L'exposició central de l'Any Ramon Casas aplegarà al Museu Maricel de Sitges 200 obres de l'artista procedents d'algunes de les pinacoteques d'art modern més destacades d'Europa. Entre aquestes hi ha els museus del Louvre i Orsay de París, la Galeria degli Uffizi de Florència, el Prado de Madrid o el MNAC de Barcelona. A banda d'aquests préstecs, l'exposició també comptarà amb obres provinents de col·leccions particulars. Sota el títol 'Ramon Casas: la modernitat anhelada' i comissariada per Ignasi Domènech i Francesc Quílez, l'obra repassarà l'obra del pintor emplaçant-la en el marc de la pintura europea del seu temps. Per poder acollir l'obra, el Museu Maricel haurà de tancar durant dos mesos a partir del proper dilluns. L'exposició s'inaugurarà el 10 de novembre.  L'exposició està organitzada per Museus de Sitges i la Fundació Cultural la Caixa i vol reivindicar l'obra de Casas amb motiu del 150 aniversari del seu naixement. El plantejament del discurs expositiu és emplaçar Casas en el marc de la pintura europea del seu temps, situar-lo en el centre d'una cartografia europea en la qual l'ecosistema creatiu, nascut a l'entorn de les darreres dècades del segle XIX, es va convertir en un escenari d'una gran vitalitat. Les obres s'agruparan a l'entorn de cinc grans blocs temàtics formats per una acurada selecció d'algunes de les produccions més emblemàtiques del pintor. A més, s'incorporarà un conjunt de realitzacions d'un repertori molt notable de creadors en el que o bé es va emmirallar o bé va exercir algun tipus d'influència com Carolus-Duran, Toulouse-Lautrec, Manet, Sargent, Degas, Bastien-Lepage, Withsler,Rusiñol o Sorolla. Aquesta llista estarà complementada pel paper de mestratge que va exercir sobre autors com Picasso, Torres-Garcia o Julio Romero de Torres, l'obra dels quals també estarà representada a l'exposició.  L'exposició ocuparà 600 metres quadrats del Museu Maricel de Sitges. Això suposarà adaptar de ples les tres plantes d'aquest equipament atesa l'excepcionalitat i dimensió de la seva estructura i la importància dels seus continguts. Els treballs de preparació començaran el proper dilluns 12 de setembre i implicaran el tancament del museu durant dos mesos, fins la inauguració del a mostra. El cap de setmana del 17 i 18 de setembre, el museu obrirà la planta baixa per participar en les activitats de difusió convocades a Sitges.  Durant els dos mesos preparatoris, el Cau Ferrat estarà obert com habitualment. A més, també s'ampliarà els dies de visita del Palau de Maricel per poder absorbir la notable demanda que tenen els equipaments de la ciutat des de la reobertura dels museus reformats.  Després de Sitges, la mostra viatjarà al CaixaFòrum de Madrid – del 9 de març al 18 de juny del 2017- i al CaixaFòrum de Palma –del 12 de juliol al 22 d'octubre-.

Summary: La mostra central de l'Any Casas aplegarà a Sitges 200 obres procedents de diversos museus europeus


L'Audiència de Girona ha condemnat a 2 anys de presó un acusat que va apunyalar un home a la sortida d'una discoteca de Figueres el 7 d'abril del 2018. La sentència conclou que "per motius que no s'han pogut determinar", el processat va assestar quatre ganivetades a la víctima, una d'elles amb risc vital. Aleshores, la víctima va córrer a  refugiar-se a l'interior de la botiga d'una benzinera, fins on el va seguir l'acusat. Tot i que el processat l'amenaçava dient-li "si em denuncies et mato", la sentència recull que no el va tornar a agredir "per voluntat pròpia". Per aquest "desistiment voluntari", el tribunal descarta que el processat cometés un intent d'homicidi i el condemna per delictes de lesions amb instrument perillós i amenaces. La sala li aprecia les atenuants d'embriaguesa i reparació del dany. L'Audiència absol una segona acusada perquè no ha quedat provada la seva participació en l'agressió. S'enfrontaven inicialment a 10 i 9 anys de presó.  La sentència conclou que poc després de les set del matí del 7 d'abril del 2018 l'acusat va assestar quatre ganivetades amb una navalla a la víctima durant una discussió a la sortida de la discoteca Luxury de Figueres, situada a l'avinguda Vilallonga. Una de les punyalades va ser a la zona lumbar i, segons el tribunal, va ser una ferida "amb un risc vital molt elevat" perquè la ganivetada podria haver afectat estructures vitals "de tipus arterial i respiratori".  "Davant l'agressió que estava patint, la víctima va fugir per refugiar-se a l'interior de la botiga d'una gasolinera propera", relata la sentència que afegeix que l'acusat el va perseguir, navalla en mà, mentre l'amenaçava dient-li "si em denuncies et mato". Segons la sentència, l'acusat va continuar perseguint la víctima dins la botiga, on no tenia cap més escapatòria que la porta per on havia entrat. Tot i això, "no el va tornar a agredir fins que, per voluntat pròpia, va desistir del seu propòsit inicial de matar-lo". L'acusat va marxar i va deixar la víctima dins la botiga. Per aquests fets, la fiscalia i l'acusació particular l'acusaven d'un delicte d'intent d'homicidi i d'un delicte d'amenaces greus. La defensa, encapçalada per l'advocat Joaquim Bech de Careda, argumentava que, com que l'acusat va desistir en la seva intenció d'acabar amb la vida de la víctima, es tractava d'un delicte de lesions amb instrument perillós. A més, sol·licitava que el tribunal tingués en compte les circumstàncies atenuants d'embriaguesa i de reparació del dany, perquè va consignar 3.000 euros per pagar quasi la totalitat de la indemnització.  Desistiment voluntari "Ens trobem, indubtablement, davant un desistiment en la temptativa inacabada", conclou el tribunal que subratlla que "únicament la interrupció per part de l'acusat de l'agressió va resultar eficaç per impedir el resultat de mort". La sentència també argumenta que el canvi de voluntat de l'acusat va ser "definitiu" perquè no només no va tornar a atacar la víctima sinó que també va marxar del lloc dels fets.  Per això, conclou que no es pot condemnar l'acusat per un intent d'homicidi i li imposa una pena d'1 any i 6 mesos de presó per les lesions amb instrument perillós i 6 mesos per les amenaces. La sentència de la secció quarta de l'Audiència de Girona de la qual ha estat ponent el magistrat Víctor Correas acorda aplicar-li les dues atenuants sol·licitades per la defensa. "En el moment dels fets, l'acusat tenia greument afectades les seves capacitats volitives i intel·lectives com a conseqüència de la ingesta prèvia d'alcohol", recull el tribunal que també exposa que l'acusat va consignar 3.000 dels 3.550 euros per pagar la indemnització.  L'Audiència descarta la petició de fiscalia i acusació de commutar la condemna per l'expulsió del país. En aquest punt, el tribunal recorda que la pena imposada pel delicte de lesions amb instrument perillós és d'1 any i mig, inferior al temps que el processat ha estat en presó preventiva (1 any i 9 mesos). "Resulta evident que, quan la pena està complida al país amb el temps en presó preventiva, no és pertinent l'expulsió", conclou el tribunal.  L'Audiència també va jutjar una dona que, segons les acusacions, va participar en l'agressió. "No ha quedat provat, amb la seguretat i certesa que es requereix, que colpeges la víctima al cap amb un got ni que estigués concertada amb l'altre acusat per atemptar contra la seva vida o integritat física", conclou la sentència, que l'absol.

Summary: Dos anys de presó per assestar quatre ganivetades a un home a la sortida d'una discoteca de Figueres


La Guàrdia Civil ha intervingut a Llinars del Vallès (Vallès Oriental) 3.326 quilos d'haixix i ha desmantellat una de les plantacions de cànnabis interior més importants de Catalunya, en l'operatiu denominat Perunkas. En l'operació, que va començar el febrer i es va dur a terme en dues fases, han detingut tres persones, que duien a terme l'activitat en diverses naus d'un polígon industrial aprofitant que estaven embargades per bancs. La droga es distribuïa en camions per Espanya i altres llocs d'Europa, amagada entre productes alimentaris. En una de les naus els agents hi van trobar 5.856 plantes de marihuana, amb una infraestructura de manteniment sofisticada. Per mantenir el conreu els detinguts havien comès un frau elèctric valorat en uns 430.000 euros. En l'operació ha detingut dues persones, de 41 i 37 anys, veïns de València i Lliçà de Vall, respectivament, i un altre de nacionalitat britànica, veí de Barcelona, integrants del grup. Tots tres han passat a disposició del jutjat d'instrucció número 3 del Prat de Llobregat. Als detinguts se'ls imputa presumptes delictes contra la salut pública –tràfic de drogues i conreu o fabricació de substàncies estupefaents i defraudació de corrent elèctric. La investigació va començar el mes de febrer, entorn d'una nau industrial ubicada al polígon de llinars del Vallès on es produïa la marihuana. Els integrants del grup havien ocupat diverses naus industrials del polígon, aprofitant que estaven embargades per diversos bancs. En l'entrada a la nau els agents hi van trobar una gran i sofisticada plantació hidropònica de marihuana dividida en diverses sales. En total, la plantació ocupava quatre naus industrials connectades entre elles. Els agents també van registrar un domicili de Lliça de Vall on hi van trobar una sala de creixement de esqueixos de plantes de marihuana i una altra dedicada a l'assecat. En total vans ser intervinguts 6.231 grams de pol·len d'haixix, 1.514 grams de marihuana, 504 esqueixos i 5.352 plantes de marihuana en estat òptim de recol·lecció, així com gran quantitat de material electrònic i la infraestructura de manteniment. En una segona fase de l'operació, a mitjans de novembre, els investigadors van detectar en una nau del costat diverses persones carregant palets de caixes i aliments en un camió. Un d'aquests vehicles va ser interceptat a la Jonquera, on els agents hi van trobar 465 quilos de resina d'haixix i 63,5 quilos de cabdells de marihuana, camuflats entre els aliments. La Guàrdia civil va detenir el conductor del camió, un dels dos ciutadans de nacionalitat espanyola integrants del grup. Pel que fa als aliments, l'Institut Armat els ha donat a Càrites de Llinars del Vallès. També va ser detingut a Llinars del Vallès el ciutadà britànic, que va resultar ser el cap del grup, en el moment en què carregava al seu cotxe dues caixes amb 48 quilos d'haixix. Els agents van inspeccionar dues naus més del polígon i hi van intervenir 2.800 quilos de resina d'haixix i diversos palets de productes alimentaris, en una d'elles; en l'altra hi van confiscar 24,55 quilos de marihuana processada i una màquina industrial envasadora al buit.

Summary: La Guàrdia Civil intervé 3,3 tones d'haixix i 5.800 plantes de marihuana a Llinars del Vallès


El PSC reclama al Departament de Salut que expliqui els criteris per a l'externalització del rastreig de contactes de coronavirus. La viceprimera secretària del PSC, Eva Granados, ha criticat aquest dilluns en roda de premsa que el Govern dedica "només 4,5 MEUR a reforçar la sanitat primària" i adjudica aquest servei a una filial de Ferrovial per 17,5 MEUR , "quan el que toca és enfortir CAP i ambulatoris, que són els que hauran de cuidar-nos i estar al servei". Després que la consellera de Presidència hagi demanat que s'escolti la comunitat mèdica que rebutja aquesta contractació i s'hagi obert a modificacions, la dirigent socialista ha lamentat que "avui l'episodi és entre Budó i Vergés, però no és el primer ni serà l'últim".  Sobre les relacions entre JxCat i ERC, Granados ha dit que "en lloc de parlar-se, fan campanya electoral cada dia, enmig de la gestió d'una pandèmia" i ha insistit que el president del Govern, Quim Torra, ha de fixar una data electoral. "Posar d'excusa la gestió de la crisi per no convocar eleccions tindria sentit si no hi hagués altres comunitats autònomes que n'han convocat, i també si decidís entomar la gestió d'aquesta crisi", ha argumentat Granados, que diu que l'únic que es veu de la Generalitat és "deslleialtat de manera sistemàtica cap al govern de l'Estat".  Sobre les crítiques del Govern pel repartiment dels 16.000 MEUR de l'Estat, Granados ha recomanat a Torra "que abandoni la queixa, digui quan pensa convocar les eleccions i, mentrestant, governi".

Summary: El PSC reclama a Salut que expliqui els criteris per a l'externalització del rastreig de contactes de coronavirus


La ministra de Política Territorial, Meritxell Batet, ha negat aquest dijous que prometés al govern de la Generalitat que el seu executiu donaria instruccions a la Fiscalia en el judici de l’1-O, tal com alguns mitjans han publicat després d’interpretar unes manifestacions del conseller d’Acció Exterior, Ernest Maragall, en una entrevista a Onda Cero. Aquestes informacions assenyalen que Maragall ha assegurat que la ministra es va comprometre a donar instruccions a la Fiscalia, malgrat que el conseller ha afirmat textualment que la ministra va destacar que corresponia al govern espanyol “formular la política criminal de l’Estat i traslladar-la als fiscals perquè l’apliquin a la Fiscalia en el seu conjunt”, en el que és, ha recordat el conseller, “un pur reflex de la realitat”.  Batet ha reaccionat a aquestes informacions mitjançant unes declaracions on apunta que “no ha tingut ocasió d’escoltar exactament les declaracions de Maragall”, però “si efectivament és el que ha traslladat el mitjà de comunicació [en referència a la nota d’Onda Cero titulada: ‘Maragall asegura en Más de uno que Batet le dijo que daría instrucciones a la Fiscalía’] vull desmentir-ho rotundament” perquè són unes manifestacions “absolutament falses” i “el que espero és que el senyor Maragall ho aclareixi i rectifiqui les seves paraules”.  Batet ha insistit que “tan en púbic com en privat” tan ella com el seu govern han dit sempre “el mateix”: “Màxim respecte a l’autonomia de la Fiscalia general de l’Estat, entre altres coses perquè és una autonomia garantida constitucionalment, i per tant màxim respecte a la independència del Poder Judicial”.  També en resposta a la polèmica, la Conselleria d’Acció Exterior ha recordat que el conseller s’ha referit “en tot moment a la política criminal”. A la transcripció, Margall ha recordat que aquesta capacitat del govern “té a veure com es qualifiquen i es formulen criteris que després la fiscalia, amb tota independència, ha d’aplicar”.

Summary: Batet nega que prometés a Maragall que el seu govern donaria instruccions a la Fiscalia


L’acusat de matar una noia en un pis de Salou l’agost del 2016, Claudio Augusto Santana, ha admès aquest dilluns que li va estrènyer el coll en el marc d’una pràctica sexual -la hipoxifília, que es porta a terme per obtenir plaer per mitjà de l’asfíxia-, però ha negat que li volgués fer mal. Durant la seva declaració en el judici que se celebra a l’Audiència de Tarragona, l’home ha relatat que va pagar 450 euros a la víctima, una veïna de Lleida de 28 anys que exercia temporalment la prostitució, per passar la nit plegats. Segons ha explicat al jurat popular, van estar consumint cocaïna i alcohol, i van practicar “sexe fort i sàdic” de manera consentida durant diverses hores. En un moment de la matinada, ha assegurat que va agafar la jove pel coll mentre ella estava “a quatre grapes” amb les mans lligades a l’esquena amb una camisa, fins que la noia “va parar”. D’entrada, ho va atribuir als efectes de les drogues, però més tard va notar que estava “freda” i va entrar “en xoc”. L’acusat ha reconegut que tot això passava mentre el seu fill, de tan sols nou mesos d’edat, es trobava en una altra habitació del domicili.

Summary: L’acusat de matar una noia a Salou diu que li va estrènyer el coll en un joc sexual però nega que li volgués fer mal


La portaveu de Cs a Catalunya ha anunciat aquest dijous que demanaran la celebració d'un ple monogràfic sobre el coronavirus al Parlament. Ho ha dit després del que considera "evasives" del Govern a l'hora de posar en marxa un fòrum entre Generalitat i partits per abordar la reconstrucció de l'economia un cop superada la pandèmia de covid-19. La previsió és que es registri la petició aquest mateix dijous i que es debati a la propera reunió de la Junta de Portaveus. Roldán ha recordat que van demanar al ple del Parlament i per carta a la Generalitat que activés un "pacte autonòmic per a la reconstrucció", però ha lamentat que el Govern ha respost "fent referència a disputes competencials amb l'Estat". "Parlen del passat", s'ha queixat. La dirigent taronja també ha explicat que s'ha posat en contacte amb la consellera d'Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, per demanar-li una reunió en la qual abordar la recuperació econòmica del país. Roldán confia que es puguin trobar "la setmana que ve" per plantejar-li mesures com la reducció "a zero" de la taxa turística d'aquest any i del que ve o que s'activi un fons de liquiditat per a autònoms. "No podem esperar eternament", ha advertit.

Summary: Cs vol un ple monogràfic al Parlament sobre el coronavirus


'Pels drets i les llibertats, absolució' és el lema de l'acte organitzat per Òmnium amb motiu de la Diada que ha reunit el sobiranisme a les portes de la sentència del Tribunal Suprem (TS) sobre l'1-O. En l'acte, que ha aplegat més d'un miler de persones a l'Arc del Triomf de Barcelona, s'ha llegit una carta del president de l'entitat, Jordi Cuixart, des de la presó. Per la seva banda, el vicepresident d'Òmnium, Marcel Mauri, ha fet una crida a "estar a l'alçada del moment històric" i donar una resposta "col·lectiva" a la sentència amb "tota determinació i valentia política".  Hi han assistit representants de JxCat, ERC, comuns i la CUP. A través d'un vídeo també hi ha participat l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau.  Alcaldes de diferents colors polítics han demanat "llibertat, solució política i absolució" a través d'un vídeo. Destaca la participació de l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, acompanyada dels alcaldes de Tarragona, Lleida, Girona, Berga, Sant Feliu de Llobregat i Port de la Selva. Colau ha qualificat de "barbaritat" que Cuixart i altres líders portin dos anys a la presó. "Com a demòcrata crec que és imprescindible defensar la llibertat d'expressió i de manifestació de totes les persones, també de les que discrepem. Per això demano absolució", afegeix l'alcaldessa i líder dels comuns.  També han estat protagonistes de l'acte els familiars dels líders polítics presos. Esther Cuixart, Laura Masvidal i Bernat Pegueroles han llegit una carta adreçada a "presos i exiliats" feta a partir de fragments de cartes d'anònimes. L'acte ha combinat els discursos amb actuacions musicals i imatges que s'han projectat en una pantalla just davant l'Arc del Triomf. En el seu discurs, Mauri ha defensat que caldrà donar resposta a una sentència no absolutòria amb les "grans majories" que representen el 80% i que rebutgen la repressió i demanen una solució política. "Ens necessitem a tots més que mai perquè la resposta a la sentència ha de ser col·lectiva, amb tota determinació i valentia política. No hi ha solucions màgiques però hem d'estar a l'alçada del moment històric. Com diu Cuixart, tots els drets condemnats hauran de ser exercits, també el dret a l'autodeterminació", ha defensat Mauri. El vicepresident de l'entitat ha avisat que si no hi ha una solució, l'estat espanyol "tindrà un problema amb les seves institucions i la seva democràcia". En l'acte organitzat per Òmnium hi ha assistit el president de la Generalitat, Quim Torra, i el vicepresident del Govern, Pere Aragonès, així com representants d'ERC, JxCat, la CUP i comuns. Concretament el president de JxCat al Parlament, Albert Batet; Jéssica Albiach i Jaume Asens dels comuns; la portaveu d'ERC, Marta Vilalta, i la diputada de la CUP Natàlia Sànchez, entre d'altres. Per part de l'ANC hi ha assistit la presidenta de l'entitat, Elisenda Paluzie.

Summary: Òmnium reuneix el sobiranisme per demanar l'absolució a les portes de la sentència de l'1-O


La cap de llista de Ciutadans (C's) a les comarques gironines, Margarita Santo, s'ha compromès a rebaixar l'IVA cultural del 21 al 10%. La candidata ha assegurat que els preus elevats de les entrades s'han convertit en una barrera per a molts ciutadans, que no poden accedir a propostes teatrals, de cinema o a concerts. "No és una qüestió de manca d'interès, hi ha moltes persones per a qui pagar una entrada és una despesa que no es poden permetre", ha afirmat Santo. La cap de llista gironina també ha posat èmfasi en apropar el món de l'art a les escoles i que sigui una matèria formativa present en el currículum educatiu. "És molt important que la dansa, la pintura i la música estiguin a l'accés de tots els nens", ha afegit.  La candidata de C's per les comarques gironines ha fet campanya, aquest diumenge, a Figueres. "Hem pogut comprovar la importància de tot el patrimoni vinculat a Dalí", ha afirmat. El partit ha desgranat algunes propostes relacionades amb cultura i educació. Santo s'ha compromès a rebaixar l'IVA cultural del 21% actual fins al 10%. Per a la cap de llista gironina, és imprescindible per garantir que tothom hi pugui accedir. C's rebutja que l'elevat cost de les propostes culturals es converteixi en una barrera per a bona part de la ciutadania, que no van al teatre, al cinema o a un concert perquè "no s'ho poden permetre". "A la gent li agrada gaudir de la cultura, i rebaixant l'entrada podem fer que tothom hi tingui accés", ha afegit. A més, també ha situat com a prioritat en aquest àmbit que les arts estiguin presents a les escoles. "L'educació és molt important, i avui que és el Dia Mundial Contra el Treball Infantil, volem reivindicar la cultura i l'educació com els pilars per eliminar aquesta lacra", ha ressaltat Santo.

Summary: Santo (C's) promet rebaixar l'IVA cultural al 10%


A Catalunya, col·laboren 1,5 milions de persones entre voluntaris, socis i els qui fan aportacions econòmiques ACN Barcelona.-El nombre de persones que van fer donacions econòmiques a les entitats socials a Catalunya s’ha estancat des del 2013, segons ha advertit la Taula d’entitats del Tercer Sector Social de Catalunya. Així, l’any passat es van registrar 563.000 persones que van fer donacions. En total, al llarg de l’any passat van col·laborar-hi 1,5 milions de catalans, dels quals la resta van correspondre a 348.000 persones que van fer tasques de voluntariat i 559.000 socis. Precisament, el nombre de persones sòcies a les entitats ha augmentat progressivament en els darrers anys fins a situar-se en 146 de mitjana per entitat. Per contrarestar l’estancament del nombre de donants a les entitats socials, la Taula del Tercer Sector ha posat en marxa aquest dijous la campanya de comunicació ‘Quan ens necessites hi som’ que, durant dues setmanes, destacarà la tasca que fan les entitats i reclamarà més suport. En aquest sentit, convidarà a implicar-se més en l’esforç del tercer sector i vol destacar el gran “coixí social” que han estat durant els anys de crisi.   A Catalunya, col·laboren amb entitats socials un total d’1,5 milions de persones, mentre que a la resta de l’Estat hi ha 7,5 milions de ciutadans que contribueixen econòmicament amb diferents organitzacions amb les seves quotes de socis o donacions puntuals, el que representa, aproximadament, un 20% de la població, que contrasta amb el 49% de França o Suècia, amb un 69%. D’altra banda, el 59,2% de les persones voluntàries en entitats catalanes són dones i sis de cada deu voluntaris dediquen menys de cinc hores a col·laborar amb entitats. El grup més nombrós és el format per voluntariat esporàdic o de campanya, que suposa el 31,8% del total. El segon grup més important són les persones que tenen una dedicació constant però menys de cinc hores a la setmana, que representen el 31,1%. El terç restant es reparteix en altres franges de dedicació.

Summary: El nombre de donants a les entitats socials s’estanca des del 2013


El conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha defensat aquest dimarts al ministeri de Territori, Infraestructures, Transport i Turisme del Japó, la necessitat i "importància" de comptar amb un vol directe entre Tòquio i Barcelona. En una reunió amb representants del ministeri, el conseller ha recordat que actualment hi ha 190.000 viatgers anuals indirectes entre aquestes dues destinacions i s'ha compromès a enviar informació sobre els treballs que s'han fet per explorar aquesta connexió des del Comitè de Desenvolupament de Rutes Aèries. A la reunió, també ha explorat els objectius de cooperació entre l'autoritat portuària catalana i la japonesa.  La cita ha servit, segons la conselleria, per "compartir coneixements del sistema de gestió de les infraestructures". A més, Calvet ha remarcat que tant l'autoritat portuària catalana com la japonesa entenen la "importància estratègica" dels ports, especialment pel que fa als creuers, però també dels aeroports.  La reunió, que forma part de la missió empresarial del Port de Barcelona, ha estat amb l'assessor del viceministre per afers internacional, Eichiro Oishi, i també ha comptat amb la participació de la presidenta del Port, Mercè Conesa, i l'ambaixador espanyol al país nipó, Jorge Toledo.  El representant ministerial ha posat de relleu les bones relacions comercials entre Catalunya i el Japó. Catalunya compta, des de l’any 1988, amb una oficina comercial a Tòquio.

Summary: Calvet defensa al ministeri de Territori del Japó la "importància" de comptar amb un vol directe Barcelona-Tòquio


Un mosso ha resultat ferit de poca gravetat aquest diumenge al vespre en ser atropellat per una moto a l'AP-7 a l'altura de Gelida (Alt Penedès). Segons el Servei Català de trànsit, el sinistre ha passat al quilòmetre 177 en sentit Barcelona a les 19.55 hores quan el vehicle de dues rodes ha envestit l'agent. A conseqüència de l'impacte el mosso, de 47 anys, ha resultat ferit menys greu i els dos ocupants de la moto, un home de 65 anys i una dona de 61, han quedat ferits lleus. Fins al lloc s'hi han desplaçat tres ambulàncies del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) que han evacuat l'atropellat a l'Hospital de Bellvitge i els altres dos afectats a l'Hospital de Martorell. El sinistre ha obligat a tallar l'AP-7 en sentit sud durant més d'una hora, cosa que ha provocat retencions de fins a 16 quilòmetres en aquest punt.

Summary: Un mosso resulta ferit de poca gravetat en ser atropellat per una moto a l'AP-7 a Gelida


El diputat de la CUP Carles Riera ha assegurat aquest dimarts que l'any d'empresonament de Jordi Cuixart i Jordi Sànchez "demostra la naturalesa antidemocràtica de l'Estat".  "A cap altre país del nostre entorn polític es dona aquesta situació", ha assegurat abans de participar a la concentració, a Barcelona, que han convocat l'ANC i Òmnium Cultural sota el lema '1 any de vergonya, 1 any de dignitat; No ens aturarem!'. I la presó de dos dirigents independentistes socials demostra també, al seu parer, que "l'Estat només sap defensar les raons amb violència i repressió, davant d'això la violència i l'autodeterminació acabaran triomfant", ha afegit. De fet,  ha reivindicat exercir de forma efectiva l'autodeterminació per "acabar amb el cicle repressiu", una "amenaça repressiva" que Riera encara veu "vigent".  En declaracions als mitjans des de plaça de Catalunya, el diputat cupaire ha advertit també que no s'aturaran fins que aconsegueixin que els dirigents empresonats i els que són a l'estranger siguin a casa. I especialment s'ha referit a Sànchez i Cuixart, a qui ha traslladat un record "fraternal i solidari".

Summary: La CUP diu que l'empresonament de Sànchez i Cuixart "demostra la naturalesa antidemocràtica de l'Estat"


El candidat del PSC el 21-D, Miquel Iceta, ha situat el 2018 com l'any per iniciar la reforma de la Constitució espanyola però ha alertat que "portarà temps". Abans de participar en un acte a Rubí (Vallès Occidental) per celebrar el Dia de la Constitució, Iceta ha apuntat que l'any que ve se celebren els 40 anys de la carta magna del 1978 i que seria "magnífic any" per a la seva reforma Aquesta ha de permetre  actualitzar-la, posar-la al dia i respondre als "reptes" de la convivència i el model territorial. "Hem de revisar el que no funciona i incorporar coses que no estaven previstes en aquell moment", ha dit. D'altra banda, ha descartat repetir eleccions si hi ha dificultats per assolir un acord de governabilitat ja que ha dit que aquest és un procediment "excepcional" i que són els partits els que han de trobar la forma d'assolir un govern estable i "coherent".   Iceta ha participat en l'acte de Rubí per "celebrar els 39 anys més pròspers de la història d'Espanya" però a la vegada per manifestar la voluntat d'impulsar una reforma que l'actualitzi. Ha constatat que fins ara l'Estat no ha fet el procés d'adaptació que ha defensat que és necessària perquè "les normes i les lleis que duren són les que demostren capacitat d'adaptació".  Per a Iceta aquesta reforma ha d'abordar els drets socials, la reforma territorial i la millora del funcionament del sistema polític amb la legislació en matèria electoral perquè el sistema sigui "més proporcional".  "Ampli consens" Iceta ha dit que aquesta reforma requereix un "ampli consens" i ha demanat que ningú "doni per fet que totes les seves reivindicacions i posicions seran acollides". En el cas del PSC ha manifestat que estan "disposats a recollir idees i propostes que vinguin d'altres forces polítiques".  Ha alertat però que aquest serà un procés llarg i ha rebutjat fixar terminis ironitzant sobre l'"èxit" que ha tingut l'independentisme fent-ho "anant de desastre en desastre". Per contra, ha dit que la reforma de la Constitució requereix d'"honestedat i reconeixement de la realitat" i per això no ha fixat terminis amb l'objectiu d'assolir "com a mínim" el consens aconseguit el 1978.  Per últim, i en resposta a Cs, Iceta ha insistit que no farà president un independentista i ha afegit que tampoc donarà la vicepresidència a ERC. El socialista ha instat la líder de Cs Inés Arrimadas a donar arguments perquè la votin i no criticar a la resta. "No faré cap president independentista, pactarem amb qui ni sigui independentista ni immobilista", ha declarat.  Sobre pactes, ha dit que un escenari de repetició d'eleccions posaria de manifest les "mancances dels polítics" ja que els ciutadans voten per tal que aquests siguin capaços de conformar un govern. "No m'ho plantejo", ha conclòs.

Summary: Iceta situa l'inici de la reforma de la Constitució en el 2018 però alerta que "portarà temps"


La directora de l'escola Rosa Campà de Montferrer i Castellbò (Alt Urgell), Maria Rodríguez, ha presentat aquest dijous davant dels jutjats de La Seu d'Urgell una querella criminal contra el director dels Serveis Territorials d'Ensenyament a Lleida, Miquel Àngel Cullerés, i dos inspectors d'aquest departament pels presumptes delictes d'assetjament laboral i coaccions en l'àmbit funcionarial. D'aquesta manera, pretén denunciar suposades calúmnies que algunes veus haurien difós sobre la seva persona en els darrers mesos i que tindrien a veure amb la sospita que hauria comès irregularitats en l'exercici de la seva feina. Des de la conselleria es va obrir una investigació el passat 18 de juliol que s'ha resolt, fa aproximadament un mes, amb una falta lleu "per haver signat un document sense tenir competències per fer-ho", segons ha dit l'advocat de la directora, Pau Simarro, que creu que tot plegat ha estat una "excusa" per fer pressió a la docent i intentar que dimiteixi. La querella presentada aquest dijous arriba després que, des del passat mes de març, la directora del centre s'hagi sentit assetjada, segons Simarro, per, entre d'altres, alguns professors que "estan disconformes amb el nou projecte educatiu" que es va posar en marxa ara fa dos anys i que va ser aprovat pel Departament d'Ensenyament. En aquest sentit, el lletrat creu que "el que els hi sap greu és que l'escola estigui funcionant correctament i generi èxit" perquè, assegura, arran del canvi de línia pedagògica s'han gairebé duplicat el nombre d'alumnes, arribant-ne a la vuitantena. Simarro ha explicat que l'objectiu de la querella és el d'aclarir el conflicte que arrossega el centre des de fa nou mesos, que va comportar una inspecció el passat mes d'abril i pel qual l'AMPA de l'escola es va manifestar el 30 de maig per demanar explicacions a Ensenyament sobre la situació i en defensa de l'actual projecte educatiu.

Summary: La directora de l'escola de Montferrer i Castellbò denuncia Ensenyament per un presumpte delicte d'assetjament


Les inversions en el sector de la biomedicina a Catalunya van assolir la xifra de 153,1 milions d'euros el 2016, segons l''Estudi sobre la inversió en biomedicina a Catalunya 2017: Èxits i reptes de futur' elaborat per l'associació d'empreses CataloniaBio, en col·laboració amb la firma de serveis professionals EY. És el primer cop que s'elabora aquest informe i es quantifica la inversió privada que atreu el sector. L'estudi ha recollit dades de 200 empreses biomèdiques. Durant el 2016, les companyies analitzades van realitzar 50 operacions de finançament i segons l'estudi, un 82% del capital d'aquestes empreses està en mans d'inversors catalans. "És una inversió que es retroalimenta", ha explicat a la presentació de l'informe al Cercle d'Economia el president de Catalonia Bio, Ignasi Biosca, ja que el 78% de la inversió que fan aquestes empreses en R+D es queda a Catalunya.

Summary: El sector de la biomedicina a Catalunya va atreure 153,1 milions d'euros en inversions durant el 2016


La mesura suposarà una mesura de 226 MEUR ACN Barcelona.-El Govern ha aprovat aquest dimarts el decret llei per fer efectiu l'increment de l'1,95% del salari dels treballadors públics de la Generalitat acordat amb CCOO i UGT en el Marc de la Mesa General de Negociació dels Empleats Públics de l’Administració de la Generalitat (MEPAG). La proposta del Govern elevava un 0,20% el màxim permès l'increment retributiu als treballadors, fixat en l'1,75% per la Llei de pressupostos generals de l'Estat. Segons es va acordar amb els sindicats, aquest 0,20% també es destinarà a increment retributiu lineal amb caràcter general. L'augment serà proporcional, de manera que els llocs de treball tenen una retribució inferior tindran un augment proporcionalment superior als que tenen retribucions més altes. En xifres, l'augment de l'1,95% suposarà una despesa de 226 MEUR. El Govern ha justificat que la mesura s'aprovi per decret llei per la situació de pròrroga pressupostària i per la voluntat del Govern d'aplicar de manera immediata les millores en les condicions laborals i retributives dels empleats públics. D'altra banda, el decret llei aprovat aquest dimarts també inclou el cobrament del 100% de les retribucions des del primer dia per incapacitat temporal. Això vol dir que cobraran tot el sou en cas d'estar de baixa, en tots els supòsits i des del primer dia, retornant així a la situació del 2012, abans de l’aplicació de la llei estatal de mesures per garantir l’estabilitat pressupostària i de foment de la competitivitat.

Summary: El Govern aprova el decret llei per fer efectiu l'increment salarial de l'1,95% dels treballadors públics


L'església de Sant Pere de Rosselló (Segrià) ha tornat a acollir aquest dijous al vespre una missa després d'estar més de dos anys tancada al culte arran de l'esfondrament del campanar el 29 de gener del 2016. Una cerimònia religiosa oficiada pel bisbe de Lleida, Salvador Giménez, ha servit per oficialitzar la reobertura de l'església als fidels un cop finalitzada la reconstrucció i rehabilitació de la coberta i de part de la façana, obres que s'han dut a terme en una primera fase amb l'objectiu que el temple pogués acollir de nou actes religiosos. En les darreres setmanes s'ha enllestit la instal·lació del gas i la llum i els treballs de pintat de l'interior de l'església, per tal que s'hi puguin celebrar comunions a partir de diumenge. Restarà pendent la reconstrucció del campanar, actuació pressupostada en uns 270.000 euros i prevista per a una segona fase, encara sense finançament ni calendari. El bisbe de Lleida, Salvador Giménez, ha oficiat aquest dijous la primera missa que acull l'església de Rosselló, més de dos anys després del seu tancament arran de l'esfondrament del campanar a finals de gener del 2016. La cerimònia ha aplegat un centenar de persones, la majoria veïnes de la localitat però també de poblacions properes, que han valorat positivament poder tornar a disposar del temple per a la celebració d'actes religiosos.  Durant la missa, el bisbe ha destacat la importància que, finalment, el temple pugui tornar a acollir cerimònies religioses. Així mateix, Giménez Valls ha reconegut que el manteniment i rehabilitació de temples lleidatans i del seu patrimoni correspon al Bisbat però ha aprofitat el seu discurs per reclamar la implicació de les resta d'administracions del territori en el finançament d'aquestes actuacions.      Abans de l'acte litúrgic, l'alcalde de Rosselló, Josep Abad, s'ha mostrat satisfet per la reobertura de l'església de Sant Pere i ha agraït la col·laboració del Bisbat de Lleida, de la Diputació de Lleida i del Departament de Cultura en el finançament de la reconstrucció de la coberta i de la façana del temple, conjuntament amb l'Ajuntament.  Abad també s'ha mostrat convençut que la reconstrucció del campanar, prevista per a una segona fase i pressupostada en uns 270.000 euros, també es podrà acabar duent a terme amb la implicació de les mateixes institucions. De moment, encara no hi ha calendari ni el finançament necessari per tirar-la endavant. L'objectiu és que pugui començar "al més aviat possible" i, per això, "ara començarem a posar el fil a l'agulla", ha dit l'alcalde, tot i reconèixer que el fet que no hi hagi un Govern a Catalunya no ajuda en aquest sentit.      Les obres de la primera fase de reconstrucció de l'església de Rosselló han suposat una inversió d'uns 170.000 euros, que han finançat a parts iguals Bisbat, Cultura i Diputació. Els treballs van començar el setembre del 2017 i van consistir en recobrir la part enfonsada i construir la base del campanar per accedir al cor. Prèviament, es va haver de dur a terme feines de desenrunament i consolidació de l'estructura del temple, de les quals es va fer càrrec el consitori. Un cop reparada la coberta ha estat necessari instal·lar el terra i pintar l'interior del temple perquè es pogués utilitzar de nou, uns treballs que no estaven inclosos inicialment en el pressupost inicial i que, de moment, ha assumit l'Ajuntament malgrat que buscarà el finançament per pagar-los. Això va fer retardar la reobertura de l'església al culte, prevista inicialment per a les festes de Nadal. Finalment, no ha estat possible fins aquest dijous, fet que permetrà que el temple pugui acollir comunions durant les pròximes setmanes.   Esfondrament del campanar de l'església de Rosselló El campanar de l'església de Sant Pere de Rosselló es va esfondrar el 29 de gener del 2016 quan passaven quinze minuts de les onze del matí. No hi va haver ferits ni persones atrapades perquè l'Ajuntament havia desallotjat l'edifici del costat i havia acordonat la zona en detectar que havia caigut una llosa de ''dimensions considerables'' que havia aixecat totes les alarmes. L'esfondrament el va gravar en vídeo un veí del municipi i les imatges van arribar a tot arreu a través d'internet. Tres setmanes abans, tècnics municipals havien observat una esquerda al campanar de grans dimensions i van traslladar al Bisbat de Lleida la seva ''preocupació i alarma'' perquè havia sorgit ''d'un dia per l'altre''. Des d'aleshores, el bisbat havia fet un seguiment i havia enviat enginyers per analitzar l'esquerda i adoptar mesures al respecte, però es va arribar tard. L'església de Sant Pere de Rosselló -declarada Bé Cultural d'Interès Local (BCIL)- es va construir entre els anys 1756 i 1760, és propietat del Bisbat de Lleida i s'hi havien fet manteniments de forma esporàdica. El darrer va consistir en una rehabilitació de la façana. S'hi feien celebracions religioses entre setmana i també al cap de setmana. Des de l'enfonsament del campanar, les celebracions s'han dut a terme en un local pròxim. Durant aquests prop de dos anys i mig en què l'església ha estat tancada al culte, les misses s'ha celebrat a la casa on viu el rector, situada al costat mateix de l'església, mentre per a actes més multitudinaris com ara comunions es muntava una carpa a la plaça que hi ha davant del temple. Ara, ja es podran fer de nou a la reconstruïda església de Sant Pere.  Altres esglésies lleidatanes tancades per deficiències estructurals  Cal tenir en compte que la de Rosselló no ha estat l'única església lleidatana que ha hagut de tancar les seves portes al culte en els darrers anys per problemes estructurals, en molts casos per falta de manteniment. Altres casos són el de les esglésies d'Almenar (Segrià) i la Granja d'Escarp (Segrià) i, més darrerament, la d'Algerri (Noguera).

Summary: L'església de Rosselló acull la primera missa després de l'esfondrament del campanar el gener del 2016


La líder del Front Nacional, Marine Le Pen, ha admès aquest diumenge la derrota a les eleccions presidencials franceses, i ha apostat per impulsar una “transformació profunda” del seu partit. En un discurs davant de la militància, Le Pen ha dit que el partit ha de canviar per “estar a l’alçada de l’oportunitat històrica” que, des del seu punt de vista, li ofereixen “els francesos”. La líder d’extrema dreta ha remarcat que en un “resultat històric i massiu, els francesos han fet de l’aliança dels patriotes la primera força de l’oposició”. Segons ella, la primera volta va acabar amb “els partits antics”, el socialista i el republicà, i aquesta segona volta ha creat una nova distinció entre “patriotes i mundialistes”.  Le Pen, que ha trucat a Macron per felicitar-lo, ha obtingut un 34% dels vots als comicis.

Summary: Le Pen aposta per fer una “transformació profunda” del Front Nacional arran de la derrota


Un home de 42 anys veí d'Alcarràs va morir ofegat aquest dissabte al vespre després de caure accidentalment al canal del costat del Segre al seu pas per aquesta població del Segrià. Segons han explicat els Mossos d'Esquadra, cap a dos quarts de nou la víctima passejava amb la seva família per la zona del polígon El Revés quan va relliscar i es va precipitar a l'aigua. L'home, de nacionalitat romanesa, no sabia nedar i no va poder sortir del canal. Quan van arribar els serveis d'emergències ja no van poder fer res per salvar-li la vida. Els Bombers informen que l'avís de l'accident es va rebre a les 20.40 hores i es van activar set dotacions terrestres i el Grup d'Actuacions Especials (GRAE) Subaquàtic. Malgrat que tot indica que la mort va ser accidenta, els Mossos han obert una investigació per esclarir-ne les causes.

Summary: Un home de 42 anys mor ofegat en caure accidentalment al canal del Segre a Alcarràs


Els Tècnics del Ministeri d'Hisenda (Gestha) han demanat aquest dimecres a l'Agència Tributària que obri una investigació sobre el fiscal en cap Anticorrupció, Manuel Moix, i els seus germans per verificar si realment la societat familiar Duchesse Financial Overseas radicada a Panamà és una empresa per eludir el pagament de 90.000 euros en impostos, segons va reconèixer el propi fiscal. Aquesta societat, heretada per Moix i els seus tres germans després de la mort del seu pare el 2011, és propietària d'un xalet a la localitat madrilenya de Collado Villalba, per la qual cosa, segons Gestha, aquesta investigació haurà de dilucidar si procedeix aixecar el vel societari perquè aflorin els veritables i últims propietaris d'aquesta casa. En aquest sentit, Gestha apunta que la Llei del mercat de valors, concretament l'article 108 de la normativa vigent fins al 13 de novembre de 2015 i l'article 314 del text refós de la llei vigent des d'aquesta data, "determina que els germans Moix podrien haver actuat, excepte que les proves indiquin el contrari, amb suposat ànim d'elusió del pagament de l'impost corresponent a la transmissió de béns immobles quan van adquirir el control de la societat panamenya, l'actiu del qual està format en almenys un 50% per immobles radicats a Espanya, que no està afecte a activitats empresarials o professionals. També Gestha ha reclamat a l'Agència Tributària que informi públicament si va detectar alguna irregularitat fiscal en aquesta família i quina decisió es va prendre sobre aquest tema després de la presentació dels models 720 de béns i drets a l'estranger el 2013 i, especialment, després de la posada a terme al primer semestre de 2016 de la nova eina informàtica per al control de patrimonis i rendes amb la informació d'aquest model 720.

Summary: Gestha demana a l'Agència Tributària que obri una investigació al fiscal en cap Anticorrupció


El president d'Endesa, Borja Prado, ha introduït el conflicte polític català en el seu discurs davant els assistents a la junta general d'accionistes. Prado ha reconegut que ''l'horitzó polític continua afectat per la complexa situació que es viu a Catalunya''. El president ha manifestat que ''la situació que s'ha arribat suposa una amenaça i una bretxa en la convivència tan extraordinària que requereix, per part de tots els líders polítics, una saviesa, una determinació i una habilitat per aconseguir consensos, igualment extraordinàries''. El president d'Endesa ha anunciat davant els accionistes que aquest 2018, la companyia distribuirà un dividend d'1,38 euros per acció, un 4% més que el repartit l'any passat.

Summary: El president d'Endesa demana ''saviesa'' i ''habilitat per aconseguir consensos'' per resoldre el conflicte de Catalunya


La reforma de la residència de gent gran que hi ha a l'antic hospital Sant Jaume d'Olot costarà 3 milions d'euros (MEUR) i es farà per fases. A finals d'aquest any, està previst que comenci la primera part, amb una nova cuina, la reforma de l'entrada principal i tota la primera planta. Les obres volen "dignificar" un espai amb 65 places ubicades en un edifici de fa més de 700 anys. La consellera d'Afers Socials, Dolors Bassa, ha visitat les instal·lacions i ha anunciat destinar-hi per aquest any 180.000 euros a través de l'ajut a projectes d'obra social que les fundacions de les antigues caixes d'estalvi promouen de forma anual. A banda de millorar l'espai, el projecte inclou un canvi de model d'atenció, pioner a Catalunya, per tal que l'usuari se senti com a casa podent escollir el menú o l'hora d'aixecar-se. L'edifici de l'antic hospital Sant Jaume d'Olot, on actualment hi ha la residència de gent gran, té més de 700 anys i ha quedat obsolet. És per això que la Fundació Antic Hospital Sant Jaume d'Olot, que és qui la gestiona,  han decidit impulsar uns treballs de rehabilitació. Amb el suport de l'Ajuntament, també s'aprofitarà per implantar un nou model d'atenció.   Les obres tenen  un cost de 3 MEUR i està previst que comencin a finals d'any amb la idea de repartir-les en tres fases. La primera, que tindrà un cost d'uns 500.000 euros, consistirà en construir una cuina nova, millorar l'entrada principal de l'edifici i reformar tota la primera planta, on hi havia hagut les consultes externes. En aquest últim espai, hi haurà un total de 17 llits. També hi haurà una terrassa que s'està acabant de construir al primer pis.  Les altres dues fases consistiran bàsicament en reformar la segona planta –on hi havia hagut a zona de rehabilitació de l'antic hospital-, on hi aniran la resta de llits. Pel que fa a la tercera i quarta planta, aquestes quedaran pendents de reformar i serà un espai que es reservarà per a una possible ampliació si és que en un futur es creu necessari i que permetria arribar a un total de cent places.  Un model d'atenció pioner La rehabilitació no comportarà una ampliació del nombre de places i s'aposta pel model d'Atenció Continuada de les Persones (ACP), pioner a Catalunya. La idea és que la residència passarà a tenir quatre unitats de convivència d'uns 15 usuaris per a cadascuna. El que es farà serà eliminar espais de grans dimensions, com ara el menjador comunitari, per oferir un ambient més quotidià alhora que es canviarà la manera d'atendre l'usuari. Segons ha explicat el regidor d'Olot i director general de Sumar, Estanis Vayreda, el que s'intenta és que "visquin com ho feien a casa" de manera que se'ls permetrà prendre decisions en el seu dia a dia, com ara l'hora que es volen aixecar, les activitats o el menú. Precisament aquest nou concepte d'atenció és el que ha fet que el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies hi hagi volgut donar suport. En una visita a les instal·lacions, la consellera Dolors Bassa ha afirmat que aquest és un "projecte primordial de país perquè se centre en les persones". També ha dit que les obres permetran "dignificar" l'estada de les persones amb la millora d'un espai com aquest, amb més de set segles d'història.  El finançament de l'obra La consellera ha anunciat que aquest 2016 es destinaran 180.000 euros procedents de la convocatòria anual de projectes d'obra social que promouen les fundacions hereves de les antigues caixes d'estalvi. I s'ha compromès a destinar-hi més recursos fins a l'any 2018 amb aquesta mateixa fórmula.  Per la seva banda, l'alcalde de la ciutat, Josep Maria Corominas, ha detallat que la idea és poder cobrir amb aquests ajuts la meitat del cost total i que la resta de diners -1,5 milions d'euros- s'assumiran a través de la fundació que gestiona la residència. També ha apuntat la possibilitat que el consistori pugui demanar un préstec, tenint en compte que també forma part del patronat de la fundació.    Actualment, la Residència Sant Jaume té un conveni de col·laboració amb el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies per mitjà del qual compta amb 39 places col·laboradores i 12 places amb prestació vinculada de les 65 que hi ha en total. Durant el 2015, el departament va transferir prop de 552.000 euros en aquests dos capítols. Properament, està previst que el centre pugui ampliar les places col·laboradores però encara no se sap quantes perquè estan pendents de la resolució. Des de la fundació, calculen que seran unes quatre o cinc.  Aquest divendres, la consellera ha participat a les VI Jornades d’Artteràpia en Salut, Educació i Comunitat organitzades per l'Associació Arrteràpia d’Olot. També s’ha reunit amb l’alcalde d’Olot, Josep Maria Corominas, i el president del Consell Comarcal de la Garrotxa, Joan Espona, a la Fundació d'Estudis Superiors d’Olot per conèixer les mesures de promoció econòmica i de l’ocupació que s’estan duent a terme a nivell municipal i comarcal. Finalment, Bassa ha visitat el Consorci d'Acció Social de la Garrotxa.

Summary: La reforma de la residència de gent gran a l'antic hospital d'Olot començarà a finals d'any i costarà 3 MEUR


La Comissió de Territori del Parlament ha encarregat al Govern que estudiï si pot paralitzar els projectes d'urbanització de Cala Morisca a Tossa de Mar (Selva), Sa Guarda de Cadaqués (Alt Empordà), Aiguaxelida de Tamariu (Baix Empordà) i els Jardins de Sa Riera de Begur (Baix Empordà). El grup de Catalunya en Comú Podem ha presentat aquestes propostes de resolució, que han estat lleugerament modificades pels grups de JxCat i ERC. Originalment es demanava que la Generalitat parés els projectes, però els dos grups polítics han demanat "respecte institucional" als municipis, que són qui han de donar o denegar la llicència d'obres.  A més, la Comissió també ha aprovat la ponència de 59 persones dins del projecte de Llei d'Ordenació del Litoral.

Summary: El Parlament insta el Govern a intentar aturar els projectes de Sa Guarda, Aiguaxelida, Cala Morisca i Sa Riera


Integren la llista set alcaldes: Batet, Candini, Fonollosa, Castells, Saldoni, Soler i Guinó ACN Barcelona.-Marta Pascal i David Bonvehí han registrat aquest dimecres una candidatura a la direcció del PDC farcida d'alcaldes per "reconnectar" amb la societat. En concret, integren la seva llista set alcaldes: el de Valls, Albert Batet; la de Calella de Mar, Montserrat Candini; l'alcalde de Martorell, Xavier Fonollosa; el d'Igualada, Marc Castells; l'alcalde de Deltebre, Lluís Soler; el de Sallent, David Saldoni, i  l'alcalde de Besalú, Lluís Guinó. A més, també forma part de la candidatura Vanessa Farré, de Barcelona, Dolors Tella, regidora de Sidamon, i Elsa Artadi, actualment directora general de Coordinació Interdepartamental del Govern. Aquesta llista incorpora quatre incompatibilitats: la de la mateixa Artadi i la dels alcaldes de Valls, Calella i Besalú, que també són diputats.

Summary: Pascal i Bonvehí registren una candidatura farcida d'alcaldes per "reconnectar" amb la societat


La compravenda de pisos a Catalunya a l'agost ha sumat 6.883 operacions immobiliàries, cosa que suposa el 3,15% menys que les registrades el mateix mes de l'any passat, segons les dades facilitades per l'Institut Nacional d'Estadística (INE). Mentre que a Catalunya el mercat immobiliari a l'agost va donar signes d'esgotament, en el conjunt de l'estat espanyol, on la recuperació va començar més tard, es van fer 44.637 operacions de compravenda, el 7,36% més que a l'agost del 2017. A Catalunya, els mercats de Barcelona i Girona han registrat a l'agost taxes anuals negatives de compravenda de pisos, el -5,74% i el -7,54%, respectivament, mentre que les demarcacions de Lleida i Tarragona han crescut el 29,6% i el 5,1%, respectivament.  Les xifres facilitades per l'INE indiquen que a Catalunya a l'agost es van fer 6.883 operacions de compravenda de pisos, amb una caiguda del 3,15% en relació amb l'agost del 2017. Des que va començar a l'any i fins el mes d'agost, a Catalunya s'han registrat tres mesos de decreixement interanuals en la venda de pisos, al març, al maig i a l'agost.  Les operacions protagonitzades per la compravenda de pisos de segona mà són les més rellevants en l'estadística de l'INE. Així, de les 6.883 operacions que es van realitzar a l'agost a Catalunya, 5.912 compravendes, el 85,89% del total, les van protagonitzar els pisos vells, mentre que 971 operacions van correspondre a pisos nous, el 14,11% del total. La venda de pisos nous va créixer el 0,31% mentre que els de segona mà van caure el -3,70%. Estat espanyol A l'estat espanyol, el nombre d'operacions de compravenda a l'agost van sumar 44.637 expedients, cosa que va suposar el 7,4% més que el mateix mes de l'any passat. A l'Estat, les xifres d'aquest mes d'agost són les més gran que s'han registrat en aquest mes des de l'any 2007.  Els pisos de segona mà també agafen protagonisme entre les operacions de compravenda a l'estat espanyol. De les 44.637 operacions immobiliàries que es van fer a l'agost, 36.462 corresponien a pisos de segona mà, el 81,69% del total, mentre que els pisos nous només van ser 8.175 operacions, el 18,31% del total. En relació amb l'agost de l'any passat, la compravenda de pisos vells va créixer el 6,86% i els pisos nous el 9,63%.  Barcelona A Barcelona, el nombre d'operacions de compravenda de pisos a l'agost es va situar en 4.645 expedients, el 5,74% menys que a l'agost del 2017.  De les 4.645 operacions de compravenda de pisos a la demarcació de Barcelona, 601 van correspondre a pisos nous, el 12,94% del total, i amb decreixement del 3,38% en relació amb l'agost del 2017. El nombre de pisos vells venuts a Barcelona a l'agost va sumar 4.044 unitats, el 87,06% del total i amb una disminució del 6% del nombre d'operacions en relació amb l'agost del 2017.  Girona A Girona, el nombre d'operacions de compravenda de pisos a l'agost es va situar en 895 expedients, cosa que va suposar recular el 7,54% en relació amb l'agost de l'any passat.  De les 895 operacions de compravenda de pisos que es van registrar a l'agost a la demarcació de Girona, 134 van correspondre a pisos nous, el 14,97% del total i amb una disminució del 31,98% en relació amb el mateix mes de l'any passat. El nombre de pisos vells venuts a Girona a l'agost va sumar 761 unitats, el 85,03% del total de les operacions realitzades en aquest demarcació i amb un decreixement e l'1,30% en relació amb l'agost del 2017.  Lleida A Lleida, el nombre d'operacions de compravenda de pisos a l'agost es va situar en 372 expedients, el 29,62% més que a l'agost de l'any passat. Les comarques de Lleida registren les millors xifres en un mes d'agost des de l'agost del 2010 (386).  De les 372 operacions de compravenda de pisos que es van registrar a l'agost a la demarcació de Lleida, 98 corresponen a pisos nous, el 26,34% del total i amb un creixement espectacular del 122,73%, més del doble en relació amb el mateix més de l'any passat. El nombre de pisos vells venuts a Lleida a l'agost va sumar 274 unitats, el 73,66% del total i amb creixement del 12,76% en relació amb l'agost del 2017.  Tarragona Finalment, a Tarragona, el nombre d'operacions de compravenda de pisos a l'agost es va situar en 971 expedients, el 5,09% més que a l'agost de l'any passat.  De les 971 operacions de compravenda de pisos que es van registrar a l'agost a la demarcació de Tarragona, 138 corresponen a pisos nous, el 14,21% del total i amb un fort creixement del 31,43%. El nombre de pisos vells venuts a Tarragona a l'agost va sumar 833 unitats, el 85,79% del total i amb creixement de l'1,71% en relació amb l'agost del 2017.

Summary: La compravenda de pisos cau el 3% a l'agost


Un endeutament molt elevat de deute comercial, acompanyat d’un retard en el pagament a proveïdors de les administracions públiques, ‘’pot ocasionar conseqüències negatives sobre les empreses’’ i inclús ‘’posar en perill la seva viabilitat’’, segons l’estudi ‘Anàlisi de l’evolució recent del deute comercial de les Administracions Públiques espanyoles’ publicat per el Banc d’Espanya. L’autora de l’estudi, Mar Delgado, recorda que el Fons de Finançament de Pagament a Proveïdors (FFPP) ha ajudat sobretot a les autonomies i ajuntaments a complir amb el termini de pagament fixat en 30 dies. Amb xifres del setembre d’aquest any només 8 autonomies estaven per sota d’aquest termini. En el cas de Catalunya, la Generalitat el superava de 18 dies.  Delgado recorda que el govern espanyol, coneixedor d’aquest risc, va posar en marxa el març del 2012 el Fons de Finançament de Pagament a Proveïdors (FFPP) amb una dotació inicial de 35.000 milions d’euros en deute bancària garantida per l’Estat per fer front a l’endeutament comercial de proveïdors de les comunitats autònomes i ajuntaments.  En l’estudi del Banc d’Espanya, ‘Anàlisi de l’evolució recent del deute comercial de les Administracions Públiques espanyoles’, l’autora Mar Delgado Téllez afirma que ‘’el retard substancial en els pagaments (de les administracions públiques) va suposar que algunes empreses haguessin de buscar fonts alternatives de finançament en un moments de dificultats generalitzades d’accés al crèdit bancari, cosa que va poder afectar a les seves decisions d’inversió i ocupació, e inclús, en alguns casos, posar el perill la seva viabilitat’’.  La creació del Fons de Finançament de Pagament a Proveïdors (FFPP) va ajudar a reduir aquest endeutament i a reduir també els terminis de pagament de factures contra les autonomies i els ajuntaments.  En l’estudi es recorda l’enquesta anual realitzada per la consultora Intrum. Segons el resultat de l’enquesta, fins el 2014 el període de mitjana de pagament de les administracions públiques va ser de 124 dies de retard sobre el límit legal de 30 dies. Aquest termini s’ha moderat en el últims anys fins arribar a reduir-se el 2018 fins els 26 dies de més sobre el termini legal.  En el cas de les autonomies, aquest termini també ha disminuït ‘’significativament’’ passant des del seu màxim del novembre del 2015, amb més de 60 dies sobre el termini legal de 30 dies, fins a una mitjana de 9 dies sobre el límit, en xifres de setembre de 2018.  Tot i això, la realitat de cada autonomia és molt diversa. Així, a setembre d’aquest any només 8 autonomies complien o estaven per sota del termini de pagament de 30 dies i la resta de comunitats autònomes la superaven. En el cas concret de Catalunya, el termini de pagament a proveïdors el setembre d’aquest any es situava en 18 dies per sobre del límit legal.  En termes absoluts, l’endeutament de les comunitat autònomes s’ha reduït de manera substancial després ‘’d’un considerable esforç’’. El màxim d’endeutament de les comunitats autònomes es va situar el novembre del 2015, amb un valor equivalent a l’1,2% del PIB espanyol. El setembre d’aquesta any, aquest percentatge estava situat en només el 0,3% del PIB.

Summary: El retard de pagament a proveïdors del sector públic posa en risc la ‘’viabilitat’’ de les pimes, segons el Banc d’Espanya


Dues persones han quedat ferides de poca gravetat en una topada per envestida entre dos cotxes a la N-340 a Vila-seca. Un dels dos vehicles ha quedat bolcat i ha calgut l'actuació dels Bombers, que l'han recol·locat amb cabrestant i han assistit els dos ocupants de l'interior. Després d'obrir els accessos laterals per extreure els atrapats de forma reglada, s'ha traslladat els dos ferits a l'Hospital Santa Tecla de Tarragona. El xoc ha estat a les 17.20 hores d'aquest diumenge, al punt quilomètric 1.155. Hi han treballat tres patrulles dels Mossos, tres dels Bombers i tres unitats del SEM.

Summary: Dos ferits de poca gravetat en un xoc entre dos cotxes a la N-340 a Vila-seca


El jutge de l'Audiència Nacional Santiago Pedraz ha ordenat l'ingrés a presó provisional sense fiança de Mostafa B.B., un dels dos detinguts aquests dimecres a Mataró durant una operació contra el terrorisme jihadista. L'home està acusat d'un presumpte delicte d'integració a banda terrorista i se'l considerava un "agent actiu de radicalització" que realitzava tasques d'adoctrinament i captació de futurs terroristes, tant a Mataró, com a Barcelona i Tarragona. L'home, segons descriu el jutge, duia a terme aquesta acció des de la perruqueria que regentava i també amb xerrades que organitzava a domicilis particulars. De fet, l'altre investigat i també detingut durant l'operatiu de dimecres a la capital del Maresme, Omar K., seria un dels 'nous' jihadistes als que va "captar i adoctrinar". La interlocutòria judicial també descriu que Mostafa B.B. mantenia contacte amb altres cèl·lules jihadistes amb l'objectiu d'enviar combatents a Síria i disposava de fins a deu telèfons mòbils per evitar ser descobert. A més, l'altre investigat, va ratificar davant el jutge que tant ell com la seva família van intentar ser "radicalitzats" per part de Mostafa B.B.

Summary: L'Audiència Nacional ordena presó sense fiança per a un dels detinguts a Mataró acusat de captar futurs jihadistes


La interventora de l'Ajuntament de Figueres ha informat negativament sobre l'acord municipal per augmentar el sou al personal de la Guàrdia Urbana, el del servei de neteja i als treballadors amb sous més baixos. La funcionària recorda que l'any 2012 es va aprovar la catalogació de llocs de treball però que es va suspendre en termes econòmics, en aplicació de la Llei d'Estabilitat Pressupostària. Segons diu a l'informe, el que pretén ara el consistori és aplicar-la parcialment a determinats col·lectius i través de complements específics sense que s'hagin justificat correctament. També alerta que per fer-hi front, en el cas de la policia, l'Ajuntament preveu un estalvi "tant en volum com en preu" de les hores extra que "no queda prou justificat". A més, diu que l'aplicació parcial de la catalogació topa directament amb "el principi d'igualtat" de la Constitució perquè no s'implementaria a tot el personal i que no poden assumir-ho econòmicament. L'equip de govern va arribar a aquest acord amb els treballadors el mes de setembre arran de les protestes de la Guàrdia Urbana (que va deixar de fer hores extra), a les que es van sumar altres col·lectius de treballadors que reivindicaven que s'apliqués la catalogació de llocs de treball aprovada l'any 2012. El document, però, va quedar en suspens aquell mateix any en aplicació de la Llei d'Estabilitat Pressupostària, que impedia que es pogués fer efectiu.  A la pràctica, el document suposa un augment de sou per a la policia, per al personal del servei de neteja i els treballadors amb sous més baixos. Segons la interventora, el que preveu l'acord és incrementar el sou d'aquests col·lectiu a través de l'aplicació parcial d'aquesta catalogació via complements específics sense que s'hagi acreditat suficientment que els llocs de feina d'aquest personal hagin canviat o se'ls hagin atribuït noves funcions.  En aquest sentit, diu que per fer una modificació del complement específic, cal una "valoració del mateix en atenció a la seva especial dificultat tècnica, dedicació, incompatibilitat, responsabilitat, perillositat o penositat". Tot plegat, afegeix, "sense que sigui possible un increment amb una quantia a tant alçat que no incorpori el corresponent estudi per a la seva quantificació i amb criteris objectius".  En el mateix sentit, es pronuncia la secretària municipal. La funcionària diu que cal que s'acrediti que hi ha hagut un canvi substancial en les funcions del personal per aplicar el complement i que només d'aquesta manera podrà informar "favorablement" de l'acord.  A més, la interventora diu que en el cas de la Guàrdia Urbana i per no incrementar el capítol 1 del pressupost, l'acord "preveu un estalvi tant en volum com en hores extraordinàries" per fer front als 429.083 euros que suposaria l'augment. Un extrem que, segons la funcionària, "no queda prou justificat".  D'altra banda, remarca que l'aplicació parcial de la catalogació de llocs de treball suspesa topa directament amb el principi d'igualtat de la Constitució espanyola, "respecte de la resta de treballadors, atès que únicament es planteja l'aplicació parcial (del 48,35% fins arribar en exercicis següents al 100% previst a la catalogació de 2012) per a un col·lectiu determinat".  La interventora alerta que per poder aplicar els increments cal "l'existència de crèdit adequat i suficient" perquè no estan previstos al pressupost municipal i, a més, "la partida corresponent a gratificacions actualment està en saldo negatiu".  Malgrat això, diu que el que sí seria possible és que "l'increment de les retribucions previstes no tinguin impacte en un únic pressupost, sinó que s'executin en diferents anualitats, respectant els límits previstes a la Llei de Pressupostos Generals de l'Estat de cada any".  L'ordre del dia del ple d'aquest dijous inclou la ratificació dels acords presos amb els treballadors. L'equip de govern en minoria, però, necessita el suport d'altres grups per tirar-ho endavant. Davant la possibilitat que no prosperin, la Junta de Personal i el Comitè d'empresa de l'ajuntament han convocat tots els grups per abordar-ho.  Mig milió d'euros en factures del dipòsit D'altra banda, el ple també a donar el vistiplau a una modificació de crèdit per fer front a un deute de 500.573,37 euros amb l'empresa que s'encarrega de la recollida i dipòsit de cotxes abandonats. L'import es finançarà a través del romanent de tresoreria. Correspondrien a factures d'entre el 2012 i el 2017 per aquest servei de Transgruas Font. El contracte amb l'empresa es va signar l'any 2012 i establia que l'Ajuntament podia deixar els cotxes al dipòsit de manera gratuïta durant cinc mesos i mig però que, després, havia d'abonar 5 euros per dia en el cas dels cotxes, 6 per a furgonetes, 15 per a camions i 2 per a les motos.

Summary: La interventora de l'Ajuntament de Figueres informa negativament sobre l'acord per augmentar el sou dels treballadors


Una dona ha mort aquest migdia per coronavirus a la residència Prat de Tona. A més, segons ha confirmat l'ACN, hi ha entre 10 i 15 usuaris aïllats per la covid-19. Ara, la Generalitat es planteja intervenir l'equipament per la manca de personal i perquè es troba en "una situació límit". Aquest dimecres, Afers Socials ha fet una inspecció i ara s'està a l'espera que arribi l'informe que ha de determinar quina intervenció s'hi farà, que podria ser en forma de material i de personal que reforci la plantilla. L'equip assistencial està format per 36 professionals que tenen cura d'una cinquantena de residents, però el brot de coronavirus ha fet que la majoria estigui confinat a casa seva. L'Ajuntament ha fet una crida per demanar voluntaris.

Summary: Un mort per coronavirus a la residència d'avis de Tona


Els Bombers de la Generalitat han demanat extremar les precaucions si es fan activitats en entorns de neu atès el risc "elevat" d'allaus que hi ha al Pirineu i al Prepirineu. Les nevades dels darrers dies fan que l'acumulació de neu, especialment a les parts altes, sigui molt elevada, i que el mantell tingui poca estabilitat. Això, afirma el cos d'emergències, va acompanyat de vent en moltes zones, fet que complica encara més la situació. A més, i segons les prediccions del Servei Meteorològic de Catalunya, demà la cota de neu voltarà els 200 metres, i localment podrà ser més baixa en moments de xàfec. En aquest sentit, segons el darrer butlletí emès per l'Institut Geològic de Catalunya, hi ha un nivell de risc d'allaus fort (4) al Prepirineu i al vessant Nord del Cadí- Moixeró, mentre que el nivell de risc és moderat (3) al Pirineu Occidental i les zones de Perafita-Puigpedrós i Ter-Freser del Pirineu Oriental. De la seva banda, Protecció Civil ha posat en fase de prealerta el Pla especial d'emergències per nevades a Catalunya Neucat per les previsions del Servei Meteorològic de Catalunya (SMC) i per les afectacions que es preveu que se'n poden derivar, si aquestes es confirmen.  Les previsions del Servei Meteorològic de Catalunya indiquen que la cota de neu es pot situar entorn dels 200 metres, si bé no es descarta que en moments de xàfec pugui arribar a nevar fins a nivell de mar al litoral central i a l'Àrea Metropolitana de Barcelona, la qual cosa pot comportar afectacions a la xarxa viària. Les precipitacions localment podrien ser de neu granulada i es podrien acumular més de 2 centímetres per sobre de 400 metres. A la tarda les nevades es desplaçarien cap al litoral de Tarragona. El Servei Català de Trànsit demana als conductors que es mantinguin informats de l'estat del trànsit i de la situació meteorològica i que extremin la precaució davant la possibilitat, a partir de primera hora de demà al matí, de nevades febles a les cotes més altes del litoral central i a l'Àrea Metropolitana de Barcelona.

Summary: Els Bombers demanen extremar les precaucions pel risc "elevat" d'allaus al Pirineu i al Prepirineu


El líder de Cs assegura que “els separatistes han convertit la Diada en una festa privada pagada per tots” ACN Madrid.-El líder de Cs, Albert Rivera, ha reclamat aquest dimecres al president del govern espanyol en funcions, Pedro Sánchez, que activi el mecanisme previ de l’aplicació de l’article 155 de la Constitució i adverteixi el president de la Generalitat, Quim Torra, pel contingut de les seves últimes manifestacions en un esmorzar informatiu a Madrid on, segons Rivera, va advertir amb la desobediència si no s'absòl els presos. Durant la seva intervenció al debat del Brexit, Rivera també ha assegurat que “els separatistes han convertit la Diada en una festa privada pagada per tots”, i ha retret a Sánchez que permeti suposats incompliments de la llei. “Vostè no és un comentarista, és el president de la nació espanyola i li demano que actuï”, ha dit. Rivera ha retret a Sánchez que “no hagi dit ni mú” després del discurs de Torra “que va dir que si no s’absol els seus companys colpistes cridaria a la desobediència”. “Vostè és el president en funcions, i té obligacions, i davant la desobediència a la que crida Torra, li demano que requereixi torra d’acord a l’article 155 i que li requereixi el compliment i la retirada d’aquestes paraules”, ha sentenciat. En aquest marc ha emplaçat Sánchez que malgrat les diferències adverteixi Torra que retiri les paraules, compleixi la Constitució, demani perdó a tots els catalans als que no respecta i torni a la Constitució”.  En un discurs centrat gairebé exclusivament en Catalunya, Rivera ha afirmat que “avui és un dia que hauria de ser de tots els catalans, però lamentablement els separatistes han converti la Diada en una festa privada pagada per tots, la festa del separatisme”. Segons el líder de Cs, molts catalans no poden celebrar aquesta festa “amb normalitat”. “La paradoxa de la Diada és que els catalans constitucionalistes no podem celebrar el dia de la nostra terra, però sí Otegi i els de Bildu”, ha sentenciat, perquè “Otegi pot anar pels carrers de Barcelona traient pit”. Rivera ha també acusat Sánchez de no haver defensat la posició dels advocats de l’Estat, fiscals i jutges en defensa del jutge Llarena i de les euroordres. “Vostès no han estat valents per defensar els que són assetjats pel separatisme, i han anat a Europa i han callat”, ha afirmat Rivera, que ha advertit que la seva formació no votarà el pròxim Comissari de Justícia de la Ue si no es compromet a reformar l’euroordre.

Summary: Rivera demana a Sánchez que activi el mecanisme previ del 155 per les manifestacions de Torra


Una persona ha mort, una altra ha quedat ferida en estat crític i una altra ferida greu aquest dimecres al migdia en un xoc frontal entre un cotxe i una furgoneta a la C-31 a Fontanilles (Baix Empordà), segons ha informat el Servei Català de Trànsit. L'accident s'ha produït poc abans de tres quarts d'una del migdia a l'altura del quilòmetre 344,9  on, per causes que es desconeixen, els dos vehicles han col·lidit frontalment. La carretera ha quedat tallada en els dos sentits de la marxa i es fan desviaments, segons el Servei Català de Trànsit.

Summary: Un mort, un ferit crític i un de greu en un xoc frontal entre un cotxe i una furgoneta a la C-31 a Fontanilles


Jordi Sànchez, impulsor del nou partit de JxCat, ha participat amb els exconsellers Jordi Turull, Josep Rull i Quim Forn a l'acte polític de l'inici de la fundació de la formació. "JxCat en sap d'ideologies. Trobarem la síntesi en el projecte de gran centralitat que representa la voluntat de sortir de l'Espanya que ens nega el pa i la sal", ha apuntat Sànchez des d'un plató, presencialment. Forn ha afegit que el partit ha de ser el "pal de paller de l'independentisme". Rull ha apostat per avançar "en benefici de la gent", amb "compromís i esperança". Turull ha apuntat que la resignació i la rendició no han format "mai" part del diccionari polític del país. Els quatre han intervingut físicament aprofitant el permís del tercer grau.

Summary: Sànchez: "JxCat és un projecte de centralitat per representar la voluntat de sortir de l'Espanya que ens roba pa i sal"


El Trueta de Girona ha adequat la planta novena B de l'hospital com a nova unitat d'hospitalització per a pacients amb covid-19. A principis de la setmana que ve es preveu posar en marxa l'espai que tindrà capacitat per acollir 28 pacients, en catorze habitacions dobles. La característica principal d'aquesta àrea nova és que serà una planta flexible, és a dir, tots els llits s'han habilitat per poder acollir tot tipus de pacient –crític, semicrític i convencional- i s'adaptarà l'equipament i el personal en funció de les necessitats assistencials que hi hagi en cada moment. En aquesta zona hi havia les habitacions dels metges i metgesses que estaven de guàrdia, que s'han traslladat a altres espais. En un comunicat, el Trueta remarca que durant les últimes setmanes han fet un esforç "important" d'obres per tenir preparada aquesta planta el més aviat possible. En concret, han disposat dues tomes d'oxigen, buit i aire medicinal a totes les habitacions, sistema d'alarma, càmeres de videovigilància per monitoritzar els pacients i han instal·lat una sala central per al control dels pacients.  La previsió es posar la planta en funcionament la setmana que ve amb pacients crítics i semicrítics. En els darrers dies, han detectat una estabilització –i fins i tot descens- en el nombre d'ingressos a les unitats de crítics que, juntament amb l'increment d'altes donades, fa que en aquest moment hi hagi menys necessitats de llits de crítics. Per això, la direcció del centre ha decidit concentrar els pacients en aquesta planta, que serà la unitat més gran, però mantenir la resta d'UCI provisional muntades per si hi hagués un repunt de casos. L'hospital Trueta partia d'una UCI amb 18 llits i que en aquest moment té habilitats sis espais més per acollir pacients crítics, amb una capacitat total de fins a 70 pacients. Aquestes UCI provisional s'havien muntat a la Unitat Coronària, a l'hospital de dia, a la zona d'urgències de traumatologia, a la planta d'hospitalització de pediatria i a les urgències de pediatria. L'adequació d'aquests espais, havia obligat a moure l'activitat assistencial que s'hi feia abans de convertir-los en UCI. En funció de com evolucioni la pandèmia, els espais que han acollit les UCI provisionals podrien començar a recuperar la seva activitat habitual abans de la crisi del coronavirus, prioritzant el replegament de la UCI habilitada a la Unitat Coronària i a l'hospital de dia, i tenint com a base la possibilitat d'adaptar-les de nou si fos necessari. Recuperació progressiva de l'activitat quirúrgica Paral·lelament, a partir de demà està previst que es comencin a fer més intervencions quirúrgiques, principalment en pacients oncològics. Així, es posaran en marxa dos quiròfans de cirurgia programada que permetran fer unes quatre operacions al dia de mitjana. Els quiròfans també s'aniran obrint en funció de com vagi avançant la pandèmia i de la disponibilitat de llits de l'hospital. Durant aquest dimecres també s'han començat a fer alguns estudis hemodinàmics programats en determinats pacients.

Summary: El Trueta adequa 28 llits a la planta novena B per hospitalitzar pacients covid-19 crítics, semicrítics o convencionals


"Tinc 27 anys i m'agradaria treballar en un centre d'estètica". "Busco feina relacionada amb el disseny gràfic o la impressió". Són els objectius que persegueixen dos dels joves que s'han apropat a la primera edició del FormemGi, el certamen pensat per ajudar els ni-ni a inserir-se al món laboral. Aquí, els joves poden participar en diferents tallers i deixar el currículum a l'estand d'alguna de les 26 empreses que oferten una setantena de llocs de treball. Precisament, els ni-ni són un dels col·lectius que el Servei d'Ocupació de Catalunya (SOC) considera "prioritaris" a l'hora d'ajudar-los a trobar feina. Però també n'hi ha d'altres, com els aturats de llarga durada i –cada cop més- els que tenen més de 30 anys. Aquest 2018, uns 13.000 gironins es beneficien dels programes del SOC.

Summary: FormemGi, una setantena de llocs de treball per ajudar els ni-ni a inserir-se al mercat laboral


El cap de llista d'ERC a l’Ajuntament de Tarragona, Pau Ricomà, és el candidat que més s’ha aproximat als resultats de les eleccions municipals a la ciutat en la porra de l’ACN. L’alcaldable ERC va encertar els set seients que ha aconseguit al plenari municipal i només s’ha desviat quatre regidors dels resultats reals. Els segons candidats més fiables han estat la número 4 dels socialistes, Begoña Floria; el cap de llista de Cs, Rubén Viñuales; i l’alcaldable d’En Comú Podem Tarragona, Carla Aguilar-Cunill, amb una variació de sis regidors. Una mica més lluny han quedat els cap de llista del PP, José Luis Martín, i la de la CUP, Laia Estrada, amb vuit punts de diferència. L'alcaldable de Junts per Tarragona, Dídac Nadal, ha optat per adjudicar els 27 regidors en joc al seu partit, que n’ha obtingut 3. El cap de llista d’ERC va encertar els 7 regidors que ha obtingut la seva candidatura, però en va donar un menys al PSC -6 en lloc de 7- i un més a Cs -5 en lloc de 4-. Ricomà va encertar els 3 de Junts per Tarragona, els 2 del PP i els 2 de la CUP, però només en va donar 1 a En Comú Podem Tarragona -la meitat dels que ha aconseguit-. També en va adjudicar 1 a Vox, que no ha obtingut representació.  La número 4 de la llista del PSC; Begoña Floria, va encertar de ple l’ordre dels partits en funció del nombre de vots obtinguts, però es va desviar en sis regidors dels resultats finals. Així, Floria en va donar 9 al PSC, 5 a ERC, 4 a Cs, 2 a Junts, 2 a En Comú Podem, 2 a la CUP i 2 al PP. Com Ricomà, la portaveu socialista també va sobrevalorar Vox i li va adjudicar un seient al saló de plens.  Amb el mateix nombre d’errors se situa el cap de llista de Cs, Rubén Viñuales, qui veia el seu partit com la força més votada a la ciutat amb 7 regidors. Al PSC li donava el mateix nombre de seients, però el segon lloc en nombre de vots. L’alcaldable taronja es va apropar al resultat d’ERC -a qui va donar 6 regidors- i també  va encertar els 3 de Junts i els 2 de la CUP. A PP i En Comú Podem, però, només els en va donar 1.  El triple empat en la segona posició el tanca la candidata d’En Comú Podem Tarragona, Carla Aguilar-Cunill. L’única cap de llista que s’estrenarà al consistori va encertar els 7 regidors d’ERC, en va donar 6 al PSC, 5 a Cs i 4 a la seva formació -el doble dels que ha aconseguit-. A Junts en va anotar 3 i a la CUP i al PP només 1 cadascun.  Amb vuit regidors de diferència del resultat real se situen José Luis Martín del PP i Laia Estrada de la CUP. El popular va preveure 7 regidors del PSC, 5 del PP, 5 d’ERC, 5 de Cs, 2 de Junts, 2 d’En Comú i 1 de la CUP. Per la seva banda, la cupaire va atorgar 6 representants al PSC; 5 a la CUP, a ERC i a Cs; 3 a Junts, 2 a En Comú i 1 al PP. Finalment, Dídac Nadal de Junts per Tarragona va optar per no entrar en el joc i es va adjudicar a si mateix els 27 regidors de l’Ajuntament.    Els resultats de la porra es van recollir el 8 de maig coincidint amb el debat electoral organitzat per l'ACN a Tarragona.

Summary: Pau Ricomà guanya la porra de candidats a l’alcaldia de Tarragona de l’ACN


La companyia catalana La Fageda ha reivindicat en una conferència a l'Eurocambra que les empreses socials europees "poden competir" amb les multinacionals. Cristóbal Colón, fundador d'aquesta cooperativa alimentària que integra discapacitats intel·lectuals i malalts mentals, ha defensat en declaracions a l'ACN que, si es dóna "un espai laboral adequat" a les persones amb necessitats especials, les empreses "poden competir al mercat amb les grans multinacionals". Així, ha defensat que es posi "a la persona com a element fonamental" del projecte empresarial. El fundador i una trentena de treballadors de La Fageda han compartit la seva experiència en un col·loqui sobre economia social al Parlament Europeu convidats per l'eurodiputat d'ERC Josep-Maria Terricabras. La Fageda fa 26 anys que produeix i comercialitza iogurts i altres productes làctics a la Garrotxa, on dóna feina a més de 300 persones. Ara mira a Europa per ampliar l'abast de la seva empresa social.  Colón considera que l'empresa ja és "un projecte madur" i vol crear una "escola paral·lela" per "incorporar" a joves expulsats del sistema educatiu perquè puguin entrar "al món del treball amb dignitat".  Si bé fins ara no han buscat ajudes econòmiques de la Unió Europea per tirar endavant la companyia, Colón explica que intentaran recorre a fons europeus per impulsar la nova iniciativa.

Summary: La Fageda reivindica a l'Eurocambra que les empreses socials europees "poden competir" amb les multinacionals


La Comissió Europea ha obert una investigació contra BMW, Volkswagen i Daimler perquè sospita que van acordar no competir en el desenvolupament de sistemes de reducció de les emissions dels vehicles, el que "podria haver negat als consumidors l'oportunitat de comprar cotxes menys contaminants, tot i que la tecnologia ja estava disponible pels fabricants". Brussel·les considera que les tres companyies automobilístiques, fabricants de BMW, Mercedes, Audi o Porsche, podrien haver vulnerat les lleis de la competència que prohibeixen els càrtels i les polítiques de negoci restrictives, així com els acords per limitar o controlar els desenvolupaments tecnològics. L'octubre de l'any passat, la Comissió Europea va fer inspeccions a les seus de BMW, Daimler, Volkswagen i Audi a Alemanya com a part de les investigacions inicials pels possibles pactes entre els fabricants de cotxes i els desenvolupadors tecnològics.  Segons les investigacions, les empreses haurien mantingut reunions per parlar del "desenvolupament i desplegament de les tecnologies per limitar les emissions perjudicials dels cotxes".   En concret, la CE investiga si les companyies van limitar el desplegament de tecnologia SCR per reduir les emissions d'òxid de nitrogen dels vehicles dièsel, i dels filtres OPF que redueixen les partícules perilloses de les emissions dels cotxes gasolina.  Per ara, i segons un comunicat, la Comissió Europea "no té indicis que les empreses es coordinessin en relació a l'ús de dispositius il·legals per fer trampes en els testos d'emissions". Volkswagen va ser a l'epicentre d'un escàndol per, precisament, enganyar en les emissions dels seus vehicles.

Summary: Brussel·les investiga BMW, Volkswagen i Daimler per frenar el desenvolupament de cotxes menys contaminants


Catalunya lidera el rànquing de comunitats autònomes amb major taxa de nul·litats, separacions i divorcis el 2018, amb 2,4 per cada 1.000 habitants, segons dades de l'Institut Nacional d'Estadística (INE). Juntament amb Catalunya, obtenen el mateix resultat Ceuta i el País Valencià. La mitjana espanyola se situa en el 2,1. A Catalunya es van produir l'any 2018 un total de 27 anul·lacions (92 a tot l'Estat), 629 separacions (el 15,3% d'Espanya) i 17.049 divorcis (el 17,9% del total).

Summary: Catalunya lidera el rànquing de comunitats amb major taxa de nul·litats, separacions i divorcis el 2018


Billboard ha anunciat els finalistes als premis de la Música Llatina, originalment programats per al mes d'abril i que la pandèmia va obligar a anul·lar. L'organització ha reprogramat l'esdeveniment, que tindrà lloc el 21 d'octubre a Miami, i que ha nominat Rosalía com a millor artista femenina de l'any. Alhora, optarà a dues nominacions més en la categoria de millor cançó de pop llatí de l'any amb 'Yo x Ti, Tu x Mi', juntament amb Ozuna, i per 'Con altura', amb J Balvin i El Guincho. L'acte, en què es commemorarà el 30è aniversari, la Setmana Billboard de Música Llatina, inclourà converses d'estrelles de la músic, tallers i actuacions en directe, amb la participació d'artistes com la mateixa Rosalía, J Balvin, Los Tigres del Norte i Ozuna.

Summary: Rosalía, nominada a millor artista femenina de l'any als Billboard de la Música Llatina


El jutjat penal número 7 de Barcelona ha condemnat a 4.380 euros de multa per un delicte de desobediència al regidor de Badalona José Téllez que el setembre del 2017, quan era tinent d'alcalde, va retirar d'un cotxe de la Guàrdia Urbana uns cartells independentistes que la policia havia decomissat. La fiscalia va demanar durant el judici una pena de sis mesos de presó i sis d'inhabilitació per desobediència greu a l'autoritat. Téllez va admetre els fets i va dir que els repetiria, però va assegurar que ho va fer per defensar la llibertat d'expressió dels activistes que estaven penjant els cartells al carrer. En la sentència, la magistrada diu que és evident que Téllez va desobeir les ordres dels agents, que van justificar la retirada dels cartells per una ordre de la fiscalia. Segons la magistrada, l'acció del regidor no està justificada de cap manera, ni tant sols per defensar la llibertat d'expressió i els drets civils, com diu Téllez. De fet, diu que l'acció del polític va ser "més un acte partidista i partidari de l'acusat en contra d' una resolució impartida per un dels garants de l'Estat de dret com la Fiscalia Provincial de Barcelona". A més, recorda que el propi Téllez va dir en el seu últim torn de paraula que tornaria a repetir l'acció. La defensa deia que l'ordre de la fiscalia era irregular perquè no podia ordenar a les policies locals que decomissessin material de l'1-O perquè no són policies judicials, però la magistrada defensa que la llei preveu que els cossos municipals també tinguin funcions judicials i de col·laboració. Els fets que s'investiguen es remunten a les 23.25 hores del 25 de setembre del 2017, pocs dies abans del referèndum de l'1-O i amb una instrucció vigent de la fiscalia que ordenava a tots els cossos policials, inclosos els locals, que decomissessin tots els elements que servissin per preparar, instar a la participació i fer difusió del referèndum. Cinc persones havien penjat tres cartells a la cèntrica avinguda Francesc Layret de Badalona amb els lemes 'Hola Europa' i 'Hola República', que incloïen la paraula 'sí'. Anaven amb una escala per penjar els cartells dalt dels fanals. Un cotxe patrulla els va detectar i els va decomissar l'escala, sis paquets de brides de plàstic i 45 cartells, fins i tot els que duien als cotxes, i els va demanar els DNI. Els activistes van acatar les ordres policials amb correcció, però una d'elles va simular que trucava l'aleshores alcaldessa de Badalona, Dolors Sabater, per intentar convèncer els agents que no s'enduguessin els cartells. Poc després van aparèixer quatre o cinc activistes més, entre els quals hi havia Cuixart. Els ànims es van escalfar, però la patrulla policial, formada per tres membres, no va veure necessari demanar reforços. En un moment determinat, Téllez tornava a casa en bicicleta i va veure la situació. Al lloc dels fets hi va arribar a haver una quinzena de persones, segons els activistes, i fins a 40 segons un dels policies, alguns dels quals haurien proferit insults com "feixistes", "escòria" i "lladres" als policies, a més de dir-los que el 2 d'octubre haurien de marxar de Catalunya. Téllez, reconegut pels agents i pels activistes, va voler fer de "mediador" entre les dues parts. De fet, ha dit que hi havia certa tensió i nervis, però va veure els activistes tranquils i "determinats" a no marxar sense els cartells. Va parlar amb els activistes i va intentar convèncer els agents que ja que havien retornat l'escala als veïns, també els retornessin els cartells, perquè només estaven exercint la seva llibertat d'expressió i els cartells no feien referència explícita al referèndum. També els va dir que l'alcaldessa Sabater havia enviat un escrit a la fiscalia provincial en contra de la instrucció que ordenava a les policies locals fer de policia judicial i perseguir elements preparatoris del referèndum. Segons l'antic govern badaloní, aquesta instrucció vulnerava un acord del 2015 que només atribuïa funcions de policia judicial a la Policia Nacional, la Guàrdia Civil, les policies autonòmiques i les policies locals de les grans ciutats espanyoles. Aquest escrit mai va ser respost, però Téllez ha recordat que el 27 de setembre, dos dies després, el TSJC va retirar les instruccions de la fiscalia i només va ordenar als tres grans cossos policials de Catalunya que perseguissin els preparatius del referèndum. Els agents van dir a Téllez que estaven complint ordres dels seus superiors en base a la instrucció de la fiscalia, i que no pensaven retornar els cartells. Téllez, segons la seva versió, va sentir que una dona volia agafar els cartells i va avisar als activistes que no s'acostessin al cotxe. Als agents els va dir que ell assumia la responsabilitat i que per evitar "mals majors", alguna possible detenció i per preservar "la seguretat de tothom" agafaria els cartells. Va obrir una porta posterior del cotxe policial i va agafar els cartells que hi havia al seient del darrere. Els va retornar als activistes i aquests se'n van anar enmig de crits d'alegria. Els policies van aixecar acta tant del decomís dels cartells com de l'acció del regidor, que va ser identificat i citat a declarar l'endemà a comissaria.

Summary: Multa de 4.380 euros per desobediència pel regidor badaloní que va retirar cartells independentistes d'un cotxe policial


La Fiscalia General de l'Estat ha arxivat sense iniciar diligències d'investigació l'escrit que ha rebut per part d'un particular en què demanava la il·legalització de la CUP, segons han confirmat fonts del ministeri públic. Les mateixes fonts indiquen que es va obrir un expedient intern, però que aquest ha quedat tancat "sense iniciar diligències d'investigació". També han assegurat que no hi ha cap altra denúncia, tampoc referida a altres partits, i que les que són anteriors estan arxivades. Segons ha avançat 'Voz Populi', l'escrit demanava la il·legalització de la CUP com a partit polític per executar "accions violentes palpables" i perquè ha celebrat "actes que són il·legals, inconstitucionals i que atempten frontalment contra l'estat de dret, evidenciant-se un comportament que no obeeix a la carta magna". En aquesta "sol·licitud d'intervenció per instar a la dissolució", aquest particular assegura que la CUP "han donat suport i promogut públicament un acte, autodenominat referèndum d'autodeterminació, que vulnera flagrantment els principis rectors elementals" de la Constitució. També afegeix que els membres de la CUP "han actuat i llançat missatges públics que han provocat concentracions tumultuoses, ocupacions d'espai públic i fustigament a les forces i cossos de seguretat de l'Estat".

Summary: ACTUALIZACIÓ:La Fiscalia arxiva sense obrir cap investigació l'escrit d'un particular que demanava la il·legalització de la CUP


El Sindicat de Periodistes de Catalunya (SPC) ha rebutjat "frontalment i radicalment la possibilitat contemplada en la resolució del Consell de Ministres segons la qual el govern espanyol podrà modificar els ens públics dependents de la Generalitat i designar-ne nous responsables". El SPC ha qualificat "aquest intervencionisme desmesurat i interessat vulnera les competències del Parlament de Catalunya, l'únic organisme segons la legalitat estatutària que invoquen que pot nomenar o canviar els membres del Consell de Govern de la CCMA, i és una interferència del poder polític en l'àmbit de la informació pública i en el dret a la informació de la ciutadania". Segons el Sindicat de Periodistes de Catalunya (SPC) és "especialment sagnant" que "ho faci un govern caracteritzat per la utilització fins a límits exagerats dels mitjans de comunicació d'àmbit estatal com RTVE." "És pura ironia que el Consell de Ministres invoqui com a motiu per la seva política d'ocupació la necessitat de garantir una informació veraç, objectiva i equilibrada, respectuosa amb el pluralisme polític, social i cultural, i també amb l'equilibri territorial", ha reflexionat en veu alta. Per tot plegat, l'SPC ha donat "tot el suport als treballadors dels mitjans de la CCMA en les manifestacions de rebuig que sens dubte es produiran". "I ho faran unes plantilles que si han criticat durant anys les ingerències governamentals i partidistes per part dels partits catalans, rebutjaran encara amb més força un desembarcament de comissaris, aquest sí directament polítics, que volen ser les eines d'una instrumentalització de la informació i de la programació al servei de la política del govern Rajoy", ha subratllat el sindicat.

Summary: El Sindicat de Periodistes de Catalunya rebutja "frontalment" la decisió d'intervenir els mitjans públics catalans


La tretzena edició de la Diada Castellera del Mercadal tornarà a aplegar a Reus el 7 d'octubre algunes de les millors colles del panorama casteller. A més dels Xiquets de Reus, amfitrions i promotors de la diada, el Mercadal acollirà els Castellers de Vilafranca, la Colla Vella dels Xiquets de Valls, els Minyons de Terrassa, la Colla Jove Xiquets de Tarragona i els Capgrossos de Mataró. Coincidint amb la Capital de la Cultura Catalana Reus 2017 la diada inclou cinc colles convidades -incloent totes les de 10-, a més de la local, una més del que ha estat habitual en les darreres edicions d'aquest esdeveniment casteller, que se celebra cada dos anys, alternant-se amb el Concurs de Castells de Tarragona. L'alcalde Carles Pellicer, la regidora de Cultura Montserrat Caelles, i els presidents i caps de colla dels Xiquets de Reus i de les colles convidades a la Diada del Mercadal han presentat aquest dijous al vespre al local de la colla reusenca del carrer de Rosich els detalls i funcionament de la diada prevista a principis d'octubre. L'alcalde ha remarcat l'alt nivell de les colles convidades i la gran trajectòria de la colla local en els darrers anys. També ha recordat que enguany Reus és Capital de la Cultura Catalana i que les expressions de la cultura popular i tradicional com els castells ocupen un espai molt rellevant en la programació cultural de la ciutat, en què destaca la Diada del Mercadal. És una exhibició en què s'acostumen a fer grans construccions. En la darrera edició el Mercadal va veure per primera vegada un quatre de nou amb el pilar, completat per la Vella de Valls.

Summary: La XIII Diada del Mercadal tornarà a reunir les colles punteres a Reus


Els alcaldes de Berbegal, Peralta de Alcofea y Villanueva de Sijena (Osca) han exigit a través d'una carta enviada al Vaticà que el bisbe de Lleida, Salvador Giménez Valls, surti del Consorci del Museu de Lleida per permetre exposar al Museu l'exposició 'Presos polítics a l'Espanya Contemporània' ja que, entre d'altres, al·leguen, s'enaltia dos terroristes xilens condemnats per posar una bomba a la Basílica del Pilar de Saragossa i ferir una dona que estava resant. Els tres alcaldes, juntament amb l'advocat Jorge Español, han fet públic aquest dimarts que han rebut resposta del Vaticà a través del cardenal prefecte de la Congregació de Bisbes que els trasllada "la seva preocupació pels fets" i asseguren que el delegat del pontifici Consell de la Cultura vaticà els ha comunicat que ja ha demanat explicacions al bisbe de Lleida. Des del Bisbat de Lleida, però, de moment no s'han pronunciat al respecte. Español, agafant paraules de la carta enviada per l'Aragó al Vaticà ha dit que "com pot ser que el Bisbat de Lleida sigui patró d'un museu que de diocesà no té res, en què el seu director és un civil i que permet exposar terroristes i també estrelles del rock al costat de verges i sants". "Són tants els escàndols, les desobediències al compliment de les sentències vaticanes, que arriba un moment, que de tensar tant la corda, la corda es trenca", ha dit Español, que opina que "el Vaticà vol liquidar tot això el més aviat possible". Des d'Osca consideren que la pertinença del Bisbat de Lleida al Consorci vulnera la circular vaticana de museus eclesiàstics. A més, afegeix Español, la sortida del bisbat de Lleida del Consorci, implicaria el final del litigi per les 111 obres d'art que li reclama Osca, perquè, diu, "el bisbe de Lleida ja ha dit que vol tornar les peces però que no ho pot fer perquè el Consorci no li permet".

Summary: Alcaldes d'Osca exigeixen que el bisbe de Lleida surti del Consorci per permetre exposar al Museu Diocesà dos terroristes