta, de la formació política. El consistori ha explicat que ha pres aquesta decisió en base al pacte de govern assolit entre ICV-EUiA-E, ERC i Circulo de Montcada el juny de 2015, que preveu que els regidors que formin part de l'executiu municipal han de ser membres d'alguna de les tres formacions. Ballesta ostentava la segona tinença d'alcaldia, era la presidenta de l'Àrea Social i regidora delegada de Promoció Econòmica i Ocupació. Ara, aquestes funcions les assumiran altres membres del govern.  El cessament de Ballesta serà efectiu des d'aquest dimarts. Així, la presidència de l'Àrea Social recaurà en la regidora Mar Sempere de Círculo de Montcada i actual responsable de Salut Publica, Serveis Socials i Polítiques d'Inclusió. Sampere també s'incorporarà a la junta de govern local com a cinquena tinent d'alcalde. D'altra banda, el titular de Promoció Econòmica i Ocupació serà Òscar Gil, actual  president de l'Àrea Econòmica; mentre que el regidor de Círculo Montcada Sergi Martín, titular de Transparència i Bon Govern i Medi Ambient i Control d'Activitats, serà ara el segon tinent d'alcaldia. Círculo de Montcada va obtenir tres regidor en les eleccions municipals del maig del 2015. Aquests sumats als quatre d'ICV-EUiA-E i els tres d'ERC, juntament amb el vot favorable del regidor de la CUP, va permetre un govern a tres bandes que va posar fi als mandats del PSC. Precisament, els socialistes han lamentat en un comunicat "les divisions internes que pateix el govern municipal" que consideren que s'han evidenciat amb la destitució de Ballesta. El PSC ha considerat que el fet que el cessament s'hagi produït just a l'inici del període de vacances és "una maniobra que s'allunya molt de la transparència que sempre han dit defensar". "Considerem que els acords de govern s'han de basar en un projecte de futur per a Montcada i Reixac i no només anar a la contra d'un partit, com ha estat el cas de la nostra ciutat", han lamentat.  El PSC ha considerat que les conseqüències d'aquests pactes, "la inexperiència, el desconeixement de la institució i a la manca d'un projecte sòlid de ciutat" només poden generar "tensions, crisis i divisions constants". Davant d'això, ha manifesta que el PSC "és l'únic partit amb un projecte de ciutat" i ha animat la resta de formacions "a aproximar-se a la força més votada a Montcada i Reixac en cas de bloqueig polític".

Summary: Cessen de les funcions de govern una regidora de Círculo de Montcada en ser expulsada de la formació


'Unorthodox', el llibre de Deborah Feldman en el qual es basa la sèrie homònima de gran èxit a Netflix, arriba a les llibreries en català (Columna) i castellà (Lumen) aquest dijous. Les revelacions de l'autora sobre el seu tràngol fins aconseguir fugir –embarassada- d'una comunitat jueva ultraortodoxa a Nova York han sacsejat milers de lectors des del 2012, quan va publicar la història. Igualment impactant és escoltar Feldman afirmar que si no hagués estat per l'eco de la novel·la no hauria guanyat la custòdia del seu fill, i que per això la va escriure a corre cuita, mentre ultimava la fugida i fins poc després d'aterrar a Berlín, on segueix vivint. Un fill, afegeix, sense el qual no sap si hauria sobreviscut a aquest gran sotrac vital. "Vaig escriure el llibre amb la pressió de saber que era l'únic que em portaria la llibertat", ha recordat Deborah Feldman aquest dimarts en una roda de premsa virtual amb motiu de la publicació de la seva novel·la en castellà i català. L’autora del llibre 'Unorthodox. L'escandalosa història de com vaig abandonar les meves arrels hassídiques', que enguany ha estat objecte d’una celebrada sèrie de quatre episodis a Netflix, te molt clar que sense l'escàndol i el ressò que va tenir la publicació, poc després d'aterrar a Berlín, la seva família de Nova York hauria acabat obtenint la custòdia del seu bebè.  I està força convençuda que si hagués estat així, potser hagués acabat seguint el camí del suïcidi que, segons explica, han pres altres dones jueves que van tenir menys sort en el seu intent de fugida i supervivència fora d'aquestes comunitats ultra religioses. "El que llavors pensava que era una desavantatge, una càrrega, es va convertir en la meva benedicció. I atribueixo al meu fill haver sobreviscut aquell període", assegura.  Al llibre Feldman relata la seva pròpia història: la d'una jove perduda en el sí d'una comunitat ultraortodoxa, dins la qual ja era en certa manera mal vista perquè la seva mare també n'havia fugit (un cas excepcional, aleshores), i que després de contraure matrimoni i ser pràcticament forçada a quedar-se embarassada, decideix escapar. Però la seva història és també la de la supervivent que ha estat capaç de refer-se d'aquesta sortida d'un món absolutament tancat i començar una nova vida amb la sensació de ser "una closca buida".  Avui ja es compten per "milers" els homes (sobretot –"ho tenen molt més fàcil"-) i dones que abandonen aquestes comunitats, però una dècada enrere no eren més de  "40 o 50", recorda l'autora. El sentiment de buidor, soledat i despossessió dels qui ho aconsegueixen, sovint no és fàcil de suportar, explica.  El seu llibre va motivar que altres s'atrevissin a sortir d'aquests entorns. Però Feldman no se'n sent del tot responsable, i prefereix parlar del "fenomen que genera el fenomen". El que sí s'apunta com a mèrit exclusiu és la reacció furiosa que va tenir la comunitat ultraortodoxa arran la publicació de la novel·la. "Vaig creuar una línia, em vaig convertir en el dimoni per ells". Especialment, raona, perquè l'autora del relat era una dona, una figura  relegada a funcions reproductives, de treball i cures. "Que una dona parli de la seva intimitat és un gran tabú; d'on jo vinc, és un sacrilegi". Però la fúria dels ultraortodoxos (amb difamacions a la seva persona i la seva família nuclear, i amenaces i pressions als periodistes perquè expliquessin versions contràries, recorda) es va girar una mica contra seva, celebra l'autora. "La gent va començar a dir, per què estan tan enfadats? 'He de llegir aquest llibre!'". Ells mateixos es van adonar després que tota aquella ira havia alimentat l'èxit del llibre, i "n'han après", apunta l'autora.  Les crítiques li han seguit plovent, i s'han revifat amb l'èxit global de la sèrie que explica la seva història. A banda de l'esperable rebuig de les comunitats ultraortodoxes, a l'escriptora l'amoïna la crítica que li arriba des del món jueu en sentit ampli, on creu que també ha generat incomoditat i comentaris que tenen a veure amb un cert acriticisme fruit de la història de persecució i penalitats que acompanya aquesta religió.  Feldman voldria haver trobat més empatia amb el seu cas i el de tantes altres persones dins de la seva pròpia comunitat religiosa. "La ultraortodòxia és un problema per tots nosaltres, com el fonamentalisme; però és també un problema jueu que la nostra comunitat necessita afrontar", defensa. D'altra banda, es mostra molt preocupada per la influència creixent dels ultraortodoxos a Israel. "Han dut el govern a ser menys una democràcia i més una teocràcia, amb lleis bíbliques aplicades amb rang constitucional... Estem davant d'un futur potencial on els ortodoxos poden ser la majoria al govern i dictar la política d'Israel, la qual cosa tindria el seu eco a la resta del  mundial", comenta amb consternació.

Summary: Deborah Feldman ('Unorthodox'): "Vaig escriure amb la pressió de saber que era l'únic que em duria la llibertat"


En un inici de curs normal totes les famílies tindrien ja comprats els llibres de text per als alumnes però enguany aquesta venda porta un retard "d'entre dues i tres setmanes". Segons explica a l'ACN el president de la comissió del llibre de text del Gremi d'Editors de Catalunya, Antonio Garrido, hi ha un 20% menys de vendes en comparació amb l'any passat, tot i que confia recuperar el volum les properes setmanes. Tot i això, no descarta un "petit descens" de les vendes tenint en compte les conseqüències econòmiques i socials de la pandèmia. On sí hi ha hagut un increment és en la venda de contingut digital. A més, les editorials han preparat material per abordar el retorn emocional al centre.  "Portem entre dues i tres setmanes de retard en comparació amb un curs normal", explica Garrido. El portaveu dels editors assegura que és comprensible ja que tant famílies com escoles han estat centrades en organitzar i conèixer com seria aquest inici de curs. Així, les vendes van ser "imperceptibles" al juliol i durant l'agost i la primera setmana de setembre ha portat una "marxa lenta". "Normalment cap al 15 de setembre ja es fa tota la venda i aquest any anem un 20% per sota", exposa.  A partir de dilluns, i passats uns primers dies d'adaptació, els editors confien que els docents que encara no ho han fet faran arribar a les famílies les llistes del material necessari per aquest curs i que els progenitors que no els han adquirit ho facin. En alguns casos ja els han comunicat que hi ha centres que faran servir continguts del darrer trimestre del curs passat que no van poder posar en marxa com a conseqüència del confinament.  Més digitalització Per contra, han detectat un increment "important" en la prescripció i compra de llicències de contingut digital. Aquests continguts han de permetre a les escoles que "passi el que passi" podran mantenir la docència, encara que hagi de ser telemàtica. En paral·lel, també ha augmentat la demanda de formació al professorat per saber fer ús d'aquestes tecnologies i de l'entorn digital dels continguts i les plataformes.  Garrido afirma que si una cosa ha fet la pandèmia és posar en evidència la necessitat i els avantatges de la digitalització. Explica que hi ha tres perfils de centres: els que ja estaven plenament en el món digital i que enguany ho continuaran estant, els que ja tenien llicències digitals però les feien servir poc, que accentuaran el seu ús, i les escoles que no havien fet el pas a la digitalització. Aquest darrer grup és el que més ha demanat ara materials digitals –s'ha de tenir en compte que tots els llibres de text van acompanyats de la serva llicència digital-. "Han vist que no tenir aquest dispositiu digital podia ser un problema en aquest curs tan incert", afirma Garrido.  Segons dades dels editors, hi ha un 10% de centres escolars a Catalunya que no compren els llibres en suport paper i només adquireixen el digital. Garrido afegeix però que cal apostar per aquesta digitalització generalitzada i també "aconseguir que els docents tinguin les competències per aquesta didàctica". Material emocional i de repàs D'altra banda, les editorials han preparat també material "psicològic" per abordar la tornada al centre dels alumnes després de sis mesos. A més, i seguint les peticions d'alguns centres, han creat material per recuperar parts del currículum que no es van poder desenvolupar durant el tercer trimestre.

Summary: La venda de llibres de text s'endarrereix per les incerteses però els editors confien que remunti a partir de dilluns


La Sala Penal del Tribunal Suprem ha denegat una nova petició de llibertat de l'exconseller d'Interior Joaquim Forn per entendre que persisteix el risc de reiteració delictiva i el perill de fuga que van portar a l'instructor de la causa contra els polítics independentistes, Pablo Llarena, a decretar la presó provisional de Forn. El passat 3 d'agost, l'exconseller va presentar un escrit en el qual sol·licitava que es deixés sense efecte la mesura cautelar de presó o, si s'escau, la seva substitució per una altra mesura més pròxima a la llibertat a causa del mal estat de salut de la seva mare. La fiscalia, l'Advocacia de l'Estat i Vox com a acusació popular, s'hi van oposar, i els magistrats han ratificat la presó preventiva. En la seva interlocutòria, la sala indica que resol sense entrar a valorar la consistència dels indicis sobre els quals es funda l'ordre de processament i que van ser proclamats per l'instructor de la causa i confirmats per la Sala de Recursos. "La divisió funcional d'aquesta Sala -òrgan predeterminat per la llei- està concebuda en garantia del dret constitucional dels processats a un tribunal imparcial. Ens permet mantenir una conscient distància respecte dels fets que van a ser, al seu dia, objecte d'enjudiciament. Ens preserva davant de qualsevol prejudici i, el que és més important, converteix les proves que seran practicades en el judici oral en l'única font valorativa sobre la qual construir el desenllaç del present judici", subratllen els magistrats. En el text, rebutja l'última sol·licitud de llibertat perquè "no han variat les circumstàncies" que ja van ser ponderades en anteriors resolucions tant per Llarena com per la Sala de Recursos per confirmar la presó de l'exconseller d'Interior. Afegeix que les al·legacions de la defensa no introdueixen cap element que suggereixi una modificació dels pressupostos sobre els quals descansa la mesura cautelar de presó que afecta el processat. Sobre la relativa a l'estat de salut de la mare de Forn, assenyala que "per més que faci comprensible l'afectació emocional que batega en l'escrit presentat, no té virtualitat per deixar sense efecte la presó preventiva acordada per l'instructor".

Summary: El Suprem torna a denegar la llibertat de Forn tot i el mal estat de salut de la seva mare


L'Ajuntament de Lleida debatrà al proper ple del setembre, previst pel darrer divendres del mes, la retirada dels reconeixements al rei emèrit que hi ha a la ciutat. Ho farà a partir d'una moció del grup municipal d'ERC-AM que s'havia de debatre ja al ple del juliol però que finalment es va decidir retirar per la situació sanitària per la covid-19. Si la moció prospera, podria suposar la retirada del bust de Joan Carles I que hi ha al saló de plens de la Paeria, a més a més del nom de carrers, edificis, o centres formatius, entre d'altres. L'Ajuntament de Barcelona ha debatut aquest dijous una moció similar i ha estat aprovada amb els vots a favor d'ERC i JxCat. La moció demana explicacions per les presumptes irregularitats comeses per la monarquia espanyola arran de la publicació el 3 de març del diari 'La Tribune de Genève' sobre la investigació de la Fiscalia suïssa d'una donació de 100 milions de dòlars de rei d'Aràbia Saudita a Joan Carles I, fruit de la seva intermediació en el contracte del tren d'alta velocitat a la Meca, un "pagament de comissions" que suposadament fou dipositat en un banc d'aquell país.  Amb la moció, ERC insta a la Paeria a donar suport a la demanda per a la creació al Congrés d'una comissió d'investigació sobre les suposades irregularitats comeses per membres de la Família Reial, així com les seves possibles influències en la política diplomàtica i comercial de l'estat espanyol a l'Aràbia Saudita.  A banda de manifestar el rebuig al sistema monàrquic espanyol "corrupte i hereu del franquisme", el text apunta la demanda de fer efectiva la retirada dels reconeixements al rei emèrit en tot allò que afecta la ciutat de Lleida, com poden ser nom de carrers, edificis, i centres formatius, entre d'altres.

Summary: Lleida debatrà al ple de setembre la retirada dels reconeixements al rei emèrit


El coordinador general del PPC, Xavier García Albiol, ha acusat el president de la Generalitat,  Carles Puigdemont, de tenir “fòbia” al diàleg i li ha retret que “dir que l’Estat espanyol no vol diàleg és una provocació”. En resposta a la intervenció de Puigdemont per valorar el judici pel 9-N, el popular ha considerat que el president havia fet un “numerat electoral” i ha afegit que a l’únic que es limita és a fer un “monòleg”. “Vostè fuig i tem el diàleg”, ha declarat. Ha afegit que a l’Estat espanyol no es persegueix ningú per posar les urnes o per les seves idees sinó que “es jutja polítics que actuen al marge de la llei” i ha considerat que tant l’anterior Govern com l’actual són “valents” per organitzar moviments al carrer però davant d’un jutge “aquesta valentia desapareix”, en al·lusió a la defensa d’Artur Mas, Irene Rigau i Joana Ortega.

Summary: Albiol a Puigdemont: “Dir que no hi ha diàleg de l'Estat és una provocació, l’únic que té fòbia al diàleg és vostè”


Aquesta Patum serà diferent de totes les altres. El coronavirus ha fet que s'hagi hagut de suspendre la festa per primer cop des de l'any 1938, en plena Guerra Civil. El sentiment però, continua present i els berguedans es resisteixen a no celebrar-la. "Aquest any no hi haurà maces ni comparses, però sí tantes patums com berguedans", explica a l'ACN el geganter Joan Serra. A Berga l'ambient és diferent. A la plaça no hi ha la plataforma de la banda de música, ni tampoc la del tabaler ni la de les persones amb mobilitat reduïda. Però els balcons dels veïns comencen a engalanar-se i al cor de molts berguedans ja fa olor de pólvora. Bars i restaurants, en canvi, es resignen i veuen com perden el millor moment de l'any per fer caixa.  Per als berguedans, la Patum és molt més que una festa. "És un sentiment. Una passió", asseguren. Per això, per a molts no hi ha res ni ningú que l'aturi, ni tan sols una pandèmia mundial. Malgrat que aquest any la Patum s'hagi hagut de suspendre, a Berga aquesta continua sent la setmana de Corpus, i això vol dir festa, barreja, música i olor de pólvora.  "No ens calen maces ni comparses, som capaços de fer Patum amb el sentiment. Amb una canya de pescar o amb una escombra fem una maça i entre dues persones, una sobre l'altra, fem un gegant", explica a l'ACN el geganter Joan Serra.  D'aquí la idea de la Patum Infantil, que està recollint vídeos dels nens celebrant la Patum amb objectes de casa. "La gràcia és que puguin treure el sentiment", explica el seu responsable, Sergi Montaner.  L'Èlia té 11 anys i aquest era l'últim any que podia participar a la Patum Infantil. El somni, com diu ella, s'ha estroncat per culpa del coronavirus, però entén la magnitud de la causa i, per això, ha decidit celebrar la festa des de casa i enviant el vídeo que proposa la Patum Infantil. També pel Martí, nét del fundador de la Patum Infantil, no celebrar la festa enguany és "trist". "Visc a Barcelona i cada any vinc perquè no m'ho vull perdre", explica.  Des de la Patum Infantil, també estan recollint fons per a la Marató d'aquest any centrada en el coronavirus. Mascaretes patumaires  La festa però també s'ha adaptat al coronavirus i enguany, a Berga, triomfen les mascaretes amb motius de la Patum. La Fundació Horitzó del Berguedà, una entitat sense ànim de lucre que treballa per la inserció de persones amb discapacitat i problemes de salut mental, juntament amb la farmàcia Cosp, han impulsat la iniciativa amb un grup de dones cosidores voluntàries. I la iniciativa ha estat un èxit. Una pèrdua important pels bars i restaurants Ara caldrà veure com tot aquest sentiment es trasllada al carrer, i si tot i estar lluny de les riuades de gent pròpies de cada any, els berguedans podran o no resistir-se a celebrar la festa i fer-ho des de casa. Els bars i restaurants no hi confien i, amb la suspensió de Patum, donen per perduda la principal oportunitat de l'any per fer diners. "Patum és Patum i, durant aquests dies, fem els diners per aguantar les setmanes més complicades de l'any", explica el Rafael Matos, propietari d'un bar al carrer Major de Berga.

Summary: "No hi haurà maces ni comparses, però sí tantes patums com berguedans"


El vicepresident del Govern i conseller d'Economia, Pere Aragonès, ha reclamat aquest dimecres al govern espanyol que s'aculli "amb la major celeritat possible" als programes de compra de deute del Banc Central Europeu (BCE), per aconseguir fins a un màxim de 73.000 milions d'euros que després es podrien destinar a la lluita contra el coronavirus. En el seu discurs durant la reunió del Parlament d'aquest dimecres, Aragonès ha destacat que els diners que l'Estat podria obtenir de Frankfurt són "dues vegades el pressupost sencer de la Generalitat", i s'han d'utilitzar per "evitar que la crisi la pagui la ciutadania més vulnerable". En una carta a la ministra d'Hisenda, María Jesús Montero, Aragonès exigeix "accions contundents i immediates".  En la seva carta a Montero, Aragonès ha assegurat que el Govern veu "del tot insuficients" els recursos anunciats pel govern espanyol per fer front a la crisi del coronavirus, ja que en la seva immensa majoria són avançaments. "Et demano que, amb la major celeritat possible, el govern central s'aculli als programes europeus mencionats, en especial al programa PEEP activat pel BCE, i es transfereixin els fons corresponents a les comunitats autònomes, que assumeixen les competències en sanitat", ha dit el vicepresident.  Aragonès també ha demanat que s'apliqui una "renda bàsica universal", un mesura "molt àmplia" que serviria per posar diners a la butxaca dels ciutadans en un moment en què la immensa majoria tenen disminuïts els ingressos. "Es pot fer, com una donació directa del BCE, avui ho tornarem a plantejar al ministeri", ha afirmat Aragonès, destacant que cal posar la política monetària al servei de la solució de la crisi. "No fer-ho implicarà conseqüències molt pitjors durant l'epidèmia i en el món que vindrà després," ha advertit.  Així mateix, Aragonès ha destacat que l'Ecofin ja va decidir suspendre les normes d'estabilitat pressupostària, de manera que ha cal que l'Estat espanyol permeti a les comunitats autònomes i als ajuntaments gastar tot el que necessitin per combatre el coronavirus i els seus efectes.  En el seu discurs, Aragonès ha insistit als grups parlamentaris en la necessitat d'aprovar els pressupostos del 2020 el més aviat possible. En aquest sentit, ha ofert als grups que, un cop aprovats els comptes, es consensuïn conjuntament les modificacions necessàries per fer front a la situació actual, des de la "màxima transparència".  "El projecte de pressupostos del 2020 no serveix, però menys serveixen els pressupostos prorrogats del 2017", ha defensat el vicepresident i conseller d'Economia, descrivint com a "fonamental" poder augmentar la capacitat de despesa  de la Generalitat en fins a 3.000 MEUR més.  D'altra banda, el vicepresident i responsable d'Economia ha destacat la feina que s'està fent per reconvertir la indústria catalana en una "indústria de la defensa sanitària". En aquest sentit, ha indicat que el mercat de proveïdors està saturat i hi ha una "alta competitivitat" per aconseguir determinats productes, de manera que la producció catalana pot ajudar a compensar-ho.  Aragonès ha tornat a insistir a l'Estat en la necessitat de no cobrar la quota dels autònoms, i ajornar el cobrament d'altres impostos com l'IVA, per donar liquiditat a les empreses, i ha remarcat que la Generalitat ja aplica una suspensió en els impostos amb els que té competències.  El vicepresident ha fet una crida a la "responsabilitat" i al "realisme", destacant que en aquests moments s'han de deixar de banda "ideologies, partidismes o consideracions d'àmbit nacional". "L'important ara és fer front a la pandèmia", ha dit. Així mateix, Aragonès ha afirmat que la crisi actual "no se soluciona en poques setmanes" i que el retorn a la normalitat haurà de ser "molt gradual".

Summary: Aragonès reclama a l'Estat que s'aculli ràpidament a les compres de deute del BCE per tenir fins a 73.000 MEUR


El 30,8% dels llibres publicats a l'estat espanyol l'any 2017 es van editar a Catalunya, segons les dades que ofereix l'Institut Nacional d'Estadística (INE). En concret, les editorials catalanes van publicar 18.520 llibres l'any passat, un 9,6% més que els 16.895 del 2016. És la segona Comunitat Autònoma on se'n van editar més, només per darrere de la de Madrid, que el 2017 en va publicar 19.439, el 32,3% del total. En el cas de Madrid, però, la xifra és un 8,5% menor que la de l'any anterior. Allà, el 2016 se'n van editar 21.240. En el conjunt d'Espanya es van editar 60.185 títols el 2017, un 1,0% més que l'any anterior. Pel que fa als temes, els de literatura van ser els principals, amb un 40,3% del total, seguits de les ciències socials, amb un 14,4%, i els de ciències aplicades, amb un 12,1%. Pel que fa a les llengües del títols publicats, el castellà va ser la majoritària amb el 74,1% del total. El català va suposar l'11,3% (les estadístiques de l'INE distingeixen entre català i valencià, i hi atribueixen un 10,2% i un 1,1% respectivament), el gallec l'1,6% i l'eusquera l'1,3%.  Altres xifres destacades són que la mida més habitual dels títols publicats es va situar entre les 101 i les 200 pàgines, concretament el 32,2% del total, un 8,6% més que el 2016. Del total de títols editats el 2017 a Espanya, el 94,5% van correspondre a primeres edicions, i el 5,5% a reedicions.

Summary: El 30,8% dels llibres publicats a l'Estat el 2017 es van editar a Catalunya


El fins ara cap de llista d'ERC assegura que el projecte engegat pel seu equip "continuarà" ACN Barcelona.-L'actual president del grup municipal d'ERC i fins a aquest divendres candidat a l'alcaldia de Barcelona, Alfred Bosch, ha intervingut al Consell Nacional d'ERC enmig d'un seguit de discursos sobre l'estratègia del partit. Bosch ha aprofitat per fer una breu referència a la seva retirada com a cap de llista assegurant que "no és una cosa seva" sinó de "tot un equip que porta quatre anys treballant; regidors, consellers de districte, gent pencaire que sap que el projecte continuarà". En aquest sentit, ha emmarcat la decisió de ser rellevat per l'ara conseller Ernest Maragall en una estratègia de benefici global. "Arribat el moment som capaços de dir que per ser més, per créixer i ser més forts, cal ser generosos", ha conclòs.

Summary: Bosch, després de la seva retirada a Barcelona: "Per ser més, per créixer i ser més forts, cal ser generosos"


Els grups municipals de CiU, ERC i CUP a Mataró demanen a ICV-EUiA que canviï la seva posició en relació a la moció de censura contra l'alcalde de la ciutat, el socialista David Bote, que es va començar a gestar, de moment sense èxit, després de l'1-O. Els independentistes demanen als ecosocialistes que se sumin al canvi de govern després de la manca de contundència de l'alcalde a l'hora de condemnar l'aplicació de l'article 155 de la Constitució a Catalunya. També el grup municipal de Volem es mostra partidari del canvi de govern si es fixen prioritats centrades en el dia a dia de la ciutat. Per la seva part, David Bote insisteix en demanar eleccions autonòmiques a Catalunya per evitar la intervenció de la Generalitat, com defensa el PSOE. "Ni DUI, ni 155. Diàleg fins al final i eleccions". L'alcalde de Mataró, David Bote, no se surt ni una coma del guió que té fixat i reclama, d'aquesta manera, la convocatòria d'eleccions autonòmiques a Catalunya per evitar l'aplicació de l'article 155 de la Constitució, acordat pel PP, PSOE i Cs. La portaveu socialista al consistori, Núria Moreno, ha estat l'encarregada de dotar de contingut a les paraules de l'alcalde i assegura que l'únic responsable d'una eventual "retallada de l'autonomia" a Catalunya és el propi president, Carles Puigdemont: "Que s'aturi i convoqui eleccions", ha dit. Moreno també ha declinat posicionar-se en contra de l'actitud del PSOE, com sí han fet altres dirigents del PSC. Recorda que l'aplicació del 155 encara no ha passat el tràmit del Senat i diu que el PSC mantindrà la mà estesa al diàleg fins que no es s'aprovi: "Existeix la possibilitat que no s'apliqui de la manera que va proposar el PP". És precisament aquest posicionament el que no ha agradat els partits independentistes de la ciutat. Li retreuen un posicionament "tou" i animen ICV-EUiA a sumar-se a la moció de censura contra l'alcalde. El líder de CiU, Joaquim Fernández, i el d'ERC, Francesc Teixidó, asseguren que la moció de censura encara "és viva". "Els fets que van succeint i la posició del PSC fa que la gent d'Iniciativa, s'ho estigui repensant", afirma Fernández. "Aquest vots que ens falten són els d'Iniciativa i l'actuació del PSC els hi posa cada vegada més difícil", afegeix el líder d'ERC, Francesc Teixidó. El portaveu d'ICV-EUiA, Esteve Martínez, confirma aquesta teoria i sosté que el que pugui passar a finals de setmana al Senat "pot fer trontollar encara molt més totes les posicions". Segons Martínez hi ha determinats escenaris en els que serà "molt difícil mantenir segons quines actituds i postures". Amb tot, els ecosocialistes demanen "temps" a tots els partits per veure com acaba aquesta setmana decisiva abans de poder prendre una decisió. Amb tot, però, Martínez reclama a l'alcalde que sigui "més contundent" a l'hora de condemnar els atacs contra Catalunya, tant pels fets de l'1-O com ara pel 155. També la CUP ha lamentat l'actitud del PSC de Mataró: "Fan seguidisme de Pedro Sánchez i ens agradaria un alcalde com el de Granollers [Josep Mayoral (PSC)]", ha etzibat la portaveu dels anticapitalistes, Carme Polvillo, que proposa que el nou alcalde sigui el líder d'ERC, Francesc Teixidó. També Volem veu amb bons ulls que l'alternativa la lideri un partit d'esquerres i no el grup municipal de CiU, que és majoritari a l'oposició. Des de CiU asseguren que seran "generosos" i no tanquen cap porta a la negociació, mentre ERC s'ofereix com a 'partit-frontissa' per apropar CiU amb els partits d'esquerres.

Summary: Els independentistes de Mataró redoblen la pressió sobre ICV-EUiA per fer possible la moció de censura contra el PSC


El tribunal que jutja el 'cas Nóos' ha modificat el calendari de declaracions i ha avançat la compareixença de la infanta Cristina al 19 de febrer, quan estava prevista pel 26, segons ha informat el Tribunal Superior de Justícia de les Illes Balears. La germana del rei Felip VI està acusada de cooperar en dos presumptes delictes fiscals del seu marit, Iñaki Urdangarin, que declararà el dimecres 24, mentre que el seu exsoci a Nóos, Diego Torres, ho farà un dia abans, el 23. El Tribunal Superior de Justícia de les Illes Balears ha puntualitzat que aquest calendari de declaracions és provisional i que les dates poden canviar en funció del desenvolupant el judici.

Summary: El tribunal avança al 19 de febrer la declaració de la infanta Cristina


La Guàrdia Urbana de Barcelona ha fet balanç dels controls policials de la passada nit en diversos punts de la capital catalana per evitar el 'botellón' i fer complir l'ordenança de civisme i les mesures de seguretat contra la covid-19. En total, s'han desallotjat 469 persones per aglomeracions en carrers i places, i s'han interposat 42 denúncies per consum d'alcohol a la via pública i de civisme. Una de les inspeccions s'ha fet al barri del Raval, on s'han dispersat prop de 200 persones que es concentraven a la plaça dels Àngels, davant el MACBA. Aquí s'han aixecat 20 de les 42 denúncies: 11 sancions per consum d'alcohol a la via pública, 4 per no portar mascareta i 5 multes per reunir-se en grups de més de sis persones. (En l'actualització s'afegeixen les xifres del balanç final de la Guàrdia Urbana de Barcelona sobre els controls contra el 'botellón')

Summary: ACTUALIZACIÓ:469 desallotjats i 42 denúncies en controls policials anit contra el 'botellón' a Barcelona


Alstom Espanya fabricarà 42 trens nous per a la xarxa de metro de Barcelona a la planta de Santa Perpètua de Mogoda (Vallès Occidental). L'empresa francesa i Transports Metropolitans de Barcelona (TMB) han firmat el contracte valorat en més de 260 milions d'euros per al disseny, la fabricació i la posada en marxa dels nous metros que circularan per les línies 1 i 3 del suburbà barceloní. Els nous trens substituiran els més antics que actualment hi operen i estaran preparats per circular sense conductor per línies automàtiques. El model escollit és el 'Metropolis' i Alstom té la voluntat d'afegir-hi nous elements estètics que reflecteixin la identitat de la ciutat, com ara grafismes a les portes que recordin l'Eixample.  La presidenta de TMB, Rosa Alarcón, ha assegurat que aquesta retirada de la flota més antiga accelerarà la renovació i "augmentarà la fiabilitat del servei, la sostenibilitat i la comoditat dels passatgers en dues de les línies més freqüentades". Alarcón remarca que aquesta decisió arriba en un moment especialment exigent per al transport col·lectiu per l'entrada en vigor de la zona de baixes emissions.  De la seva banda, el president d'Alstom Espanya, Antonio Moreno, ha explicat que treballen amb TMB per aconseguir una mobilitat "eficient i sostenible" i ha assegurat que és un "orgull" que s'hagi dipositat la confiança en l'empresa que dirigeix per una xarxa de metro que compta "amb més de 400 milions de viatgers a l'any".  El model 'Metropolis' d'Alstom ha estat utilitzat per 25 ciutats del món des del 1998 i, en aquest cas, farà una picada d'ullet a la capital catalana introduint nous grafismes que homenatgen l'urbanisme del Pla Cerdà, a l'Eixample. L'empresa ja ha estat l'encarregada anteriorment de dissenyar els trens sense conductors de la línia 9 del metro de Barcelona.

Summary: La planta d'Alstom de Santa Perpètua fabricarà 42 nous trens per al Metro de Barcelona


El president de l'Eurocambra, l'italià del Partit Popular Europeu Antonio Tajani, ha advertit que "les regles de la Constitució Espanyola són també les regles de la UE" i que "és important respectar-les". En una roda de premsa durant la seva visita oficial a Espanya, Tajani ha llançat un missatge als independentistes i ha alertat que "qui actua contra la Constitució actua contra part del reglament europeu" però ha insistit també que la relació entre Catalunya i l'estat espanyol és "un problema intern d'Espanya". Després de la roda de premsa d'aquest divendres al matí, Tajani s'ha reunit amb el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, i està previst que dini amb el rei Felip VI.  Tajani va ser escollit president de l'Eurocambra el passat 17 de gener, en substitució de Martin Schulz, amb 351 vots. L'italià del Partit Popular Europeu, exvicepresident de la Comissió Europea amb José Manuel Durao Barroso i ex-portaveu del govern de Silvio Berlusconi es va imposar a la quarta i última ronda de votacions. El seu principal rival, el socialista Gianni Pittella, en va aconseguir 282.

Summary: El president de l’Eurocambra avisa que qui contravé la constitució espanyola actua "contra part del reglament europeu"


Un incendi a la Residència Llar Sant Jordi de Barcelona ha obligat aquest dilluns a la matinada a atendre 34 persones, de les quals cinc han patit una intoxicació de fum i una sisena amb cremades al 5% del cos, segons han informat fonts de l’Ajuntament de Barcelona. El foc ha començat quan passaven uns cinc minuts de tres quarts d’una de la matinada a la tercera planta de l’edifici, situat al Passeig de la Vall d’Hebron número 135. En aquesta planta, que ha quedat molt afectada pel fum, hi ha deu habitacions dobles, tot i que no totes estaven ocupades en el mateix moment dels fets. Els residents de la tercera planta han estat derivats en altres centres fins que s’hagi ventilat bé l’edifici, que no ha patit danys estructurals. Fins al lloc, s’hi han desplaçat 14 dotacions dels Bombers de Barcelona, nou de la Guàrdia Urbana i cinc dels Mossos d’Esquadra, a més del Sistema d’Emergències Mèdiques i el Servei d’Urgències i Emergències Socials de l’Ajuntament de Barcelona per si finalment calia fer més desallotjaments i per atendre psicològicament els afectats.

Summary: Ensurt en l’incendi d’una habitació en una residència d’avis de la Vall d’Hebron


El conseller d'Interior, Jordi Jané, demanarà aquest dijous al ministre de l'Interior en funcions, Jorge Fernández Díaz, que els dos executius fixin ja una data per a la reunió de la Junta de Seguretat de Catalunya –que no es reuneix des del 2009- i signin un conveni per a l'ingrés dels Mossos al Centre d'Intel·ligència contra el Terrorisme i el Crim Organitzat (CITCO). Tots dos es reuniran al Ministeri de l'Interior a partir de les 11 del matí per impulsar la cooperació entre els dos governs i les policies catalana i estatal en la seguretat a Catalunya. Segons l'executiu espanyol la cita ha de servir per "analitzar qüestions de cooperació policial i de seguretat pública a Catalunya". Tots dos oferiran una roda de premsa quan acabi la reunió, a la que assisteixen la plana major del departament i dels Mossos, així com els màxims responsables de la lluita antiterrorista a nivell estatal.  La trobada ha de servir precisament per desencallar una futura reunió de la Junta de Seguretat, que el govern espanyol es nega a convocar adduint que està en funcions. Fonts del Departament d'Interior han explicat a l'ACN que aquesta és una trobada llargament reclamada per la Generalitat on espera assolir acords i també que es fixi ja la data tancada de la Junta de Seguretat de Catalunya, així com l'ordre del dia d'aquesta reunió.  La Generalitat incidirà en la necessitat de treballar també en altres aspectes com la signatura d'un conveni per a l'ingrés dels Mossos al CITCO i un acord perquè la policia catalana esdevingui membre permanent de la reunió d'avaluació de risc d'amenaça terrorista.  Jané també reclamarà a Fernández Díaz l'accés directe dels Mossos a les bases de dades policials, tan estatals com internacionals, per millorar el sistema actual, que obliga la policia catalana a fer una petició a través de la policia espanyola per aconseguir dades de la Interpol. L'última vegada que els responsables dels cossos policials catalans i espanyols i de les unitats de lluita contra el terrorisme van mantenir una reunió d'alt nivell va ser el març d'aquest any- després dels atemptats de París i a petició de la Generalitat- quan el ministre Jorge Fernández Díaz va presidir la reunió de la mesa de valoració de l'amenaça terrorista, a la que van assistir representants del CNI, la Policia Nacional, la Guàrdia Civil, el CITCO, els Mossos d'Esquadra i l'Ertzaintza.  La Generalitat assisteix a la trobada amb "voluntat d'acord i de diàleg" i recorda que l'article 164 de l'Estatut estableix que la policia catalana ha de participar en els grups de treball en matèria antiterrorista, i per tant, que la petició del Govern en aquesta matèria ja s'hauria d'haver fet realitat.  Segons les mateixes fonts, el conseller afronta la reunió amb optimisme perquè considera que la matèria de Seguretat reclama la màxima coordinació possible i tot el que demana el Govern és per millorar encara més aquesta coordinació. La Generalitat actua a més en base al mandat del Parlament –una moció de C's aprovada el 21 d'abril que reclamava la convocatòria de la Junta de Seguretat. El 28 d'abril el Congrés també va aprovar una proposició no de llei que en un dels punts deia que en màxima brevetat possible es convoqués aquest organisme. La reunió es produeix després que la setmana passada el vicepresident de la Generalitat, Oriol Junqueras, i la vicepresidenta en funcions del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría, van acordar fer aquesta trobada per restablir els contactes mentre no es produeix una reunió de la Junta de Seguretat, un organisme que inclou els màxims dirigents dels cossos de seguretat de l'Estat i de la Generalitat.  Jané i Fernández Díaz –que ja van mantenir una conversa telefònica la setmana passada- abordaran qüestions relacionades amb la seguretat a Catalunya i la coordinació entre la Policia, la Guàrdia Civil i els Mossos d'Esquadra en un marc en què tan l'executiu espanyol com el català mantenen el nivell d'alerta 4 en previsió d'actes d'aquesta naturalesa.  Mostra de la voluntat de dotar de contingut la reunió és la presència a Madrid de la plana major de la conselleria i de la policia catalana. A més del conseller i el delegat de la Generalitat a Madrid, Ferran Mascarell, assisteix a la trobada el secretari general del Departament, Cèsar Puig, el director general dels Mossos, Albert Batlle, i el comissari en cap dels Mossos, Josep Lluís Trapero.  Per part del ministeri hi serà present, a més del ministre, la delegada del govern espanyol a Catalunya, María de los Llanos de Luna, el secretari d'Estat de seguretat, Francisco Martínez, i el director del Centre d'Intel·ligència contra el Terrorisme i el Crim Organitzat (CITCO), José Luis Olivera.  La trobada també va precedida per algunes polèmiques protagonitzades pel ministre de l'Interior relacionades amb els robatoris de coure a la línia del TGC i Rodalies de Renfe a Catalunya. El desembre del 2015 Fernández Díaz va atribuir l'increment dels robatoris a Catalunya a una mala vigilància per part dels Mossos, fet que va provocar les queixes del Govern i dels sindicats de la policia catalana. Al maig del 2015 el ministre també va obrir una altra polèmica després que els Mossos van alertar el jutge de l'Audiència Nacional Santiago Pedraz que la Policia espanyola va alertar dels seus seguiments una cèl·lula jihadista instal·lada al Vallès. El ministre va assegurar que la denúncia dels Mossos contra la Policia "tindria conseqüències" i va acusar la conselleria d'Interior "d'incompetència i manca de responsabilitat".

Summary: Jané demanarà a Fernández Díaz fixar una data per la Junta de Seguretat i l'ingrés dels Mossos al CITCO


Les autoritats italianes han proposat transferir a d'altres vaixells alguns dels refugiats i immigrants que són a l'Aquarius per poder fer la ruta plegats per mar fins a València, segons ha indicat Metges Sense Fronteres. L'opció, que l'ONG s'està plantejant, no és, però, la seva preferida. Segons ha advertit l'entitat, el pla implica que "persones rescatades que ja estan exhaustes hagin d'aguantar quatre dies més de viatge al mar". "La millor opció seria desembarcar els rescatats al port més proper i després traslladar-los a Espanya o qualsevol altre país segur pel seu processament legal i de cura", ha indicat Metges Sense Fronteres a través d'un escrit a Twitter. L'ONG ha rebut aquest dimarts provisions per atendre els passatgers.  L'Aquarius és prop de les costes italianes i malteses, però cap dels dos països vol acceptar el vaixell, ple de persones rescatades a alta mar, moltes d'elles menors d'edat. El govern de Pedro Sánchez va proposar dilluns València com a "port segur", i la Generalitat de Catalunya o el govern d'Euskadi ja han ofert places per acollir-los.

Summary: Itàlia proposa a l'Aquarius transferir alguns dels passatgers a d'altres vaixells i fer la ruta plegats fins a València


Carme Forcadell ha proclamat en el seu primer discurs com a presidenta del Parlament que amb aquesta XI legislatura es tanca l'etapa autonòmica i s'entra en un nou escenari. "Siguem conscients que protagonitzem un moment fundacional. Ara i aquí creem un abans i un després. Des d'ara mateix constituïm un parlament sobirà que vol representar un poble lliure", ha proclamat. En aquest context, ha demanat als diputats que estiguin a l'alçada del moment per iniciar el procés constituent. A més, ha anunciat que proposarà que els grups que no tenen representació a la Mesa, PPC i CUP, hi puguin participar sense tenir dret a vot. En acabar el seu discurs, els diputats de JxSí i la CUP s'han aixecat per aplaudir, mentre que la resta de diputats s'han quedat al seu escó sense aplaudir. En el seu discurs inaugural com a presidenta del Parlament,  Forcadell ha assegurat que no pensava ser diputada i ha explicat la seva decisió  pel "canvi en la manera de fer política" i el fet que les últimes eleccions fossin "excepcionals". Ha recordat que és la segona dona en presidir la cambra després de Núria de Gispert i ha garantit que treballarà perquè la veu de les dons als espais de decisió sigui "una normalitat i no una excepcionalitat". L'expresidenta de l'ANC ha fet moltes referències a personatges històrics de Catalunya com Enric Prat de la Riba, primer president de la Mancomunitat, i Heribert Barrera, primer president del Parlament des de la recuperació de la democràcia, així com el president Lluís Companys, afusellat ara fa 75 anys, i el seu antecessor Francesc Macià. Forcadell ha volgut remarcar el seu compromís en respectar la "diversitat i la pluralitat" que representa la cambra catalana i ha refermat que l'obligació de la mesa del Parlament és que aquesta pluralitat s'expressi de manera "equànime i justa". En aquest context, ha proclamat que el Parlament "està i estarà al servei de tota la ciutadania, pensin el que pensin, votin el que votin" i s'ha compromès a complir el reglament, representar la institució amb dignitat i ser exemple d'austeritat i transparència. "Volem ser el Parlament de tots i totes, sense exclusions. Per això proposaré que a les reunions de la Mesa assisteixin amb veu però no amb vot els responsables dels grups parlamentaris que no tenen representació a la Mesa", ha anunciat en referència al PPC i a la CUP. De fet, el grup parlamentari d'Antonio Baños ha renunciat a formar part de l'òrgan de govern de la cambra. En aquest sentit, Forcadell ha garantit que la presidència del Parlament s'esforçarà perquè hi hagi un clima d'entesa i no generar "polèmiques estèrils" defugint dels "insults". En aquest punt,  Forcadell ha fet un símil amb l'edifici del Parlament: "El diàleg és el fonament, el respecte són les parets i la voluntat d'entesa la teulada. Sense aquests fonaments, l'edifici cau", ha afirmat. A més, la presidenta del Parlament ha afegit que l'edifici ha de tenir les finestres obertes per tal d'acollir els "anhels del poble". Forcadell ha manifestat que vol un Parlament sobirà que aprovi lleis pels que més ho necessiten i que ajuden a "enderrocar les desigualtats socials". Un Parlament que, segons Forcadell, també s'ha de convertir en lloc on es manifesti la utopia.  "Diputats estiguem a l'alçada del moment i fem present el futur en aquest procés constituent, que el llegat sigui un nou marc jurídic propi", ha reclamat per després afegir que hi ha "nous paradigmes que demanen un nou Parlament" i noves formes de fer política. En aquest context ha reclamat als diputats que no siguin esclaus del passat i treballin per als propers 300 anys. La recent escollida presidenta del Parlament ha proclamat que s'ha constituït una cambra sobirana i ha remarcat que es passarà d'un Parlament "regional amb competències retalles" a una cambra catalana amb "atribucions plenes". I d'aquesta manera, ha donat per acaba l'etapa autonomista i ha donat per iniciat el procés constituent. Forcadell ha conclòs  el seu discurs amb la proclama: "Queda constituïda la XI legislatura. Visca la democràcia. Visca el poble sobirà i visca la República de Catalunya". Unes paraules que han anat seguides dels aplaudiments dels diputats de Junts pel Sí i de la CUP que s'han aixecat del seu escó, mentre que la resta de diputats s'han mantingut asseguts. La sessió constitutiva del Parlament ha conclòs amb 'Els Segadors', l'himne de Catalunya, entonat per tots els diputats de la cambra menys els de C's i del PPC. De Gispert passa el relleu a Forcadell Carme Forcadell ha rebut de mans de la fins la presidenta del Parlament, Núria de Gispert, la carta que Francesc Farreras i Duran (sisè president del Parlament de Catalunya) va escriure i va deixar en un calaix del Parlament dirigint-se a qui seria el primer president del Parlament restituït. Es tracta d'una tradició que ha anat passant de president a president després de la recuperació de la democràcia.

Summary: Forcadell proclama la constitució d'un parlament sobirà que vol representar un "poble lliure"