van firmar un conveni urbanístic en què l'Ajuntament es comprometia a qualificar com a sòl urbà uns terrenys situats a la carretera nacional 141 a una zona coneguda com el 'Sector de La Granja' en el marc de la revisió del planejament urbanístic general que en aquells moments estava tramitant el consistori.  Com a contrapartida, l'empresari es comprometia a cedir a l'Ajuntament una parcel·la de 1.175 metres quadrats de superfície. En aquells moments, Josep Montràs era regidor a l'Ajuntament de Moià i, segons l'escrit del fiscal, era coneixedor del conveni entre el consistori i l'empresari local.  Un tercer conveni sobre els mateixos terrenys L'any 2005 els acusats van signar un tercer conveni relacionat amb la polèmica parcel·la per afavorir novament l'empresa. Dos anys abans, el 2003, la Generalitat va iniciar una expropiació forçosa per procediment d'urgència que afectava a altres terrenys que tenia l'empresa Acteur al terme municipal de Moià. Els tres acusats, sent coneixedors d'aquesta expropiació forçada, van signar un tercer conveni urbanístic on van acordar que l'empresa recuperava mitjançant permuta els terrenys de 1.175 m2 –cedits dos cops a l'Ajuntament- i, en contrapartida, el consistori es quedava amb uns terrenys situats a l'Avinguda Indústria, la zona afectada per l'expedient d'expropiació de la Generalitat.  Segons aquest nou conveni, l'Ajuntament es comprometia a promoure una requalificació d'unes parcel·les propietat de l'empresari acusat i també a assumir els costos d'urbanització de l'accés a la zona. Si el consistori no complia aquests pactes, en un termini de tres anys tindria una penalització de 300.000 euros. En aquesta ocasió, segons es plasma en l'escrit del fiscal, els tres acusats van tornar a obviar la tramitació administrativa pertinent i van signar el conveni sense passar-lo pel ple municipal. Durant la seva declaració, l'exalcalde de Moià ha assegurat que va signar els convenis per evitar danys majors a l'Ajuntament i per evitar la pèrdua de llocs de treball. "Si l'empresari Antonio E. ens hagués fet complir la sentència, llavors hauríem d'haver indemnitzat el propietari de l'escorxador i això pujava molts més diners", ha assegurat. A més, l'alcalde ha defensat que "el resultat del conveni era, de llarg, favorable a l'Ajuntament". Preguntat pels motius pels quals el conveni no va passar pel ple municipal, l'alcalde ha assegurat que "no es va fer per res especial".  Montràs ha apuntat l'exsecretari municipal Francesc A., també acusat, com a responsable de la redacció dels convenis, i ha afegit que "tenia plena confiança en ell". "Si ell em deia que era correcte, jo me'l creia", ha assegurat.  "S'han aprofitat de la meva bona fe" De la seva banda, el secretari municipal ha negat haver redactat els convenis i ha explicat que ell només va donar fe que les dues parts signaven el conveni, no del seu contingut. "M'he limitat a fer la meva feina el millor que he pogut, actuant de bona fe i mai ningú m'ha ofert res, ni jo tampoc he demanat res, no he tingut mai cap interès en aquest tema ni tampoc en cap altre de l'Ajuntament", ha explicat.  L'exsecretari municipal ha assegurat que desconeixia de l'existència del conveni signat l'any 1987 i ha afegit que ningú n'hi havia parlat. "S'han aprofitat de la meva bona fe", ha dit. "Durant la tramitació d'aquests temes, jo no vaig estar informat de res, sinó que ho va portar l'alcalde amb l'advocat de l'empresari. He estat al marge de totes les negociacions que s'han fet en relació a aquests dos convenis, jo només hi vaig participar en el sentit de donar fe i autoritzar dels signants del conveni. L'alcalde feia molts anys que era alcalde i sabia perfectament que tots els temes urbanístics havien de passar pel ple", ha explicat. Pel que fa a l'expedient disciplinari que l'actual Ajuntament, liderat per ERC, li va obrir l'any 2011, l'exsecretari ha explicat que el nou equip de govern van intentar fer-lo fora perquè no els agradava el fet que havia format part de l'anterior equip de govern, i ha lamentat que, després de 22 anys, se l'hagi fet fora "injustament".  Segon judici  El judici d'aquest dilluns és el segon litigi penal al qual s'enfronta l'alcalde des que va deixar el seu càrrec, l'any 2011. Montràs ja va ser condemnat el febrer de 2016 a nou mesos de presó i a una multa de 3.600 euros per un delicte mediambiental. Segons la condemna, l'exbatlle va permetre l'abocament d'aigües residuals i industrials al Torrent de l'Ocella i aquestes van afectar greument l'ecosistema i la qualitat de l'aigua. El cas finalment no va arribar a judici perquè durant la vista prèvia el ministeri fiscal, l'acusació particular –representada per l'Ajuntament de Moià- i la defensa de l'acusat van arribar a un acord.  Moià, primer municipi del país declarat en fallida pública  L'any 2011, l'Ajuntament de Moià va ser el primer de Catalunya en declarar-se en situació de fallida tècnica en no trobar finançament per l'alt deute acumulat, que ascendia a uns 25 MEUR, el 395% del pressupost, quan el màxim per poder endeutar-se d'una institució és del 75%. L'actual alcalde, Dionís Guiteras (ERC), ha participat al judici com a testimoni i ha explicat que, un cop va entrar al govern, una de les carpetes pendents de l'anterior govern era la dels convenis "que tenien indicis d'irregularitat perquè no era lògic que uns terrenys se cedissin dos cops".  Per aquest motiu, van encarregar un dictamen a una comissió jurídica assessora que va indicar que aquests convenis eren nuls de ple dret. A partir d'aquí, l'Ajuntament va cedir tots els procediments administratius.

Summary: L'exalcalde de Moià diu que va signar els convenis "per interès del municipi" i per evitar la pèrdua de llocs de treball


Els Mossos d'Esquadra de la Regió Policial de Girona seran els primers d'incorporar les pistoles elèctriques, a finals de gener, i els comandaments que les podran utilitzar ja estan rebent la formació, segons ha avançat aquest dilluns 'La Vanguàrdia' i han confirmat fonts policials a l'ACN. La previsió és que entre el març i l'abril es completi el desplegament de les pistoles elèctriques, més conegudes com a Taser, a la resta de regions policials. Les podran utilitzar el cap de torn o bé el comandament que el substitueixi o l'agent que n'assumeixi les funcions. Els mossos que hagin d'utilitzar una Taser portaran sempre una càmera que enregistrarà l'actuació i el vehicle policial estarà equipat amb un desfibril·lador. Els Mossos incorporen 134 Taser, de les quals unes 120 entraran en funcionament; la resta servirà per a les formacions. Les pistoles elèctriques ja tenen calendari d'implementació després d'una llarga reivindicació dins el cos i sobretot dels sindicats policials. Les primers a utilitzar-les seran les comissaries de la Regió Policial de Girona i després s'estendran a la resta de territori. A l'abril, segons les previsions dels Mossos d’Esquadra, el desplegament s'hauria d'haver completat. En les propers mesos es formaran els caps de torn, que són els que les podran utilitzar, així com altres agents dels escamots que els substitueixin o en puguin assumir les funcions. En total, rebran la formació entre 1.550 i 1.600 agents.  Una llarga reivindicació dels sindicats Els sindicats dels Mossos d'Esquadra defensen de forma unànime l'ús de les pistoles elèctriques en situacions complexes per evitar lesions i desenllaços fatals. La mort de Juan Andrés Benítez és un dels casos que es va posar sobre la taula en el Grup de treball que va debatre l'ús de les Taser al Parlament fa més d'un any i mig. Un dels arguments més esgrimits és que fins ara els Mossos no disposaven de cap arma intermèdia entre la defensa i l'arma de foc.  La portaveu de SAP-FEPOL, Imma Viudes, valora que les Taser són una arma "no letal" i una "eina molt garantista", ja que els agents que la podran utilitzar estan rebent la formació "adient" i cada vegada que es desenfundi la pistola, un dispositiu enregistrarà l'actuació; una gravació que donarà "seguretat jurídics tant al policia com al ciutadà".  El Sindicat de Mossos d'Esquadra (SME) sospesa en un comunicat que si bé "no és ideal que només hi hagi una Taser per servei i més en les grans distàncies territorials que algunes comissaries comprenen”, sí que és "un inici". "És la manera d'introduir aquesta eina a Mossos i estem més que convençuts que a mesura que se'n vegin les virtuts i com evitar ferides que es provoquen en el cos a cos per reduir una persona, s'ampliarà el número de Taser per comissaries", assenyalen.  El portaveu del sindicat USPAC, Josep Miquel Milagros, coincideix a desatacar que és una eina "molt necessària" però que és insuficient que només la puguin utilitzar els caps de torn i per això demana que es doti almenys d'una pistola elèctrica cada patrulla operativa.  La Comissió d'Interior del Parlament va aprovar el juliol del 2016 la incorporació de les pistoles elèctriques per part dels Mossos d'Esquadra i a reservar-ne l'ús per a situacions "molt específiques" i considerades d'"alt risc". La comissió va donar llum verda a utilitzar-les davant "una amenaça amb arma banca i altres objectes contundents per persones alterades i violentes –sota efectes d'alcohol, substàncies estupefaents i malalts mentals". Precisament l'ús de les pistoles Taser amb persones alienades havia estat una de les qüestions més controvertides al llarg de les sessions del grup de treball que va examinar l'ús d'aquestes armes.

Summary: Els Mossos d'Esquadra començaran a utilitzar les pistoles elèctriques a finals de gener a Girona


L'Ajuntament de Sant Fruitós es personarà com a acusació particular contra l'home, de 66 anys i veí de Manresa, acusat de ser l'autor de l'incendi que, l'estiu del 2017, va cremar més de 100 hectàrees i va obligar a desallotjar 700 persones. Es tracta del primer cas en què els Mossos d'Esquadra i els Agents Rurals aconsegueixen localitzar l'autor d'un incendi gràcies a l'ADN de la cigarreta que va provocar el foc. El presumpte autor s'enfronta a un delicte d'incendi forestal i, per aquest fet, podria anar a la presó. Només entre el 2013 i el 2017 es van produir a Catalunya 146 incendis provocats per una cigarreta.

Summary: L'Ajuntament de Sant Fruitós es personarà com a acusació particular contra el presumpte autor de l'incendi del 2017


L’Agència Tributària de Catalunya (ATC) participa per primera vegada, amb personal i estructura propis, en la campanya presencial de l’IRPF corresponent a l’exercici 2017, que comença aquest dijous. Amb 78 persones repartides per tot Catalunya en les 32 oficines territorials i compartides amb les administracions locals -inclouen la seu de la Zona Franca, les 3 delegacions de Girona, Lleida i Tarragona, les 15 oficines territorials i les 13 oficines de serveis tributaris-, l'ATC ofereix el servei de cita prèvia, que es pot demanar fins al 29 de juny, per ser per prestar atenció a les oficines de l'agència des d'avui i fins al 2 de juliol. Segons les dades de l’anterior campanya de la renda del 2016, l’any passat es van atendre 25.530 persones i l’AEAT va recaptar 72.416 milions d’euros en concepte d’IRPF, dels quals 15.459 milions a Catalunya. El Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda ha indicat que aquells contribuents que hagin de fer la declaració de l’impost de patrimoni poden demanar cita prèvia a través de la seu electrònica de l’ATC http://atc.gencat.cat, del telèfon 012, o bé a les oficines que presten el servei: la seu central de la Zona Franca, les 3 delegacions territorials i l’Oficina Territorial al Barcelonès Nord. En aquest cas, el termini per demanar cita prèvia s’acaba el 26 de juny. L’atenció presencial s’inicia avui, 10 de maig, i s’allargarà fins al 27 de juny. En total, l’any passat es van presentar 74.516 declaracions i la recaptació per aquest concepte va arribar als 493 milions d’euros, 474 dels quals durant la campanya de patrimoni. L’ATC va ajudar en total 224 contribuents a elaborar la seva declaració de patrimoni, segons ha detallat el departament. Tenint en compte les últimes dades del Pla de prevenció i reducció del frau fiscal i de foment de les bones pràctiques tributàries 2015-2018 de l’ATC, durant l’any 2017 s’han liquidat 44,494 milions d'euros de l’impost sobre el patrimoni, 21,177 més que el 2016, en què es va registrar una liquidació per aquest concepte de 23,317 milions d'euros, segons el departament. D’altra banda, les autoliquidacions induïdes s’estimen en 1,362 milions d'euros (1,180 milions d'euros el 2016). 5 tipus de deduccions autonòmiques de l’IRPF En la declaració de la renda 2017 es preveuen fins a 5 tipus de deduccions en el tram autonòmic de l’impost. En primer lloc, les que tenen en compte circumstàncies personals: per naixement o adopció d’un fill o una filla (cada progenitor pot deduir 150 euros en declaració individual i 300 euros en declaració conjunta); i les destinades a contribuents que hagin enviudat els anys 2015, 2016 o 2017 (deducció de 150 euros, o 300 euros si es té a càrrec algun descendent que doni dret a aplicar el mínim per descendents). En segon lloc, les deduccions relatives a l’habitatge habitual: per lloguer (es pot deduir el 10% les quantitats satisfetes, amb un topall màxim de 300 euros en les declaracions individuals o de 600 euros en les declaracions conjuntes o de família nombrosa); i per la rehabilitació de l’habitatge habitual (deducció de l’1,5% de les quantitats satisfetes amb una base màxima de 9.040 euros). El tercer tipus de deduccions agrupa tres conceptes de donatius a entitats. En el primer, el ciutadà que fa contribucions pel foment de l’ús de la llengua catalana o occitana es pot deduir el 15% de la quantitat donada (amb el màxim del 10% de la quota íntegra autonòmica). Els donatius per al foment de la recerca científica i la innovació tecnològica permeten unes deduccions del 25% (també amb el màxim del 10% de la quota íntegra autonòmica). I finalment, els donatius en benefici del medi ambient, la conservació del patrimoni natural i la custòdia del territori (inclouen una deducció del 15%, en aquest cas amb un màxim del 5% de la quota). En quart lloc, la deducció pel pagament d’interessos de préstecs per a estudis de màster o doctorat permet deduir el 100% dels interessos corresponents a préstecs concedits per mitjà de l’Agència de Gestió d’Ajuts Universitaris i de Recerca. I en cinquè i últim cas, la deducció per afavorir l’emprenedoria per inversions d’àngels inversors, que, amb determinats requisits, permet deduir el 30% de les quantitats invertides en l’adquisició d’accions o participacions socials com a conseqüència d’acords de constitució o ampliació de capital (un màxim de deducció de 6.000 euros). Patrimoni inclou 2 bonificacions Pel que fa a la campanya de patrimoni, es manté el mínim exempt de 500.000 euros. L’habitatge habitual també està exempt amb un import màxim de 300.000 euros. El departament recorda que és obligatori presentar la declaració quan la quota resulta a ingressar o si el valor dels béns i drets és superior als 2 milions d’euros. En aquest cas, les bonificacions que es poden aplicar a Catalunya són de 2 tipus: la que permet aplicar el 95% de bonificació en la part de la quota que correspongui proporcionalment a les propietats forestals; i la de patrimonis protegits de les persones amb discapacitat, que veuen minorada la quota en un 99%.

Summary: Les oficines territorials de l'ATC s'estrenen en la campanya de la renda del 2017


PIMEComerç ha alertat que l'augment d'alguns impostos anunciada per l'Ajuntament de Barcelona pot comportar més tancaments d'establiments comercials. La patronal ha afirmat que aquesta qüestió "preocupa molt" els petits comerciants, els restauradors i els mercats municipals, que ha recordat que "ja fan molts esforços per pagar els impostos del consistori". Ha afegit que la conseqüència d'aquesta pujada podria ser una "greu situació d'inestabilitat que acabaria amb tancaments i amb "el trencament del teixit social de la ciutat". El president de PIMEComerç, Àlex Goñi, ha afirmat que al comerç "ja no se'l pot ofegar més amb impostos".  En concret, la patronal ha expressat que els 57,2 MEUR que el consistori ha anunciat que vol recaptar a través de taxes vinculades a l'ús intensiu de l'espai públic, "suposaria una pujada d'impostos a les floristeries, fruiteries i als bars i restaurants que tenen terrassa".  Sobre aquests últims, ha recordat que ja estan preocupats davant l'"amenaça" de la nova llei de la Generalitat que contempla prohibir el consum de tabac en aquestes zones. A més, ha alertat que l'increment de la taxa turística pot comportar una davallada de pernoctacions i també ha valorat negativament la introducció d'una nova taxa de residus o d'estacionament en àrees verdes i blaves. Goñi ha assegurat que hi ha un "greu problema de desertització comercial" en moltes zones de la ciutat i ha apunta tal tancament de negocis emblemàtics per falta de recursos competitius amb els grans distribuïdors de venda online.  "Al comerciant se l'ha d'ajudar des de les polítiques públiques, amb normatives com la regularització de la fiscalitat de grans empreses que operen mitjançant la venda per Internet i que perjudiquen greument el comerç de proximitat", ha apuntat. A més, la patronal ha considerat que davant del possible alentiment econòmic, el comerç "no es pot permetre cap mesura que pugui fer trontollar la continuïtat del seu sector" i ha conclòs que si es porta a terme aquest augment de la pressió tributària "representarà un atac directe".

Summary: PIMEC alerta que una pujada d'impostos a Barcelona pot provocar més tancaments d'establiments comercials


Endesa, a través de la seva divisió d'energies renovables Enel Green Power, ha finalitzat amb èxit un simulacre de contagi de coronavirus a un treballador de la central hidràulica de Sallente, situada al terme municipal de la Torre de Capdella (Pallars Jussà). Aquesta operació s'ha dut a terme igualment perquè, malgrat l'estat d'alarma decretat al país, aquestes instal·lacions continuen obertes per produir energia i així garantir el subministrament elèctric a tota la ciutadania i, especialment, als equipaments més crítics. L'objectiu del simulacre, que per raons de prevenció i confinament s'ha dut a terme de manera telemàtica en lloc de presencial, ha estat provar el Pla d'Emergència per covid-19 de la central i avaluar el seu personal. L'alerta simulada s'hauria produït a primera hora del matí d'aquest divendres, quan un dels treballadors de guàrdia ha comunicat a la direcció, seguint els protocols estipulats, que un empleat ha donat positiu de coronavirus després de trobar-se malament en acabar una operació de matinada a la central de Sallente. Aquest fet ha fet declarar de forma immediata l'estat d'emergència per covid-19 a tota l'Agrupació Hidràulica del Baix Pallaresa i aïllar i confinar la parella formada per l'especialista infectat i el seu company operari, per contacte directe.  En paral·lel, s'hauria procedit a verificar les interaccions que aquestes dues persones haguessin tingut amb d'altres durant els últims quinze dies. Igualment, per evitar qualsevol mena de propagació, s'han immobilitzat i clausurat els dos vehicles que els tècnics utilitzaven i s'ha tancat una central hidràulica reversible, amb l'objectiu d'evitar cap risc. A continuació, s'hauria activat una empresa de desinfecció amb Equips de Protecció Individual (EPI) per tal d'accedir a les instal·lacions i procedir a la seva neteja. La contingència del simulacre s'ha volgut ampliar també a una de les empreses contractistes que habitualment treballen per a la companyia, la qual també s'hauria inventat un contagi de diferents membres del seu personal que, alhora, haurien estat en contacte amb dos treballadors més de la unitat de producció hidràulica. D'aquesta manera, s'ha volgut testar l'expansió de la malaltia entre un col·lectiu ampli de persones, esquitxant, fins i tot, altres centrals, com la de Talarn.  Aquest nou escenari, amb sis treballadors confinats, ha obligat a reorganitzar tot el personal, les seves feines associades, i l'operativitat de les instal·lacions. Així, s'ha volgut implicar el màxim número de persones, no només d'Enel Green Power sinó de la mateixa matriu, Endesa. La voluntat ha estat la de comprovar la coordinació i protocols d'avisos i comunicació entre els diversos actuants. Aquest exercici tàctic especial se suma als plans de prevenció i seguretat que la companyia realitza des del 2003, i de forma itinerant, a totes les instal·lacions de generació hidroelèctrica de Catalunya, amb l'objectiu de prevenir incidents als complexos i saber com actuar de manera segura i efectiva en el cas de produir-se'n, minimitzant-ne així el temps de resposta. La central hidràulica de Sallente, situada al riu Flamisell, es va construir el 1985 i està formada per quatre grups amb una potència total instal·lada de 415 MW.

Summary: Endesa realitza un simulacre de contagi de coronavirus a personal de la central hidràulica de Sallente, al Pallars Jussà


El secretari general de CCOO, Joan Carles Gallego, ha advertit al Govern i a les patronals que l'estratègia sindical per aquest 2017 suposa l'inici d'un procés ''d'ofensiva'' i de mobilitzacions que ja ha començat aquest 2016 amb l'objectiu de recuperar drets retallats durant aquests últims anys de crisi, segons ha manifestat en el transcurs de la tradicional trobada de Nadal amb els mitjans de comunicació. En una roda de premsa molt marcada per la convocatòria del president Carles Puigdemont aquest divendres, Gallego ha defensat aquesta nova estratègia sindical molt més radicalitzada en el fet que el context econòmic és favorable a donar resposta als posicionaments de les patronals i del sector públic.  Gallego ha recordat que el 2012 va ser l'any de més mobilitzacions socials i ha reconegut que entre el 2013 i el 2015 el nombre d'aquestes mobilitzacions s'havia anat reduint. El 2016 ha estat el punt d'inflexió que ha permès iniciar una nova ofensiva que tindrà la seva continuïtat en l'exercici del 2017.  La conjuntura econòmica, amb bons comportaments de les variables macroeconòmiques, és ''favorable'' a iniciar aquesta ''ofensiva'' per recuperar drets retallats i salaris perduts en aquests anys de crisi.  Gallego també ha recordat que per el sindicat el 2017 estarà marcat per l'11e congrés del sindicat que es celebrarà entre el 4 i el 6 d'abril i que suposarà el relleu de Joan Carles Gallego probablement per Javier Pacheco, únic candidat que s'ha presentat en els terminis previs a la celebració del Congrés (els estatuts del Congrés permeten la possibilitat de presentar una candidatura).

Summary: Gallego adverteix a les patronals i al Govern que el sindicat passarà a ''l'ofensiva'' aquest 2017


Aquest dissabte ha començat el cicle 'Ebre, Art i Patrimoni', que vehicula el Museu de l'Ebre d'Amposta i que, un any amb música i l'altre amb una mirada sobre el patrimoni, proposa "desvetllar des de la perspectiva contemporània, el valor de les obres, els espais i els fets" dels centres museístics per fer valer el seu paper en el present i futur de les Terres de l'Ebre. El cicle s'ha hagut de reinventar, aparcar la conceptualització que es preveia en aquesta edició 2020 i crear a contrarellotge, en només dos mesos, una proposta basada en el mitjà audiovisual. Hi ha participat disset creadors, amb audiovisuals per a dotze centres d'interpretació i museus del territori que es podran veure fins al 30 de setembre.

Summary: Dotze creacions audiovisuals proposen redescobrir i rellegir en clau de present el patrimoni ebrenc de centres i museus


El pis ha quedat afectat molt afectat per fum i la temperatura ACN Rubí.-Una dona de 57 anys va haver de ser evacuada en estat menys greu aquest dimarts al voltant de la mitjanit a la Mútua de Terrassa amb símptomes d'intoxicació per monòxid de carboni després que un incendi calcinés totalment el menjador, una habitació i part d'una altra de casa seva a Rubí (Vallès Occidental), segons han informat els Bombers de la Generalitat. El domicili afectat és un sisè pis, molt afectat pel fum i la temperatura, d'un edifici de set plantes situat a L'Avinguda de l'Estatut, número 19. Per la seva banda, els veïns de l'immoble es van haver de desallotjar, tot i que a quarts de tres de la matinada ja havien tornat tots a casa. Fins al lloc, s'hi van desplaçar sis dotacions dels Bombers de la Generalitat i dues del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM).

Summary: Evacuada a l'hospital una dona de 57 anys en cremar-se part del seu habitatge a Rubí


El BAM-Cultura Viva omplirà el recinte de la Fabra i Coats al barri de Sant Andreu el 22 i 23 de setembre en el marc de les Festes de la Mercè 2017 de música en directe, converses, tallers, presentacions de projectes, exposicions i una paella musicada. Daniel Granados, director Cultura Viva, ha explicat que entre els seus objectius hi ha vincular "el teixit musical de la ciutat i generar espais de trobada que vagin més enllà entre la dicotomia entre el públic i els artistes". La Fabra i Coats acollirà quatre espais musicals, l'escenari Harmonia, Porxo, Fàbrica i Sound System. Es van presentar 150 propostes a la convocatòria oberta i 83 músics presentaran les seves propostes en un total de 16 concerts i es produiran 20 converses amb 25 ponents per debatre sobre el teixit cultural. Aquest projecte neix del programa Cultura Viva de l'Institut de Cultura de Barcelona, del Comissionat d'Economia Social, Desenvolupament Local i Consum i de la participació activa d'agents i col·lectius culturals.  Granados ha explicat que entre els objectius de les cites del BAM-Cultura Viva hi ha "vincular el teixit musical de la ciutat i generar espais de trobada que vagin més enllà de la dicotomia entre el públic i els artistes; enfortir la descentralització i el vincle amb el territori com s'està fent a Sant Andreu i fomentar l'ús de tecnologia i la cultura de codi obert. Estem parlant d'una programació de festa major, no venim a donar grans 'xapes', sinó a generar un espai de trobada en què podem pensar junts i passar-nos-ho", ha afegit Granados.  La programació de música en viu s'ha configurat a través d'una convocatòria oberta que veure la llum el passat 19 de juny amb més de 150 propostes rebudes. Es reclamava projectes que treballen amb la música com a context cultural obert i participatiu, innovadors respecte a les seves formes de treballar i que promouen l'ús de la tecnologia i la cultura de codi obert per facilitar l'accés, la circulació i la remescla. "L'objectiu es reconèixer i donar suport a les comunitats musicals, així com generar nous vincles amb l'economia social i la cultura oberta", ha indicat Daniel Granados Granados ha recalcat que el BAM-Cultura Viva es materialitza amb un conjunt d'escenaris i d'espais, en el que ha de ser una aportació especial per la festa major de Barcelona perquè "no és només una programació cultural, sinó un espai de trobada al voltant de la cultura". Programació  Aquest divendres un seguit de debats s'articularan al voltants dels eixos Espai públic, comunitat, cooperació, creació i precarietat. El dissabte al matí tindrà lloc un taller de música balcànica; una masterclass de brass band a càrrec de Broken Brothers Brass Band o una paella musicada amb Compartir Dóna Gustet. Respecte la música en viu es donarà visibilitat a proposta com la de Hans Laguna & Shreevats Venkateshwaran Band, Esperit!, Meconio, Pumpkin & Vin'S da Cuero o Lu Rois.  Així mateix, la programació acollirà les instal·lacions interactives de Piña i Pedra Columna i Internet 2, i l'exposició Rehogar – Disseny Obert i Reutilització del col·lectiu Makea tu vida

Summary: 83 músics presentaran les seves propostes en 16 concerts a la Fabra i Coats en el marc de la Mercè


La defensa del referèndum de l'1 d'octubre ha marcat l'acte institucional de commemoració de la Diada a Girona. La consellera de Treball, Dolors Bassa, ha instat els catalans a plantar cara a la por i viure intensament els 20 que queden perquè el país es pronunciï a les urnes. "Us prometo  que tot està preparat", ha afirmat reivindicant que Catalunya ha demostrat que la convivència i la defensa de la democràcia passen "per damunt de tot". L'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha carregat contra l'estat espanyol per intentar impedir l'1-O. "Tot això va de llibertat i d'exercir la democràcia, al carrer es respira il·lusió", ha afirmat. L'acte institucional ha acabat amb el cant dels Segadors i l'auditori dempeus clamant a favor de la independència.  L'acte institucional conjunt del Govern, la Diputació i l'Ajuntament de Girona s'ha fet a l'auditori Josep Irla de la seu de la Generalitat a la ciutat i s'ha convertit en un clam a favor del referèndum.  La consellera de Treball, Afers Socials i Famílies, Dolors Bassa, ha recordat que les darreres setmanes han estat "convulses" i "complicades" però ha reivindicat que Catalunya ha demostrat que "davant moments difícils, el no tinc por i la convivència passen per damunt de tot".  Bassa ha ressaltat que només falten 20 dies pel referèndum i perquè els catalans puguin "restituir allò que un dia van perdre, la capacitat de decidir". La consellera ha assegurat que el Govern ha fet els deures i que tot està "preparat" perquè tothom pugui dipositar el seu vot a les urnes.  La consellera ha tancat el seu parlament recordant Muriel Casals i parafrasejant-la per detallar que l'1-O Catalunya "exercirà la democràcia sense barreres, pacíficament, amb generositat i coratge". Per això, insta a viure els dies que queden com una "festa de reivindicació de país".  Il·lusió al carrer L'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha fet una crida als ciutadans a no deixar-se doblegar per l'ofensiva de l'Estat davant el proper 1-O. "Perquè aquí parlem de llibertat, del dret a participar i a exercir la democràcia per decidir quin futur volem; i davant d'això no hi ha amenaces que valguin", ha subratllat Madrenas. L'alcaldessa ha dit que, després de la convocatòria del referèndum, "la il·lusió que es respira al carrer" és la que "dona força" a tots aquells qui han de garantir que el proper 1-O hi hagi urnes. "La gent vol votar, i demano a tothom que continuem en aquest ànim", ha dit, fent una crida tant als ciutadans com al paper que han de tenir els càrrecs electes en el referèndum. Per últim, i de la mateixa manera que també ha fet Bassa, Madrenas ha volgut posar de relleu la convivència i el civisme que han guiat el procés sobiranista. "Ens volen rendits i crispats, però no ho aconseguiran; a Catalunya sabem què és la convivència i la cohesió, som un país unit i madur on ens respectem els uns als altres tot i pensar diferent", ha dit. I ha conclòs: "Només volem una cosa, que és votar i decidir el nostre futur". El vicepresident de la Diputació de Girona, Fermí Santamaria, ha ressaltat que els "càstigs" imposats per l'estat espanyol no han servit per frenar l'anhel "per exercir el dret d'autodeterminació". En aquesta línia, també ha refermat el compromís de les institucions i dels càrrecs electes per aconseguir que l'1 d'octubre es pugui votar. L'acte ha continuat amb el concert 'L'amor a les portes de 1714' a càrrec de la soprano Laia Frigolé i Belisana Ruiz a la tiorba i guitarra barroca. Al final, la commemoració ha acabat amb el cant dels Segadors i crits a favor de la independència de Catalunya.

Summary: Clam a plantar cara a la por i no fer cas de les amenaces contra el referèndum, a la Diada a Girona


L'Assemblea d'Electes de Catalunya (AECAT) ja compta amb 2.729 inscrits, el 29,10% de tots els càrrecs electes del país. La xifra s'ha actualitzat en la presentació de l'AECAT a les Terres de l'Ebre, aquest dimarts, des del Castell de Miravet (Ribera d'Ebre), un espai escollit pel seu simbolisme i per ser bressol de l'actual Estatut d'Autonomia de Catalunya. Segons l'Associació de Municipis per la Independència (AMI) ha estat la primera vegada que hi ha participat un alcalde del PSC, el batlle socialista de Camarles (Baix Ebre), Ramon Brull. De fet, la representativitat de partits ha estat molt alta. A les Terres de l'Ebre hi ha 200 càrrecs electes inscrits a l'AECAT, més de la meitat de la comarca del Baix Ebre.   La presidenta de l'AMI, Neus Lloberas, ha presidit la primera presentació de l'AECAT a les comarques de l'Ebre que s'ha celebrat al Castell de Miravet. Lloberas ha destacat la importància d'aquest registre de càrrecs electes - alcaldes, regidors, diputats al Parlament de Catalunya, diputats al Congrés, senadors i eurodiputats- format per "persones que tenen la legitimitat, i també la responsabilitat, per haver estat escollits democràticament i tenir un mandat clar  a les urnes". L'objectiu de l'agrupació és estar preparats per garantir la gestió i governabilitat del país si "en algun moment el full de ruta es veiés obstaculitzat". "Esperem que mai s'hagi de constituir perquè tot avanci com esta previst però els càrrecs electes estarem preparats", ha defensat Lloberas.  Per a la presidenta de l'AMI, un dels aspectes més importants de l'AECAT és "la transversalitat", la diversitat de partits i de ideologies que treballen amb el mateix "convenciment" que el procés sobiranista "és l'única manera de garantir el benestar dels ciutadans". Des de l'AMI s'ha destacat la participació a la presentació de l'assemblea a l'Ebre d'un alcalde del PSC, un fet insòlit fins ara. En l'acte han intervingut  la tinent d'alcalde de Tortosa i diputada al Parlament, Meritxell Roigé (PDCAT), l’alcalde d’Alcanar, Alfons Montserrat (ERC), la regidora d'Amposta, Rosita Pertegaz (Demòcrates de Catalunya), el regidor de l’Ajuntament de Tortosa, Paco Vallespí (Movem Tortosa), la presidenta de l'EMD La Serra d’Almos, Lourdes Pena (FIC), i el regidor de l'Ajuntament de Rasquera, Josep Gonzàlez (SI). Lloberas ha defensat que el món municipalista està implicat "en el procés cap a l'estat propi" perquè són aquells que lidien amb "les dificultats dels ciutadans" des de "la primera línia". "Avançar cap al referèndum i després cap a un estat català és el camí per garantir que tenim tots els mitjans per poder continuar donar els serveis als ciutadans",  ha defensat la presidenta de l'AMI.  A les Terres de l'Ebre s'han inscrit 200 electes, el 51% al Baix Ebre. Neus Lloberas confia que la presentació de l'assembla a peu de territori n'incentivin la inscripció. "Aquests darreres dies hi ha hagut moltes inscripcions i fa falta fer aquestes explicacions i trepitjar territori perquè realment arribin els missatges", ha defensat.

Summary: Més del 29% dels càrrecs electes de Catalunya ja estan inscrit a l'Assemblea d'Electes de Catalunya


El sector immobiliari català preveu que el preu dels habitatges residencials de primera i segona mà seguirà creixent durant el 2018 i apunta que aquest increment podria rondar el 5%. Així ho han explicat responsables de Solvia, Vertix i Cushman & Wakefield en l'acte "Perspectives 2018 al sector immobiliari català" que s'ha celebrat aquest dimecres a Sant Cugat del Vallès (Vallès Occidental). Els especialistes han atribuït aquesta tendència alcista al fet que hi ha poca oferta d'habitatges nous, perquè des de l'inici de la crisi econòmica "s'ha construït molt poc", i molts compradors “que fa anys que esperen per donar el pas”. Amb tot, s'han mostrat molt optimistes i han considerat que no hi ha risc que es produeixi una segona bombolla immobiliària perquè els requisits bancaris que es demanen a l'hora de concedir un préstec hipotecari són "molt més estrictes". Alhora, han valorat que els fets de l'1 d'octubre i la situació política actual no ha tingut un impacte "notable" en el sector. Els professionals del sector immobiliari comencen a veure llum al final del túnel. Després de la crisi que va iniciar-se l'any 2007 i que va mantenir-se fins el 2014, sembla que la situació ha començat a remuntar amb força. "Els inversors i els clients han recuperat la confiança, es tanquen operacions i estem començant a assolir volums que considerem normals i que havien quedat molt baixos", comenta Elena Massot, CEO del Grup Immobiliari Vertix.  Amb tot, aquestes bones perspectives pel sector s'estan traduint en un increment de preus que seguiran a l'alça al llarg de tot aquest 2018 i que segons els especialistes experimentaran un creixement de prop del 5%. "Van caure tant que fins a cert punt aquesta recuperació de les xifres és normal", considera Massot que indica que encara no han arribat "al nivell previ a la bombolla". Massot explica que aquesta escalada del cost dels pisos està lligada al fet que en els darrers anys s'ha construït molt poca obra nova, el que fa que hi hagi una oferta "insuficient" per satisfer una demanda "que fa anys que espera per donar el pas". En aquesta línia preveu que els valors acabin estabilitzant-se en els propers dos anys. "Tampoc poden créixer molt més perquè no hi ha una correlació amb l'augment dels sous i sinó acabarem expulsant els compradors potencials del mercat", ha sentenciat.  En aquest mateix sentit s'ha expressat Francisco Pérez, director de Promoció i Desenvolupament de Solvia, que ha lamentat que el mercat "sigui molt petit" per donar sortida a l'elevada quantitat de "demanda estancada que hi ha". Pérez ha apuntat que l'any 2017 es van vendre a Catalunya 10.500 pisos d'obra nova, el que representa un volum molt baix comparat amb els màxims de 120.000 habitatges assolits abans de la crisi. "Aquest fet ha portat a aquesta pujada dels preus que esperem que es moderi el 2020", ha comentat. Així mateix ha remarcat que els immobles de segona mà estan pujant més que les promocions de nova construcció perquè "en no haver prou oferta la gent es dirigeix cap a la segona mà".  Oriol Barrachina, CEO de l'agència Cushman & Wakefield, especialitzada en compra venda d'oficines, superfícies industrials, logístiques i retail, afirma que la contractació d'oficines durant el 2017 ha estat un 7% superior al 2016. A banda, ha assegurat que portem tres anys consecutius d'increment de la renda d'oficina. "Es fruit d'una demanda sòlida lligada a la millora de les perspectives econòmiques i una caiguda de la disponibilitat" perquè en aquest àmbit també s'ha construït poc. "Hi ha un desajust entre l'oferta i la demanda que preveiem que en 24 mesos quedarà resolta i s'estabilitzin els preus", ha considerat. Barcelona, un cas paradigmàtic L'encariment dels preus encara s'agreuja més si es té en compte que la major part de la població tendeix a concentrar-se a l'Àrea Metropolitana de Barcelona i que els preus en aquesta ciutat s'han recuperat a un ritme més ràpid que a la resta del territori. "Barcelona és el cas més paradigmàtic", comenta Elena Massot que afirma que a banda de l'elevada demanda existent a la ciutat per part de població autòctona, també influeix molt el component turístic. "Ha contribuït a tensionar molt els preus i hi ha molts inversors estrangers amb més capacitat adquisitiva que es fixen en zona concretes que els semblen més atractives", assenyala.  El perill d'una segona bombolla Malgrat l'augment dels preus, els responsables del sector diuen que no hi ha risc que es produeixi una segona bombolla, sobretot perquè els requisits financers per accedir a un habitatge són molt més estrictes. "Per comprar, un promotor o un particular, han de fer un esforç de capital important", comenta la CEO de Vertix que assegura que el fet que els bancs només concedeixin hipoteques del 80% del valor de l'habitatge ja és una "barrera" perquè aquesta situació no es repeteixi.  Per la seva banda, Francisco Pérez (Solvia) comenta que les persones que volen comprar tenen clares quines són les regles del joc actuals. "El perfil sol ser el d'un client que vol reposar el seu habitatge – un 80% dels cassos- i que ja té una primera vivenda que volen vendre", explica.  L'1-O ha tingut poca afectació en el sector Massot ha explicat que els fets de l'1 d'octubre i la situació política actual no han tingut un efecte visible a nivell macro en el sector. "En l'habitatge de reposició o de primer accés el client segueix tenint confiança. Octubre va ser un mes dolent sobretot anímicament però nosaltres en global no hem notat incidència", assegura.   Tot i això, ha reconegut que "hi ha segments que ho han acusat més" com el de les vendes 'premium', perquè els compradors solen ser clients "estrangers que han aturat les operacions o han escollit d'altres països europeus", relata.  Francisco Pérez s'ha expressat en aquesta mateixa direcció i ha dit que la major incidència ha estat en els habitatges de més de 500.000 euros. A banda, ha revelat que "els nivells de venda s'han alentit" perquè "la gent no pren decisions i està esperant".

Summary: El sector immobiliari preveu una pujada del preu dels pisos de primera i segona mà del 5% per aquest 2018


El conseller de la Presidència, Jordi Turull, ha deixat aquest dijous en mans dels grups parlamentaris la decisió sobre com s'aprovaran les lleis del referèndum i de transitorietat. "El pes de la decisió serà dels grups que han impulsat els textos legals. Ens sotmetrem amb confiança absoluta al que acordin els grups. Però el problema no és com es tramita sinó què es tramita", ha apuntat en roda de premsa al Parlament per presentar els actes institucionals de la Diada. En tot cas, ha insistit que hi ha "diverses vies per donar empara legal al referèndum", i ha subratllat que l'Estat està "equivocadíssim" si es pensava que impedint ponències conjuntes o reformes del reglament s'acabaria amb la determinació del Govern i dels grups de  tirar endavant el referèndum. "El Govern manté intacte el seu compromís i la seva determinació", ha reblat Turull, que ha subratllat que si alguns faran "el que sigui" per impedir l'1-O, també Govern i grups estan "legitimats per fer el que sigui per fer-ho possible". El conseller ha afegit que anunciaran la forma d'aprovació d'aquestes lleis quan considerin oportú.

Summary: Turull deixa en mans dels grups parlamentaris la decisió sobre com s'aprovaran les lleis del referèndum i transitorietat


La comunitat de Madrid continua essent la zona més afectada amb 1.990 persones infectades ACN Madrid.-El Ministeri de Sanitat ha actualitzat les dades d’afectats per coronavirus, que ja superen els 4.000 casos a tot l’estat espanyol i hi ha 120 morts. La comunitat de Madrid continua essent la més afectada, amb 1.990 casos (tot i que la Comunitat de Madrid ho xifra en 2.078) ; seguida del País Basc, amb 417 i Catalunya, que concentra 316 casos. A hores d’ara, es mantenen les 189 altes que hi havia ahir. Les xifres s’havien de donar a conèixer en una roda de premsa aquest migdia per part del ministre de Sanitat, Salvador Illa, i el director del Centre d’Alertes i Emergències Sanitàries, Fernando Simón, però s’ha anul•lat per una declaració institucional que farà el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, a dos quarts de tres.

Summary: Espanya ja supera els 4.000 casos de coronavirus i hi ha 120 morts


El Govern de la Generalitat ha signat aquest dimecres un programa d'identificació genètica de les persones desaparegudes durant la Guerra Civil i la dictadura franquista. "És un pas endavant per resoldre el dèficit democràtic", ha assenyalat el conseller d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, qui ha afegit que és quelcom que "demanava el país i la dignitat". El pla, "agosarat i de llarg recorregut", consistirà en fer una base de dades dels perfils genètics dels familiars de les víctimes, una altra amb els de les pròpies víctimes a partir de restes humanes i, finalment, fer un encreuament exhaustiu dels resultats per intentar establir les relacions de parentiu.

Summary: El Govern impulsa un pla d'identificació genètica de les víctimes de la Guerra Civil i el franquisme


El ministre de Justícia, Rafael Catalá, ha assenyalat aquest divendres que la "bona notícia" en  la sentència del 'cas Nóos' és "el normal funcionament de les institucions i el fet que la justícia es igual per a per a tots". "És una sentència dictada en un procés judicial que garanteix que a Espanya la justícia independent és igual per a tots. Tots els ciutadans, amb independència de la nostra condició, situació política, econòmica o social, estem sotmesos a la llei", ha afirmat Catalá davant els periodistes després de l'acte institucional per commemorar la festivitat de Sant Raimon de Penyafort, organitzat pel Col·legi d'Advocacia de Barcelona. "És una bona notícia que els processos judicials finalitzin, s'escurcin els temps en la mesura del possible i es dicti sentència", ha afegit.

Summary: Catalá, sobre la sentència del 'cas Nóos': "A Espanya, la justícia independent és igual per a tots"


El Govern ha pogut identificar, per primer cop des del 2008, unes restes òssies trobades en una fossa feta durant el franquisme, en aquest cas al cementiri de Tremp. Es tracta d'un anarquista de Cirat, a Castelló, que s'havia amagat primer a Barcelona i després prop de la capital del Pallars Jussà acusat de col·laborar amb els maquis. Els seus familiars el buscaven des del 2005 i finalment han pogut confirmar que el seu parent va morir, teòricament es va suïcidar, a la caserna de la Guàrdia Civil de Tremp el 1948. El conseller d’Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, s’ha reunit aquest dimecres al matí amb els familiars de Vicente Santolaria Escrich. Les proves d’identificació genètica de les restes òssies s’han contrastat amb les d’un nebot seu i així s’ha pogut confirmar la identitat. El germà, Francisco Santolaria, i el nebot, Juan Santolaria, han assistit a la trobada per a recollir la documentació i formalitzar el traspàs de les restes, que seran enterrades definitivament aquest proper dissabte al seu poble d'origen.   Els familiars del desaparegut van sol·licitar a la Generalitat de Catalunya la localització de les seves restes. El Departament d’Afers Exteriors, mitjançant la Direcció General de Relacions Institucionals i amb el Parlament i en col·laboració amb l’Ajuntament de Tremp, va atendre la sol·licitud dels familiars per a la recerca i l’exhumació de les restes de la persona desapareguda i va documentar exhaustivament el cas per a poder determinar exactament el lloc on havia estat inhumat, l'única fossa del cementiri que no tenia nom. Les excavacions es van iniciar al juny i entre els dies 3 i 5 d’octubre es va fer la intervenció arqueològica que va posar al descobert un esquelet enterrat de bocaterrosa sense taüt i dins d'una bossa de plàstic, però tocant al cadàver d'una dona.   Finalment, el resultat de les proves d'identificació genètica han permès confirmar que les restes corresponen a la persona que s'estava cercant. Tot i que va morir sense descendència, les proves s’han fet mitjançant anàlisis comparatives i encreuament de dades genètiques de les restes òssies del desaparegut i del seu nebot. Aquesta és la setena vegada que s’identifica una persona exhumada en una fossa a Catalunya i la primera des de l’any 2008.   La identificació dels desapareguts durant la Guerra Civil i el franquisme és una de les polítiques prioritàries del Govern, per això s’ha impulsat el Programa d’Identificació Genètica i s’està treballant en l’elaboració d’un Pla de fosses per tal que el cas de Tremp no sigui una excepció. A principis de novembre el Departament va iniciar les proves genètiques dels familiars de persones desaparegudes per aconseguir una base de dades que permeti l’encreuament amb les dades genètiques de les restes òssies  i els familiars. El proper divendres es presentarà un pla detallat per explicar-ne més detalls.   Acusat de maqui   Segons la documentació recollida, Santolaria va ser detingut sota l’acusació de col·laborar amb els maquis i va morir a les dependències policials de Tremp el desembre del 1948. Va néixer el 1902 a Cirat (Castelló) i quan era adolescent, el 1916, va marxar a Barcelona, on va treballar al sector de la construcció i es va afiliar a la CNT. Es va exiliar a França durant la dictadura de Primo de Rivera i va tornar amb la proclamació de la Segona República. El 1931 va fundar la CNT a Cirat, va impulsar diverses cooperatives i el 1936 va ser escollit alcalde en una llista del Front Popular. Un any més tard es va mobilitzar amb l’exèrcit republicà, va estar en un camp de concentració i el 1939 va ser condemnat a 16 anys de presó, tot i que només en va complir dos i mig i es va intentar suicidar. Després va tornar al seu poble i va treballar al camp.   Santolaria havia estat acusat de maqui i per això, arran de l’assalt guerriller a un poble veí a principis del 1948, va fugir de la seva localitat a peu per refugiar-se primer a Barcelona i més tard en un mas de Mata-solana (Pallars Jussà) fent ús d’una identitat falsa. L’11 de setembre del 1948 la Guàrdia Civil el va detenir i el 12 de desembre del mateix any va morir. Segons la versió oficial del règim, es va suïcidar a la cel·la de detenció del dipòsit municipal amb un cordill, fet que l’anàlisi forense no ha pogut determinar. Tenia el cap esberlat i espuma als pulmons, cosa que podria evidenciar que va ser ofegat en aigua. Els guàrdies civils van trucar la família del mort i van oferir als parents recuperar una maleta del finat, però un nebot seu ho va rebutjar i va dir que l'enterressin ells mateixos a Tremp.   Després que Romeva hagi lliurat la documentació que acredita la identitat a la família, el conseller ha dit que és de justícia recuperar la memòria històrica i tractar amb dignitat les víctimes de la guerra civil i la repressió franquista. Segons ell, si es vol construir un país nou, s'ha de començar per recuperar casos com aquests. A més, ha dit que no es pot posar d'excusa els diners per no obrir fosses i analitzar-ne les restes. Juan Santolaria, fill d'un nebot de la víctima, ha explicat que quan el seu pare es va jubilar el 2005 va voler recuperar les restes del seu tiet perquè "era una bona persona i no es mereixia estar enterrat lluny de la seva família". Va començar una recerca de documentació i sabent que el cos era a Tremp, la família va tenir algunes informacions a través de la Guàrdia Civil de la capital pallaresa. No obstant, poc després es va destruir part de la documentació. A partir de la Llei de Memòria Històrica del 2007 van trobar informació digitalitzada del Ministeri de Defensa sobre el judici que el va portar a ser detingut a Tremp. Al registre dels jutjats de Tremp van trobar l'autòpsia i informes policials sobre la detenció i més tard, també a través de Defensa van trobar l'expedient militar del primer judici que el va portar a presó per incitació a la rebel·lió.  Altres actuacions El conseller Romeva va anunciar el darrer juliol, que el Govern també està actuant en la localització de fosses al Pallars Sobirà i a Terres de l'Ebre. La majoria de fosses civils resultants de la repressió estan localitzades als territoris de l'Ebre i el Pirineu. El Departament també va encarregar el passat juliol a la Universitat Rovira i Virgili la realització d'un estudi, que ja està en marxa, per geolocalitzar i documentar totes les fosses del període de la Guerra Civil a les Terres de l'Ebre i el Priorat. El passat mes de maig també es van inhumar al cementiri municipal de Sant Pau d'Ordal (Subirats, Alt Penedès) les restes òssies de set soldats republicans que hi van morir durant els combats del gener del 1939 a la Serra de Riés i que van ser exhumats de quatre fosses comunes.

Summary: Identificat al cementiri de Tremp un anarquista de Castelló mort a mans franquistes


Josep Maria Jové ha cessat com a secretari general de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda. El decret, aprovat en un consell executiu extraordinari al Palau de la Generalitat, busca protegir-lo de la multa imposada aquest dijous pel TC de 12.000 euros diaris. El conseller de la Presidència i portaveu del Govern, Jordi Turull, ha explicat que l'alt tribunal demanava a Jové "una sèrie d'accions" que és "impossible" que pugui fer mentre està detingut i entén que la "millor manera" de protegir-lo del "despropòsit" és el decret de cessament. Així mateix, ha reiterat el seu "reconeixement, agraïment profund i confiança" cap al fins ara secretari general de la Vicepresidència. "El Govern expressa la seva condemna i indignació", ha declarat en referència a les actuacions de la Guàrdia Civil dels últims dies.

Summary: Josep Maria Jové cessa com a secretari general de la Vicepresidència


Bañeres qüestiona el segon grau dels condemnats i creu que ''no és freqüent'' tenir permisos amb penes tan llargues ACN Barcelona.-El fiscal superior de Catalunya, Francisco Bañeres, ha qualificat de ''cridaner'' el fet que els presos independentistes rebessin 2.300 visites d'autoritats el 2018, mentre estaven en presó preventiva a Catalunya. Ho ha explicat durant la presentació de la memòria de la fiscalia a la comissió de Justícia on Bañeres ha negat un ''biaix ideològic'' en incloure-hi aquesta dada perquè considera que ''no hi ha dubte'' que aquestes visites poden alterar el ''règim de la presó''. Bañeres també ha posat en qüestió el segon grau dels polítics presos perquè considera que si els interns estan en situació d'estar ''perfectament adaptats'' per a la vida en llibertat, ''el raonable'' seria estar classificats en tercer grau. El fiscal superior creu que ''no és freqüent'' que presos amb una pena tan llarga puguin gaudir tan aviat de permisos i beneficis i que per aquest motiu, la fiscalia s'ha oposat a les peticions dels condemnats. Bañeres ha defensat que el fiscal sempre ha actuat com ho faria ''amb qualsevol altre reclús'' a l'hora de tramitar o aprovar els permisos. El fiscal superior però, ha especificat que en general, es parteix de dos aspectes fonamentals com són haver acceptat, per part del pres, que s'ha comès un delicte i un comportament ''diferent' en cas de trobar-se en una situació similar, i per això creu que ''no és freqüent'' atorgar aquests permisos en presos amb ''penes llargues privatives de llibertat'' quan la part de la pena que s'ha complert és ''tan just''.  El fiscal superior ha argumentat l'oposició als permisos pel fet que considera que si els presos estan en situació d'estar ''perfectament adaptats a la vida en llibertat'', ''el raonable'' hagués estat classificar-los en tercer grau, segons el que marca la llei de vigilància penitenciària. Bañeres ha recalcat però que aquesta llei ''adverteix'' que ningú no ha d'estar classificat en un grau ''diferent al que li correspon''.    Per això, Bañeres veu també ''raonable'' que el ministeri fiscal s'hagi oposat als permisos i ha assegurat que no ''parla'' de renunciar a ''creences o ideologies'', sinó que tracta a tothom ''per igual''.  Marxen 50 fiscals de Catalunya Bañeres també ha explicat que fins abans de Nadal, uns 50 fiscals han marxat de Catalunya per exercir a algun altre lloc de l'Estat. Ha explicat que són la majoria joves i ha explicat que les ''turbulències'' polítiques poden ser un factor, però que ''no es pot dir que sigui l'únic'', referint-se a l'origen d'algun d'ells, factors econòmics o altres.  Memòria 2018 Bañeres ha presentat al Parlament la memòria de l'activitat de la fiscalia del 2018,  una memòria que posa de manifest, per exemple, un creixement a l'alça ''preocupant'' dels delictes contra la llibertat sexual, que han augmentat un 3523% respecte l'any anterior. Per Bañeres, són dades que posen de manifest que potser hi havia una ''xifra oculta'' de persones que eren ''reticents'' a denunciar aquests fets. ''No m'atreveixo a opinar'', ha dit Bañeres, sobre els motius d'aquest creixement també, en abusos i agressions en  menors d'edat.  Bañeres també ha qualificat de ''xacra'' l es suspensions dels judicis en el moment de començar la vista oral, una situació que es dona en més de dos terços dels judicis que s'assenyalen. El fiscal superior ha volgut destacar que les suspensions provoquen un greu ''dany econòmic'' i que és ''diners llençats'' que  no li serviran a ningú per les hores de preparació, per exemple, però també per un ''dany reputacional'' del sistema.  Bañeres també ha mostrat preocupació pel creixement dels delictes contra el patrimoni i sobretot dels robatoris en casa habitada, per la qual cosa ha posat sobre la taula la necessitat de buscar ''coordinació'' entre els diferents cossos de policia per evitar que continuï creixent.

Summary: El fiscal superior veu ''cridaner'' que els presos independentistes rebessin 2.300 visites d'autoritats el 2018


L’assemblea local d’Esquerra a Vilanova i la Geltrú ha aprovat per unanimitat aquest dilluns al vespre el pacte de govern proposat amb JxCat i Capgirem-CUP. El vistiplau dels republicans arriba l’endemà que l’assemblea dels cupaires també aprovés la proposta per àmplia majoria, mentre els postconvergents ja havien validat el pacte durant la setmana anterior. L’acord de les tres formacions suposa transformar l’actual govern d’ERC de només set regidors en un executiu independentista de majoria absoluta, amb 13 dels 25 membres del ple, gràcies a la incorporació dels tres membres de JxCat i els tres de Capigirem-CUP. Segons el calendari municipal, aquesta ampliació de cartipàs es durà a votació del ple del 29 de juliol.  El document aprovat per les tres assemblees estableix que Esquerra presidirà les àrees de Serveis Centrals, Seguretat i Economia, i també la de Promoció Econòmica, Ocupació i Innovació. En el cas de JxCat, assumirà la presidència de l’àrea Polítiques de Ciutadania, mentre que Capgirem-CUP presidirà Territori i Espai Urbà. A cada àrea, hi haurà regidors dels tres partits, si bé no ha transcendit quines seran les persones que ocuparan cada càrrec. Pel que fa a les tinences d’alcaldia del govern encapçalat per la republicana Olga Arnau, la primera serà per a JxCat, la segona per a Capgirem-CUP i la quarta i la cinquena per a ERC. Esquerra també ostentarà el càrrec de portaveu del govern.

Summary: L’assemblea d’Esquerra a Vilanova i la Geltrú avala per unanimitat el pacte de govern amb JxCat i Capgirem-CUP


El conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, ha anunciat que entre finals de juny i juliol disposaran de les conclusions de la ronda de trobades per definir el model de vinyeta a les carreteres catalanes. En seu parlamentària, Rull ha explicat que s'han reunit amb els grups parlamentaris i amb altres agents com col·legis professionals, sindicats, patronals, universitats i el RACC per parlar "a fons" sobre aquest tema. Ha explicat que a finals de mes podran "compartir" les conclusions i que serà llavors quan es convocarà el grup de treball de peatges per veure si és possible "pactar un model propi de gestió de vies de pagament" i, més enllà, un model propi de gestió de la xarxa viària catalana.  Un cop acabades les trobades amb els agents del sector, el Govern té previst fer la seva proposta de vinyeta per substituir els peatges a les carreteres catalanes amb l'horitzó posat en el 2019, quan comencen a acabar les concessions de les autopistes de peatge.  En resposta a una pregunta del PSC, Rull ha reconegut que és una tema "molt complicat" i ha assegurat que estan buscant d'aconseguir el consens sobre si Catalunya té dret a tenir un model propi de vies d'alta capacitat. Ha afirmat que sobre això n'han parlat amb el govern espanyol i aquest els ha contestat que no hi tenen dret a un model propi. "No valorarem cap iniciativa que prenguin en aquest sentit", ha assegurat Rull que els ha dit l'executiu de Mariano Rajoy.  Tot i això, el conseller ha rebutjat resignar-se i ha apostat per construir un sistema propi que sigui "econòmicament i socialment sostenible" i que permeti "equilibrar" territorialment el país. Segons Rull, això ha de permetre posar solució al fet que ara per ara Catalunya sigui qui més peatges paga de l'Estat, que hi hagi peatges "a l'ombra" i que no es puguin destinar prou recursos al transport públic o a invertir en determinades zones del país.

Summary: El Govern tancarà a finals de juny la ronda de trobades per definir el model de vinyeta a les carreteres catalanes


L'Ajuntament de Tortosa aprovarà el proper dilluns, el pressupost general de 2018. Amb uns comptes de 69,9 milions d'euros, un 0,82% més que enguany, l'alcalde Ferran Bel ha destacat la reducció prevista en pagaments d'interessos i passius financers, de gairebé 2 milions d'euros, que repercutirà en l'augment de les inversions, amb una partida prevista de 4,5 milions d'euros, dels quals, 1,6 milions de recursos propis del consistori. "És un rècord en aquest Ajuntament", ha assenyalat Bel. També es tornarà a reduir un 1% la taxa d'escombraries –que acumula una baixada del 13% en 5 anys-, i es congelen altres impostos. El consistori tortosí repetirà amb els pressupostos participatius i augmenta fins als 200.000 euros la partida destinada.  El pressupost consolidat de l'Ajuntament de Tortosa per a l'exercici 2018 es debatrà en un ple extraordinari el proper dilluns 20 de novembre i ascendeix a 69.905.628 euros, un 0,82 % superior a 2017. Fragmentat sense les societats municipals, els comptes de l'Ajuntament pugen a 35.285.500 euros, amb un increment del 0,52 per cent.  Pel que fa als ingressos es preveu tornar a rebaixar un 1% la taxa de les escombraries, acumulant una reducció del 13% en els últims cinc anys, i mantenir congelats la resta d'impostos taxes i preus públics. L'alcalde de Tortosa ha destacat que la recaptació segueix augmentat (un 2,77% de previsió) tot i aquesta política de congelar la pressió fiscal, gràcies a la millora de la gestió tributària, dels padrons i la inspecció, entre altres. "Es tracta de consolidar el lema de si paguem tots, tots paguem menys", ha apuntat Ferran Bel. En els comptes de l'any que ve també es preveu augmentar les aportacions a entitats cíviques, els campus i menjadors escolars no lectius i es mantenen bonificacions socials a més de consolidar-se el Tiquet Fresc.  En l'apartat de despeses, després de l'execució "amb èxit" dels exercicis més exigents del Pla d'Ajust, s'han alliberat recursos que abans es dedicaven a atendre interessos i amortitzacions bancàries i es podrà fer més inversió, atendre les necessitats socials i mantenir la reducció de la pressió fiscal. En concret, l'endeutament continua reduint-se, amb una previsió de situar-se en el 60,09%, o per sota, a finals de 2018, en unes ràtios "mai vistes" a l'Ajuntament de Tortosa. Pel que fa a les inversions sumen inicialment 4,5 milions d'euros amb una xifra que Bel ha remarcat, l'1,6 milions d'euros de recursos propis que es podran destinar a aquesta partida. La major part d'aquest pressupost es destinarà a la nova piscina i el complex esportiu, amb 2.281.000 euros.  També serà important la urbanització de l'espai públic de davant la Catedral, amb una partida inicial i aproximada de 350.000 euros que creixerà en base a subvencions i depenent del projecte escollit i la licitació del concurs per executar-lo. Es preveuen també accions al casc antic com la urbanització del carrer de la Mercè (40.000 euros), junt a la plaça dels Estudis i carrer Sant Felip Neri, on es construeix el nou edifici judicial de Tortosa.  El consistori destinarà 95.000 euros en ajuts a la rehabilitació d'edificis del centre, crearà una nova zona d'aparcament a Ferreries (50.000 euros), ampliarà el casal de Vinallop (50.000), es faran diferents accions de millora al Teatre Auditori Felip Pedrell (millora eficiència climatització 68.000 euros / equipament tècnic 50.000), s'ampliarà el rocòdrom municipal per poder acollir competicions internacionals (45.000 euros), es faran diferents actuacions de millora en les instal·lacions esportives (renovació enllumenat estadi 71.000 / millora serveis públics estadi 35.000), es construirà un espai de columbaris al cementiri municipal (20.000), i es destinen 136.000 euros a millores del manteniment a la via pública (un dels punts febles de que Bel ha apuntat que cal reforçar).  Com l'any passat, amb la intenció de complir amb una política municipal descentralitzada, les aportacions a les EMD serà de 440.000 euros – que suposa un increment del 47% des de 2012-. També es repetirà, després de l'èxit de la primera edició, amb una partida de Pressupostos Participatius que aquest any comptarà amb 200.000, 50.000 més que aquest 2017. El funcionament serà exactament igual.  L'alcalde ha qualificat els pressupostos de 2018 "d'expansius" en l'àmbit de les inversions, ja que tenen una major distribució i previsiblement es veuran incrementats amb noves modificacions pressupostàries durant l'any. Bel també ha assenyalat que són uns pressupostos de consolidació. "Els pressupostos es podran fer de forma assenyada, sense pujar impostos i incrementant la despesa corrent i la inversió", ha destacat. "És una dinàmica que no s'hauria de perdre mai més a l'ajuntament de Tortosa. Si perquè estem en aquesta situació tornem a fer bogeries que es van fer en anys pretèrits, si no es fa això, la situació financera a l'Ajuntament està molt encarrilada", ha afegit.

Summary: L'Ajuntament de Tortosa reduirà el 2018 el pagament d'interessos bancaris i augmentarà la inversió amb recursos propis


La música punk serà protagonista destacada del 14è festival Beefeater In-Edit. El certamen dedicat al cinema documental musical retrà enguany homenatge a aquesta escena, que commemora 40 anys, amb la projecció de deu títols específics i dedicant-li la imatge del cartell de l’edició. Entre aquestes cintes destaca ‘Gimme Danger’, el documental de Jim Jarmusch sobre The Stooges i el seu mític cantant, Iggy Pop. D’altra banda, la inauguració serà per a l’estrena absoluta de ‘Omega’, un documental sobre el cèlebre àlbum homònim del desaparegut Enrique Morente, en què cantava cançons de Leonard Cohen amb Lagartija Nick. Entre altres novetats, l’In-Edit estrena en guany un ‘pop up’ bar que vol ser punt de trobada pels assistents.

Summary: El Beefeater In-Edit homenatjarà el punk amb 10 títols i estrenarà el documental sobre el cèlebre ‘Omega’ de Morente


L'Ajuntament de Lleida va tancar els comptes del 2016 amb un superàvit de 5.170.448,8 euros, segons es desprèn de la liquidació del pressupost que han presentat aquest dimecres l'alcalde, Àngel Ros, i la tinenta d'alcalde i regidora de la Gestió de Recursos Municipals, Montse Mínguez. L'any 2015, el romanent aconseguit per la Paeria va ser de 412.000 euros, per la quals cosa s'ha multiplicat per 12 el resultat positiu. Dels més de 5,1 milions d'euros de resultat positiu del pressupost 2016, 4,9 MEUR corresponen a l'Ajuntament, 163.247,15 a l'Institut Municipal d'Ocupació, i 91.374,95 a Turisme de Lleida. Destaca el fet que per primera vegada des del 2006, l'Ajuntament va incrementar els ingressos per l'impost sobre construccions, instal·lacions i obres. Ros ha destacat, a banda de la importància econòmica, la capacitat política d'acció que permet aquest superàvit per finançar el reconeixement de deute, la despesa d'enguany i inversions. Així mateix, els responsables municipals han destacat que en quatre anys, el deute de la Paeria s'ha reduït en 46 milions d'euros. El període mig de pagament de l'Ajuntament de Lleida es va situar al desembre del 2016 en 52 dies, baixant 11 dies respecte al 2015. (En aquesta actualització s'afegeix el posicionament del grup municipal del PDeCAT i Unió a la Paeria en relació a la liquidació dels pressupostos 2016) Ros i Mínguez han posat de relleu que, per primera vegada des del 2006, la Paeria va augmentar durant l'any passat els ingressos per l'impost sobre construccions i obres per la recuperació de les transaccions immobiliàries dels darrers anys i amb la previsió de continuar amb aquesta tendència. Pel que fa al reconeixement de crèdit del 2016 és d'1,5 milions d'euros, una xifra "totalment absorbible per romanent positiu", segons Mínguez.  La Cohesió Social, l'Educació i l'Ocupació és l'àmbit que va rebre la major despesa consolidada dels comptes de la Paeria del 2016, amb un 35,48% del pressupost, seguit per Urbanisme i Via Pública (30,56%); Serveis a la Ciutat (19,98%); Seguretat, Civisme i Règim Interior (13,31%); Serveis de Caràcter General (9,39%), i la resta d'àmbits municipals. Ingressos Consolidats La Paeria va ingressar 81,45 milions d'euros per impostos directes (respecte als 75,59 milions de l'any anterior).Els ingressos per impostos indirectes va ser de 4,60 milions d'euros, enfront dels 4,14 milions del 2015. Les taxes, preus públics i altres ingressos van aportar al pressupost municipal 31,38 milions d'euros (30,68 milions el 2015) i les transferències corrents, 39,35 milions d'euros (37,97 milions al 2015). La tinenta d'alcalde ha remarcat l'evolució positiva de la participació en els ingressos de l'Estat, que va créixer un milió d'euros més, "perquè en el comportament de l'economia de Lleida, si creix l'IVA, l'impost de societats i l'impost de la renda, creix la participació d'ingressos". La recuperació economia s'observa també en l'increment del parc d'immobles a Lleida, que va permetre un augment en la liquidació de l'IBI, rebut que es va congelar l'any passat i va incorporar ajudes a famílies. En l'apartat de vehicles, el parc dels vehicles es va mantenir constant, amb un lleuger increment en la recaptació de l'impost. Pel que fa a les plusvàlues, la liquidació va ser superior, amb recuperació de les transaccions immobiliàries a la ciutat en els darrers anys, segons Mínguez. La dinàmica immobiliària es veu reflectida alhora en l'impost sobre construcció, instal·lacions i obres (ICIO), que va tornar a "repuntar" i, per tant, va possibilitar a la Paeria tornar a créixer amb la previsió que enguany segueixi la mateixa línia. És la primera vegada des de l'any 2006 que va augmentar aquest impost. Mínguez ha apuntat que aquesta dada se situava en 7,6 milions d'euros el 2006 i que ha descendit cada any, sent el 2016 el primer any que es va recupera -amb 1,2 milions d'euros de creixement-. Altrament, l'Ajuntament de Lleida va dedicar 966,8 euros per habitant durant el 2016, sent aquesta la despesa corrent, quan els ingressos fiscals van ser de 848,6 euros. És a dir, "el ciutadà rep més serveis dels que paga", segons la responsable de les finances municipals. Romanent i reconeixement de crèdit Montse Mínguez ha explicat que per aconseguir el superàvit positiu, s'observa un increment del romanent "perquè hi ha una millor tresoreria, dels fons líquids; perquè hi ha menys drets pendents de cobrament i perquè hi ha un sanejament del deute contribuït, menys obligacions pendents de pagament". En aquest sentit, la tinenta d'alcalde ha remarcat que la Paeria va tancar el 2016 amb les pòlisses de tresoreria a zero i ha posat de relleu que "no es devien diners al banc per aquest concepte". Mínguez ha assenyalat també que el reconeixement de crèdit "és molt inferior al romanent líquid de tresoreria i, per tant, és totalment absorbible pel romanent". El reconeixement de crèdit va ser d'1,5 milions, cosa que va suposar una ràtio del 2,5% sobre la despesa, fet que mostra que és un reconeixement "molt controlat i ajustat", segons la tinenta d'alcalde. Més de la meitat d'aquest reconeixement, un 56,45%, correspon a una factura de l'aparcament regulat d'EYSA. Mínguez ha explicat que amb la gestió dels parquímetres es pensaven que s'aniria més ràpid en la remunicipalització del servei tot remarcat que "hi ha dubtes legals per incorporar el servei a la Paeria", quedant així pendent aquest reconeixement. D'aquesta manera, es queda "en una xifra molt reduïda", amb altres conceptes, com ara els consums de llum, gas, aigua, que han variat respecte a l'exercici anterior, amb una reducció del 59,55%, o en Cultura, que la variació ha estat de -76,87%. Ràtios Un altre aspecte que ha destacat Mínguez és que va continuar el descens del ràtio del deute municipal iniciat el 2012. Així, en 4 anys, ha baixat 35 punts, passant del 89,7 al 55,1%. En milions d'euros, el deute de la Paeria en xifres absolutes s'ha reduït en 46,4 milions d'euros. Tant si es té en compte el deute de l'EMU i el CNC, "s'està molt per sota del topall màxim del 110% al qual pot arribar una administració municipal", ha afirmat. En despesa financera, "el descens continua sent la tònica". Dels 27,6 milions del 2012 es va passar als 6,5 milions d'euros de pagament d'interessos. En deute per habitant, el percentatge ha baixat en 4 anys un 52%, que en euros es tradueix en una reducció de 324 euros. El 2012 aquest deute era de 954,4 euros per habitant i el 2016 es va situar en els 630,5 euros. Període mig de pagament de 52 dies Mínguez ha parlat de les ràtios de liquidació en què es veu que s'ha arribat a un 96,27% de l'execució dels ingressos i a un 87,9 % de les despeses, i que el període de pagament és de 52 dies de mitjana, sent la ràtio de 21 dies i 30 dies més des que es tramita la despesa. En aquest sentit, l'alcalde Ros ha remarcat que, segons l'enquesta de la Plataforma Multisectorial Contra la Morositat, "el sector privat paga en un termini de mitjana de 77 dies, el sector públic, a 71 dies, i l'Ajuntament de Lleida ho fa a 52 dies". Deute altres administracions Finalment, l'indicador d'autonomia fiscal, que mostra la proporció entre els ingressos propis tributaris i el total d'ingressos, es va situar a finals del 2016 en el 75,2%, i el grau de dependència financera va caure 2 punts, situant-se en el 24% -proporció entre el que rep la Paeria d'altres administracions respecte el total d'ingressos municipals-. Segons l'equip de govern, l'Ajuntament de Lleida té pendent de cobrament 5,43 milions d'euros d'altres administracions (5,3 milions de la Generalitat i 130.000 de l'Estat). Aquest deute s'ha reduït, en part, segons ha dit Mínguez, als plans extraordinaris d'assistència financera de la Generalitat. ERC veu "sobredimensionat" el tancament dels comptes de la Paeria "per l'incompliment de l'acord de pressupost" El grup municipal d'ERC-Avancem ha lamentat que, malgrat que el pressupost de la Paeria 2016 "era realista i realitzable", l'equip de govern "n'ha fet una mala execució, com demostra que encara hi ha més d'un milió d'euros de l'acord de pressupost pendents d'executar". El president del grup republicà, Carles Vega, considera que el romanent de tresoreria amb el qual es tanca l'exercici comptable, de més de 5,1 milions d'euros, "està sobredimensionat i no se n'ha de fer una valoració triomfalista, tenint en compte que inclou al voltant d'un milió d'euros per l'incompliment de l'acord de pressupost". En aquest senti, Vega ha detallat que entre les inversions pactades per l'equip de govern socialista amb el grup republicà, que encara no s'han executat, hi ha la recuperació del parc de les Basses, la millora dels mercats municipals de Balàfia i Fleming o el Pla d'Acció Social i Comunitària a la Mariola i el Centre Històric, entre altres. Vega també ha destacat que "la liquiditat de la Paeria ha millorat perquè la Generalitat ha pagat 6 milions del deute que tenia amb l'Ajuntament, una reducció considerable gràcies a la gestió econòmica d'Esquerra al Govern de Catalunya". Pel que fa al reconeixement de crèdit, d'1,5 milions d'euros, Carles Vega ha afirmat que "és encara excessiu, en part, perquè ha de fer front al pagament de la gestió d'aparcaments d'EYSA dels darrers mesos de l'any passat i es preveu un fons per enguany, fruit de l'incompliment del PSC d'assumir-ne la gestió directa". A més, "incomprensiblement, torna a incloure 300.000 euros en manteniment i subministraments de serveis com electricitat i gas i 70.000 euros no pressupostats en festes", ha afegit el republicà. Malgrat això, ERC-Avancem valora positivament que el reconeixement de crèdit sigui inferior a l'exercici anterior, i atribueix el "canvi de rumb" del govern municipal a la moció de reprovació que va prosperar la primavera passada, que exigia millor gestió econòmica i reconeixements de crèdit menors per als propers exercicis. El PDeCAT i Unió considera "injustificable" el reconeixement de crèdit d'1,5 MEUR El grup municipal del PDeCAT i Unió considera "injustificable" el reconeixement de crèdit d'1,5 milions d'euros que ha fet públic l'equip de govern de la Paeria en la presentació de la liquidació del pressupost de l'Ajuntament de Lleida del 2016. Segons aquest grup, aquesta quantitat "correspon a factures que s'han autoritzat sense tenir un pressupost assignat", cosa que pel PDeCAT i Unió significa "un incompliment del compromís que va assumir l'equip de govern amb el suport de Ciutadans després de la reprovació a que va ser sotmès per un reconeixement similar d'1,6 milions, referit al 2015". Per la regidora del grup Rosa Maria Salmerón, "una reducció tan escassa no sembla que s'ajusti ni de bon tros a allò compromès" i ha assenyalat que "aquestes xifres són la constatació que en matèria econòmica l'equip de govern continua actuant com sempre". En aquest sentit, ha remarcat que "el cartipàs contempla que no es pot autoritzar despesa fora del pressupost si no s'autoritza per la Comissió d'Economia, cosa que no s'ha donat". El grup del PDeCAT i Unió a la Paeria ha recordat que el govern socialista va atribuir part del reconeixement de crèdit de l'any passat al fet que la Generalitat no havia abonat el deute de 12 milions que tenia contret amb el consistori lleidatà. "En canvi, el fet que enguany sí que hagi pagat part d'aquest deute no ha servit per reduir-lo significativament", segons el grup municipal, que considera que el fet que la Generalitat hagi abonat 6 milions del deute que tenia amb la Paeria "ha servit per millorar artificialment el romanent de tresoreria", fins arribar als més de 5,1 milions d'euros anunciats aquests dimecres per Ros i Mínguez. "Han millorat els números gràcies a aspectes que no depenien de l'equip de govern", mentre "en allò que sí que depèn de la seva gestió, demostren que continuen estirant més el braç que la màniga, tot i la reprovació econòmica i els compromisos que van assumir amb els seus socis de Ciutadans", segons han afirmat des del grup del PDeCAT i Unió.

Summary: ACTUALIZACIÓ:L'Ajuntament de Lleida tanca el pressupost del 2016 amb un superàvit de més de 5,1 MEUR


L'advocat d'Oriol Junqueras, Andreu Van den Eynde, ha demanat davant del Tribunal Suprem que el seu defensat sigui traslladat de manera urgent a una presó catalana. Van den Eynde ja va avançar que faria aquesta petició en cas que el Tribunal Suprem mantingués el seu client a la presó, tal com va acabar decidint la setmana passada. En un escrit enviat al jutge instructor Pablo Llarena, l'advocat sol·licita l'ingrés a Brians 1 o a una altra presó que depengui de la Generalitat. A més, també sol·licita permisos de sortida o excarceració perquè Junqueras pugui assistir al ple de constitució del Parlament previst per al 17 de gener o al posterior ple d'investidura. En l'escrit, l'advocat cita les Regles Nelson Mandela per al tractament de reclusos de les Nacions Unides segons les quals "els reclusos en espera de judici gaudiran de la presumpció d'innocència i hauran de ser tractats de forma conseqüent a aquesta presumpció". Segons Van den Eynde, la mesura d'empresonament "no pot tenir més conseqüències aflictives que les necessàries, ni el seu compliment pot esdevenir una restricció desproporcionada o excessiva de drets individuals compatibles amb la situació d'empresonament". Així, recorda que entre els principis bàsics s'estableix les persones empresonades "han de ser tractades d'una manera respectuosa amb els drets humans", "conserven tots els drets que se'ls hagi retirat per llei" i que les restriccions imposades "s'han de limitar al que és estrictament necessari i ser proporcionades als objectius legítims que es pretenguin aconseguir amb elles". Entre els drets que no són objecte de restricció en situació de presó provisional "hi ha els drets polítics", afegeix la defensa de Junqueras. En aquest sentit, recorda que el seu client té la condició de diputat electe al Parlament. "En situació de presó provisional, un diputat electe ha de poder exercir les seves funcions polítiques essencials", argumenta la defensa, i "tot i que l'empresonament faci incompatible l'assistència diària a la cambra legislativa o la seva participació en comissions parlamentàries (on podria ser substituït), no pot implicar la inassistència al ple ni la pèrdua del seu vot". Si fos així, adverteix, "alteraria la funció del Parlament i afectaria a un poder de l'Estat, desnaturalitzant" tant el dret de participació política com el de representació política dels ciutadans. La defensa de Junqueras cita doctrina del Tribunal Constitucional (TC) i també recorda que el reglament del Parlament estableix que els diputats tenen el deure d'assistir als debats i votacions del ple, sent la persona "insubstituble" i el vot "indelegable". "Un diputat electe ha de poder emetre el seu vot i, per tant, participar en el Ple. No fer-ho modificaria l'aritmètica parlamentària i alteraria la voluntat popular", afegeix. Van den Eynde sosté que la petició de trasllat i els permisos per assistir als plens no perjudiquen la instrucció del cas ni limiten l'efectivitat de la presó provisional. També adverteix que no es argumentar que Junqueras va decidir presentar-se a les eleccions sabent que estava pres i que això "portaria a permetre la limitació del dret fonamental", ja que "cal recordar que la postulació política" del diputat electe "no és tàctica, sinó congruent amb les seves antigues responsabilitats i el seu compromís polític públic". "De la mateixa manera que ningú advocaria per restringir els drets a la llibertat religiosa o de culte, d'educació o d'assistència sanitària a un intern en presó", es remarca, "s'hauria de protegir un dret tan fonamental com el de la participació política". Per això, Andreu Van den Eynde demana el trasllat de Junqueras a una presó propera al Parlament, des d'on pogués fer les sortides necessàries per exercir les seves funcions. En aquest sentit, recorda que la presó d'Estremera està a 650 quilòmetres de distància de la cambra catalana. A més, també sosté que el trasllat a una presó catalana permetria garantir "els drets personals" de l'investigat com són "estar a menor distància de la seva esposa i sobretot dels seus fills", de 2 i 5 anys.

Summary: Junqueras demana el trasllat urgent a una presó catalana i permisos per assistir als plens del Parlament


L'Ajuntament del Prat de Llobregat es personarà com a acusació popular en el cas de la dona morta a mans de la seva parella el passat dos de desembre. Així ho recull la declaració institucional de condemna i rebuig a la violència masclista que va aprovar aquest dijous per unanimitat el ple municipal. En personar-se com a acusació particular el consistori podrà fer un seguiment més acurat del cas i si ho considerés oportú emprendre les actuacions necessàries perquè es dirimeixin totes les responsabilitats legals al respecte. L’aprovació de la declaració institucional també es va acompanyar amb un minut de silenci per part de tots els regidors i regidores i d’altres assistents al ple.   Amb aquesta declaració, el ple municipal dona suport al manifest de rebuig a les violències masclistes llegit per les entitats que formen part del Consell Municipal de les Dones en la multitudinària concentració de condemna que va tenir lloc a la Plaça de la Vila el mateix dia dels fets al vespre. Des dels serveis municipals, també es continua gestionant i fent seguiment de diversos aspectes relacionats amb aquest cas. Els serveis socials municipals, a través del Centre d’Urgències i Emergències Socials de Barcelona (CUESB), van derivar a la Direcció General d’Atenció a la Infància de la Generalitat de Catalunya (DGAIA), com a organisme competent,  les qüestions vinculades a  la tutela dels tres fills menors de la dona. El consistori també està en contacte amb el Departament de Salut i informat de la investigació oberta per part d’aquest departament per determinar per quin motiu  no es va traslladar l’informe mèdic de la dona quan va ser atesa a l’Hospital de Bellvitge  amb lesions per presumpte maltractament el passat mes de juny.  Queixa al CAC i al Consell de la Informació de Catalunya  D’altra banda, l’Ajuntament del Prat també ha decidit presentar una queixa conjuntament amb l’Associació de Dones Periodistes de Catalunya al Consell de l’Audiovisual de Catalunya (CAC) i a la Fundació del Consell de la Informació de Catalunya (FCIC) pel tractament informatiu del cas que va fer Tele 5.

Summary: L'Ajuntament del Prat es personarà com a acusació popular en el cas de la dona morta a mans de la seva parella


La denominada 'operació Catalunya' s'ha vinculat amb la nota emesa al 2015 pel FinCEN, la divisió de delictes financers del Departament del Tresor dels Estats Units, que va destapar el 'cas BPA i, del qual se n'ha començat a jutjar aquest dilluns la primera de les tretze causes obertes. Concretament, ho ha relacionat Antoni Riestra, advocat de l'ex-director financer del banc, Santiago de Rosselló, que també ha dit que, amb la mateixa voluntat, la policia espanyola va coaccionar un dels màxims accionistes de l'entitat, Higini Cierco, perquè informés sobre els comptes que tenia la família de l'expresident Pujol al Principat d'Andorra. Per tot plegat, el lletrat ha argumentat que s'ha vulnerat la defensa del seu client, ja que, ha al·legat, la investigació s'està duent a terme en una peça separada de la causa per la que ara està acusat. El fiscal Alfons Alberca, per la seva banda, ha denunciat que s'estigui "barrejant tot" i la defensa dels petits accionistes de BPA, a càrrec de Jean Michel Rascagneres -també advocat dels Pujol-, ha afegit que hi ha una investigació en marxa per "revelació de secret bancari" i que "la família Pujol està cansada d'això".  En el torn de rèplica, l'advocat de Santiago de Rosselló ha insistit en el lligam que hi ha entre la informació publicada pel FinCEN amb el 'cas Pujol' i les amenaces de la policia espanyola, que també van afectar a l'exconseller delegat de Banca Privada d'Andorra, Joan Pau Miquel Prats, un dels principals acusats. Tot i això, ha reconegut la dificultat per poder-ho provar. En aquest sentit, ha criticat que no han pogut accedir a l'informe d'aquesta agència nord-americana i que tampoc se'ls ha deixat participar en la investigació d'aquesta causa separada, motiu pel qual, ha conclòs, senten "indefensió".  Amb aquests arguments, el lletrat ha exposat una de les cinc qüestions prèvies que s'han debatut durant la primera jornada del judici del 'cas BPA', que s'ha iniciat, enmig de l'expectació mediàtica, als voltants de dos quarts d'onze del matí a la sala Prada Casadet d'Andorra la Vella. Una altra de les que s'han presentat en aquesta primera vista oral ha estat la de la defensa de Miquel, que ha considerat que la investigació s'ha fet en base "a les persones i no als delictes". També ha assegurat que l'origen s'hauria de situar en el presumpte blanqueig de capitals per part de l'empresari valencià Rafael Pallardó, que entre els anys 2008 i 2011 hauria enviat a la Xina prop de 70 milions d'euros procedents de les activitats il·lícites de la trama liderada pel xinès Gao Ping a l'Estat espanyol. En aquest sentit, el lletrat ha argumentat que aquests fets ja s'investiguen en una causa anterior i que, per tant, no s'hauria d'haver obert el procediment que s'està començant a jutjar. A més, ha criticat que Pallardó sigui citat ara com a testimoni i no com a acusat.  La resta de defenses s'hi han adherit i també s'ha posat de relleu que l'empresari valencià no només operava amb BPA, sinó que també tenia comptes a dos entitats andorranes més, Andbank i MoraBanc, que, han considerat, també caldria investigar en un mateix procés judicial. El Ministeri Públic, per contra, ha explicat que l'objectiu és saber "si hi ha hagut una organització criminal -dins l'estructura de BPA- que ha permès i ha participat en el blanqueig de capitals" i que, per aquest motiu, no s'inclou en aquesta causa la investigació a altres entitats financeres del país. A més, ha argumentat que el fonament de les diligències prèvies anteriors era l'operativa de Pallardó, en la qual bàsicament s'acusava a un treballador del banc, pensant que actuava "d'esquenes als seus superiors", amb la qual cosa, no s'hi havia implicat a diversos directius de l'entitat. Abans de l'inici de la vista oral, Higini Cierco, un dels màxims accionistes de BPA que està citat com a testimoni, ha acudit a l'edifici Prada Casadet per donar suport a l'exconseller delegat i els treballadors de l'entitat. Al no estar processat però, no ha pogut entrar a la sala. Les qüestions prèvies continuaran presentant-se aquest dimarts i s'aniran resolent en els propers dies. Aleshores, començaran les declaracions dels acusats i testimonis. En el cas de Miquel i Rosselló, la fiscalia demana vuit anys de presó i cent milions de multa. Mentre, la resta de directius i treballadors, podrien enfrontar-se a penes d'entre sis i set anys.

Summary: El 'cas Pujol' es 'cola' en el primer dia del judici a BPA


Un sistema de reconeixement facial i de veu reforçat amb eines antiplagi i d'identificació de patrons d'escriptura al teclat permetrà l'avaluació en línia de milers d'alumnes universitaris, sense necessitat de més equipament que un ordinador amb micròfon i càmera web. És el resultat del projecte europeu TeSLA que lidera la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) en col·laboració amb 17 organitzacions del continent entre les que es troben universitats, centres de recerca, agències de qualitat i empreses tecnològiques. A partir del proper mes de setembre i durant un any i mig es desenvoluparà una prova pilot amb més de 20.000 alumnes europeus. En la presentació que s'ha fet aquest dimarts a la seu de la Comissió Europea a Barcelona, la vicerectora de Planificació Estratègica i Recerca de la UOC, Marta Aymerich, ha destacat que "les aules no han canviat en centenars d'anys", però en avaluació calia "fer un esforç més" adaptant-se a les noves tecnologies.

Summary: Un projecte liderat per la UOC permetrà examinar estudiants en línia amb un sistema de reconeixement facial i de veu


El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha volgut esvair els dubtes posats sobre la taula per la presidenta de la Diputació de Barcelona, Mercè Conesa, i ha assegurat que “el referèndum se celebrarà el 2017 de manera indefectible”. “I després vindran unes eleccions en què es necessitaran partits com el nostre”, ha puntualitzat Puigdemont en la presentació del nou logotip del PDECat. “No hem vingut aquí a fer el mateix d’abans o el mateix que fan altres. Hem vingut aquí a innovar pel país”, ha assenyalat el president català, que tampoc ha desaprofitat l’ocasió per carregar contra el que considera una ‘ofensiva judicial’ contra el procés. “El que tristament passa a l’Estat és que els discrepants, els que no som amics del règim correm el risc de no poder-nos presentar a unes eleccions, de no poder votar o, senzillament, de no poder-nos reunir. I acabarem davant un jutjat donant explicacions de perquè pensem com pensem”, ha alertat Puigdemont. “Això no ens ho podem permetre i el futur de Catalunya s’escriurà amb la d de democràcia. Una democràcia que es reforça quan surts en defensa de les idees oposades a les teves”, ha volgut insistir Puigdemont, que ha defensat la ‘fortalesa’ territorial i anímica d’un partit com el PDECat. “Tenim ganes de ser protagonistes del futur del nostre país. Avui som més forts que no érem ahir i menys del que ho serem demà”, ha advertit el president de la Generalitat, que ha qualificat la presentació del nou logotip com “un acte d’afirmació i autoestima”. “Naixem carregats de dificultats i d’incomprensions. És un senyal que alguns saben que som una amenaça i tenim unes fortaleses que tenen pocs partits”, ha reflexionat en veu alta Puigdemont. “Som imbatibles territorialment i tenim vocació de ser centrals i intergeneracionals. Som un partit on hi cap tothom, escoltem tothom i promocionem tothom”, ha enumerat el president de la Generalitat entre els aplaudiments dels assistents.  “I tot davant del determinisme, el derrotisme i els profetes que ens han acompanyat tota la vida –i que ens deien que no ens en sortiríem-. Avui els hem donat un altre motiu per equivocar-se”, ha ironitzat Puigdemont, que considera que el nou logotip “recull el millor de les tradicions, però també el millor de les ambicions”. I que també posa en valor la “capacitat d’afirmació, d’imaginació i la vocació d’innovació” del PDECat. “El futur de Catalunya s’escriu amb D de democràcia, i és el partit de la majoria dels catalans”, ha assegurat el president de la Generalitat, que  ha explicat que en aquesta Catalunya futura també hi ha present la E d’Europa, “perquè Europa també és un país insubornable i indefugible de l’Estat català”. I finalment, Puigdemont ha remarcat que “el futur s’escriu amb CAT, de Catalunya, però també de les persones”. “CAT vol dir la gent, una nació de persones lliures en convivència interna i amb vocació de cooperació amb el món”, ha puntualitzat el president català.  Crida a sumar-se al PDECat   Puigdemont ha volgut tancar la seva intervenció fent una crida als catalans a sumar-se al PDECat. “Hi ha gent que encara no sap que és del PDECat i és molt fàcil descobrir-ho. Només cal fer-se dues preguntes”, ha afirmat el president de la Generalitat. “A tu t’agrada construir o destruir, t’agrada sumar o restar, t’agrada proposar i cooperar o queixar-te?”, ha preguntat Puigdemont al possible nou militant. “Si ets dels primers tens moltes probabilitats de ser del PDECat i encara no ho saps”, ha sentenciat el president català davant l’ovació de la concurrència. “I la segona pregunta, que no és menor i que molts pocs partits poden fer. En un moment determinat, si haguessis de triar entre país i partit, que triaries?”, ha continuat amb la interrogació Puigdemont. “Si tries país, ets del PDECat”, ha conclòs el president de la Generalitat.

Summary: Puigdemont: “El referèndum se celebrarà el 2017 de manera indefectible”


El Festival Internacional de Sèries, Serielizados Fest, estrenarà més de 20 sèries i documentals inèdits a través de Filmin del 20 al 29 d’octubre. Dins de la Secció Oficial, el festival estrenarà, entre d'altres, la sèrie '22. Juli' (Noruega, 2020); 'Everything’s gonna be okay' (EEUU, 2020), la nova sèrie del còmic i guionista Josh Thomas; la comèdia lebowskiana 'We got this' (Suècia, 2020) i 'Thin Ice' (Suècia, 2020). Altres noms destacats 'Cry Wolf' (Dinamarca, 2020), la tragicòmica 'Albatros' (Bèlgica, 2020) i 'I Parlement' (França, 2020). Aquestes set sèries optaran al Premi del Jurat. El paquet d’estrenes inclou Secció Oficial, Secció Panorama, Secció Short Form, Documentals i el VII Showcase de Pilotos.  El festival presentarà produccions que han triomfat en televisions i festivals de tot el món com del Regne Unit, Bèlgica, Dinamarca, Estats Units, França, Itàlia i Xile i que no han tingut distribució a l'Estat.  A la Secció Panorama (fora de competició) del 7º Serielizados Fest els espectadors podran gaudir a través de Filmin de estrenes inèdites com 'Stath Lets Flats' (Regne Unit, 2018), 'Il Cacciatore' (Italia, 2018), 'Shadow Lines' (Finlàndia, 2019), i 'La Cacería: las niñas de Alto Hospicio' (Xile, 2018).  Una altra novetat d’aquesta 7a edició és la incorporació de la secció Short Form, en la que el festival estrena minisèries o sèries de format curt. Inaugura aquesta nova secció la cibernètica 'DragonSlayer666' (Finlàndia, 2017), comèdia sobre un jugador d’eSports de 19 anys, “DragonSlayer666”. La segona és una producció espanyola d’animació titulada 'Días de mierda' (Espanya, 2019)  El Showcase de Pilots de Ficció és un de los projectes destacats de Serielizados i aquest any arriba a la seva VII edició. Els capítols que han estat finalment seleccionats seran projectats a Filmin i a sessions presencials a Barcelona (CCCB) i Madrid (Sala Berlanga) i els premiats s’anunciaran al Zoom Festival d’Igualada. Els finalistes del VII Showcase de Pilots de Ficció són 'Guns & Gansos', de Marc Parellada i Marc Martos; 'Contiguo', d’Alejo Levis i Cintia Ballbé; 'Deivit and Lisa' d’Alessandro Di Renzo; 'Sant Just Fever', de Pau Ardèvol, i 'La alucinante vida de Benni Blowjob', de Benni Blowjob.    Documentals  Serielizados Fest recupera aquesta secció històrica en la seva programació amb quatre títols. Els documentals també estaran disponibles a Filmin del 20 al 29 d’octubre per a tota Espanya. Aquests són 'Margaret Atwood: Palabra tras palabra tras palabra es poder' (Canadà, 2019); 'For Madmen Only: las historias de Del Close' (EEUU, 2020); 'Too Funny to Fail: Vida y muerte de Dana Carvey Show' (EEUU, 2017) i 'Kismet: Cómo los culebrones turcos cambiaron el mundo' (Turquia, 2017)  La segona edició del Pitching Forum de Sèries arriba gràcies a la col·laboració dels organitzadors, Serielizados Fest i GAC (Guionistes Associats de Catalunya), i FAGA, SGAE Catalunya, l’ICEC (Institut Català de les Empresas Culturals), l’ICUB (Institut de Cultura de Barcelona) i la ILC (Institució de les Lletres Catalanes). Per a aquesta edició s’han presentat 63 guions de sèries dels que el jurat del GAC ha seleccionat set per a realitzar un pitching davant canals i productores nacionals.

Summary: Serielizados Fest estrenarà més de 20 sèries i documentals inèdits a través de Filmin del 20 al 29 d’octubre


Un grup d'investigadors ha demostrat l'eficàcia d'un fàrmac oral dirigit contra la mutació d'un gen que causa càncer de pulmó. Entre el 3 i 4% dels pacients amb càncer de pulmó de cèl·lula no petita presenten una sèrie de mutacions que impulsen el creixement del tumor a través d'una major proliferació cel·lular, invasió i metàstasi. L'estudi ha provat l'eficàcia del fàrmac tepotinib: entre el 46 i el 50% dels pacients van presentar activitat antitumoral duradora. Els resultats de l'assaig, que és d'abast internacional,  s'han publicat a la revista 'The New England Journal of Medicine' i s'han presentat al congrés ASCO. En aquest estudi hi han participat investigadors de l'Institut Oncològic Doctor Rosell, de l'Hospital Dexeus.  Aquesta mutació es presenta majoritàriament en pacients majors de 70 anys, independentment de la seva exposició al tabac.  En la fase 2 d'aquest estudi internacional multicèntric s'ha tractat amb tepotinib a 152 pacients amb càncer de pulmó de cèl·lula no petita avançat amb alteracions en el gen MET detectades a través de biòpsia líquida o de biòpsia de teixit. Entre el 46 i el 50% dels pacients van presentar activitat antitumoral duradora i aquestes troballes es van confirmar mitjançant seqüenciació d'última generació en mostres obtingudes per biòpsia líquida. L'inici de la resposta va ser principalment en les 6 setmanes posteriors a l'inici de la teràpia, amb una mitjana de duració de la resposta de més de 11 mesos. Els resultats van ser similars en els dos grups de pacients: aquells en què la mutació es detectava en biòpsia de teixit com en els que es detectava en biòpsia líquida. En aquest últim cas només cal una mostra de sang.

Summary: Demostren l'eficàcia d'un fàrmac oral dirigit contra la mutació d'un gen que causa càncer de pulmó


El secretari general d'ICV, Josep Vendrell, es presentarà a les primàries de la seva formació en una candidatura de confluència a les eleccions generals del proper 20 de desembre. "Avui em presento a les primàries d'Iniciativa en una candidatura de confluència. Sumant per derrotar la dreta i per un canvi de debò, ha piulat el diputat ecosocialista al seu comte de twitter, mentre la formació celebra el seu Consell Nacional que ha de donar el tret de sortida a les primàries. Vendrell (1968),  ha anunciat la seva decisió poc després que Joan Herrera hagi anunciat la seva voluntat de no presentar-se a les primàries.

Summary: Josep Vendrell es presentarà a les primàries d'ICV en una candidatura de confluència el 20-D