Ciclistes i caçadors de Rosselló i Torrefarrera (Segrià) han fet pinya aquest dissabte per netejar la zona coneguda com Serreta, un espai natural molt freqüentat per persones que practiquen esport i també per aficionats a la caça. L'acció es va acordar en una reunió conjunta convocada pels Ajuntaments dels dos municipis arran de la polèmica aparició de trampes i obstacles contra els ciclistes en els camins d'aquesta zona, fet que va enrarir la relació entre els dos col·lectius. De moment, no se n'han trobat els responsables però les societats de caçadors es neguen a ser criminalitzades i rebutgen de ple aquest tipus d'actuacions. En tot cas, per evitar que hi hagi a l'abast material susceptible de convertir-se en paranys aquest dissabte una trentena de persones han participat en la neteja de la zona, que ha consistit a retirar tot tipus d'escombraries, restes de palets i troncs secs dels senders i les trialeres. A més, també s'ha plantejat com un "acte germanor" per demostrar que l'ús de l'espai entre els dos col·lectius és compatible. L'episodi que va fer encendre totes les alarmes va tenir lloc el 29 de gener, quan un grup de ciclistes va trobar enmig d'un sender de la Serreta de Rosselló un filferro amb punxes lligat d'un arbre a un altre i situat a un metre de terra. Els Mossos d'Esquadra van obrir una investigació després de rebre la denúncia. Un mes després van tornar a aparèixer una vintena de trampes (troncs, arbres, pedres, ferros i palets) al mig dels senders per obstaculitzar el pas de les bicicletes. La serra en qüestió és un vedat de caça i la relació entre caçadors i ciclistes no ha estat fàcil. Fins i tot el consistori de Rosselló va decidir mesos enrere mediar per frenar el conflicte i va estipular que els dijous, els diumenges i els festius la serra podria ser utilitzada principalment pels caçadors mentre que la resta de dies hi podrien accedir els aficionats a la bicicleta. Però no tothom va respectar aquest acord. Per això ara els consistoris de Rosselló i Torrefarrera es plantegen elaborar ordenances que estableixin qui i quan té prioritat per moure's per la zona, amb sancions per qui no les compleixi. Esmorzar popular preparat pels caçadors La jornada ha començat a una de les entrades a la Serreta amb un esmorzar popular preparat pels caçadors de Rosselló. A l'acció de neteja hi han participat també regidors dels dos consistoris i membres de les brigades municipals, que han portat una furgoneta i un camió amb remolc per carregar la brossa. Els comentaris més freqüents entre els reunits feien referència a l'estupefacció per la troballa dels paranys als camins i a la tensió que això ha generat en els darrers mesos. Els ciclistes comentaven que fins i tot l'afluència d'aficionats ha baixat perquè "no estàs tranquil, les trampes que es van posar són molt perilloses, si baixes de pressa per la Serreta no les pots evitar i et pots fer molt mal", deia David Foix, del club ciclista de Torrefarrera. Des del club de Rosselló, el seu vicepresident, Raül Jové, ha insistit que "la voluntat que tenim és de resoldre els problemes perquè ningú prengui mal, per això volem que hi hagi germanor i que tothom s'impliqui per tenir la Serreta neta". A més, Jové ha comentat que la relació amb els caçadors sempre havia estat "fluïda", per això "ni nosaltres ni ells no entenem qui pot haver fet això ni amb quins motius". Per la seva banda, Francesc Marín, de la junta de caçadors de Torrefarrera, ha afirmat que ciclistes i caçadors han d'actuar conjuntament per evitar que tornin a aparèixer trampes. Ha reclamat que no es criminalitzi el col·lectiu perquè "qui ha fet això és algú que no sap el que es fa" i ha afegit que "el que hem de procurar és evitar problemes i accidents". Un altre dels participants a la neteja, Josep Vives, caçador de Rosselló, ha defensat que els ajuntaments regulin l'ús de la Serreta per evitar conflictes. Vives ha recordat que en els darrers anys la presència de caçadors a la zona és molt més freqüent per combatre la plaga de conills que fa malbé els conreus dels pagesos. Per això defensa que hi hagi una normativa que estipuli que els dijous, diumenges i festius només els caçadors puguin accedir a la Serreta.  El tinent d'alcalde de Rosselló, Manel Plana, ha dit que "és important que ens trobem aquí tots els col·lectius i els ajuntaments que tenim una fita en comú, que és poder gaudir de la millor manera possible d'aquest espai magnífic". Plana ha remarcat que la "mostra de germanor" d'aquest dissabte ha de servir també perquè "no tornin a succeir les situacions que han hagut de patir els veïns de Rosselló i Torrefarrera". En el mateix sentit, el regidor d'Esports de Rosselló, Joan Andreu Urbano, ha destacat que s'ha mirat de fer "germanor" entre ciclistes i caçadors perquè "tothom pugui gaudir de la serra" i el regidor d'Esports de Torrefarrera, Albert Roig, també ha comentat que l'acció d'aquest dissabte pretén promoure una bona entesa entre els dos col·lectius.

Summary: Ciclistes i caçadors de Rosselló i Torrefarrera fan pinya per netejar la Serreta i evitar que apareguin noves trampes


La Fura dels Baus “recrearà” del 17 al 21 de juliol al Museu Marítim de Barcelona el seu històric i impactant espectacle de teatre físic ‘Manes’ (1996). La companyia va recuperar el muntatge l’any passat i ja l’ha estat girant tant per Catalunya, Mallorca i França. Ara arriba a Barcelona en el context del Festival Grec, i com a part de la celebració dels 40 anys de la companyia. El seu director, Pere Tantiñá, ha dit que tenien ganes de reivindicar el “llenguatge furero” avui, i ha assenyalat la paradoxa que fa 25 anys podien fer coses més transgressores que avui, normalment “per raons de seguretat”. L’icònic grup teatral aprofitarà l’estada a Barcelona per estrenar una exposició commemorativa i gratuïta de tota la seva trajectòria.  ‘Manes’ va ser el sisè espectacle de la Fura dels Baus, estrenat el juny de l’any 1996 al festival d’El Ejido (Almeria). En aquell moment va sacsejar l’escena teatral pel concepte d’espectacle i per la manera com sacsejava els espectadors que hi assistien. A més, va ser el darrer muntatge de la companyia concebut sense aliats externs.  ‘Manes’ va impactar per la manera com submergia l’espectador en la naturalesa animal, el concepte clau de l’espectacle. Amb l’habitual absència d’escenari ni de sentit narratiu, l’espectacle volia fer reflexionar sobre elements com el sexe, el menjar, el naixement o la mort a través d’escenes de ritualitat (amb animals vius inclosos) i altres impactes, tot sempre ben a prop d’un públic que es barrejava amb els actors en constant moviment. ‘Centrifugar cervells, remoure budells’, era un dels ‘leitmotivs’ del xou.  La recuperació de l’espectacle és la primera de la història de la Fura dels Baus i forma part de la celebració dels 40 anys de trajectòria de la companyia, quatre dècades durant les quals la companyia ha creat prop de mig miler de projectes artístics amb el seu llenguatge propi (espectacles teatrals, produccions operístiques, intervencions, peces audiovisuals i ‘performance’ de tota mena) i amb aliats diversos.  Els seus sis directors s’han anat especialitzant en diferents formats i iniciatives, una de les claus que explica la prolífica trajectòria de creació d’espectacles sota la marca de la Fura. Els directors de la companyia són o han estat Pep Gatell, Carlus Padrissa, Àlex Ollé, Miki Espuma, Pera Tantiñà i Jürgen Müller. I Pera Tantiñà, director de Manes. Tantiñà ha puntualitzat que per ell es tracta d’una “recreació” i no una recuperació de l’espectacle, en la mesura que els actors són els grans protagonistes de l’obra, i tot l’elenc és nou respecte el muntatge original. La resta (música, ‘escenes’, llums, elements materials), és bastant fidel a l’obra original. “Les escenes són semblants, però amb una visió nova, el tipus d’obra ens donava moltíssima llibertat per recrear”, ha indicat Tantiñà, que ha il·lustrat l’abisme que ens separa l’any de l’estrena tot fent notar que l’any 1996 no existien els mòbils.  El director ha dit que “recrear” Manes és fer un homenatge al “llenguatge furero” propi de l’època més transgressora de la companyia (abans que cada un dels directors agafés el seu propi camí escènic). Un llenguatge, ha dit, que es caracteritza tant per la proximitat dels actors amb el públic, la voluntat “d’apropar sensacions”, la llibertat de moviments d’actors i públic, i l’absència de “solucions” narratives ni linealitat argumental. En el cas de ‘Manes’, per Tantiñà, és “un espectacle 100% visceral on tu pots escollir des d’on el veus”.  Una transgressió que el director veu més difícil de posar en pràctica ara que fa trenta anys, paradoxalment. “Això és una de les coses que més ràbia em fa. En comptes d’haver obert portes a la creació, acabes en el plan de evacuación”, ha ironitzat. Però si estem al Museu Marítim és perquè podem fer l’espectacle tal com és”, ha concedit amb agraïment.  40 anys  La celebració del 40è aniversari arriba a la companyia en un any ple –com gairebé sempre- de projectes i estrenes. La Fundació Èpica, una entitat sense ànim de lucre que vol oferir un espais d’aprenentatge multidisciplinari al voltant de les arts escèniques serà una de les novetats.  També es farà la “primera posada en escena” de la història de la caiguda del rei espanyol, pedra angular de la cultura del poble danès. L’estrena d’òperes com ‘Karl V’ al Bayerische Staatsoper de Munich o ‘Frankenstein’ a La Monnaie de Brussel·les, la continuació de la gira de ‘Carmina Burana’, entre altres, són els projectes en curs. A més, la Fura presentarà a la tardor un llibre “sobre la història” de la companyia que ha elaborat la professora de l’Institut del Teatre, Mercè Saumell. Un llibre més “acadèmic” que cronològic sobre la idiosincràsia del grup teatral. També se celebrarà una festa “familiar” a càrrec de la Fundació Èpica.  Sobre la longevitat de la Fura dels Baus, el director ha apuntat que la clau i “l’elixir” ha estat la convivència i el respecte en les diferents sensibilitats dels seus sis directors, i els diferents camins que han seguit respectivament. El “vive y deja vivir” ha estat la clau, diu Tantiñà. “Ara estem en processos per tot arreu; estem molt actius”, ha celebrat, no sense mostrar els seus dubtes sobre el futur de l’escena teatral més rupturista en un futur sense la Fura.

Summary: La Fura dels Baus s’instal·la al Museu Marítim pel Grec amb l’històric muntatge ‘Manes’


Uns lladres van entrar a robar dimarts a la nit en una farmàcia de la plaça del Mercadal de Reus i se'n van endur la recaptació, malgrat l'ordre de confinament vigent per la crisi del coronavirus. Els individus van forçar la persiana de l'establiment i se'n van endur uns 600 euros, però no consta que sostraguessin material sanitari. Fonts dels Mossos d'Esquadra han confirmat que aquest dimecres han rebut una denúncia per aquest robatori amb força i que ja han obert una investigació per esclarir els fets.

Summary: Entren a robar en una farmàcia de Reus malgrat l'ordre de confinament pel coronavirus


Uns 990 abonats de la companyia elèctrica Endesa a la Terra Alta, sobretot d'Horta de Sant Joan i Arnes, es van quedar aquest divendres al vespre sense subministrament elèctric, segons Protecció Civil. Tot i que de matinada es va resoldre la incidència i a primera hora de dissabte només quedaven 30 abonats afectats, al migdia s'ha produït un nou tall de llum que ha durat gairebé una hora, que ha afectat, entre d'altres, a restaurants en ple servei. La manca de subministrament elèctric i falta d'informació per part de l'empresa ha fet que l'Ajuntament d'Horta reclami explicacions a la companyia elèctrica i s'hagi ofert a tramitar queixes dels establiments turístics afectats, que estan gairebé al 100% d'ocupació a portes del Cap d'Any. Segons ha detallat l'alcalde del municipi, Joaquim Ferràs, clients d'un parell de cases rurals han abandonat l'establiment a causa d'aquesta situació, que passa mentre es registren temperatures sota zero. A més, Ferràs ha explicat que els veïns estan preocupats per si es produeix una nova incidència de cara a la nit.

Summary: L'Ajuntament d'Horta ajudarà a tramitar queixes als afectats pels danys dels talls de llum a portes de Cap d'Any


Els arqueòlegs del jaciment de Vilardida (Alt Camp) no han trobat evidències que certifiquin l'emplaçament d'una vil·la imperial. L'excavació, en canvi, sí que ha permès ratificat l'existència d'activitat del període baiximperial que fins ara només s'intuïa amb els materials trobats i la continuïtat de l'era ibèrica cap a l'imperial i l'antiguitat tardana. El jaciment té quatre espais, entre els quals destaca la necròpolis d'època tardoantiga. Segons els primers estudis, s'han localitzat diverses fosses on s'hi van enterrar majoritàriament dones i aquelles tenen la peculiaritat que no aprofiten els espais. Així ho ha explicat l'arqueòloga dels Serveis Territorials de Cultura de Tarragona, Imma Teixell, en la visita guiada a les restes, que ha reunit unes 150 persones aquest diumenge. A més, la tercera fase dels treballs arqueològics es reprendran a finals d'aquest mes. "Sabem que on hem excavat no tenim la vil·la imperial" però també "sabem que aquesta vil·la es va estendre en el temps, sigui de nova planta o aprofitant uns mateixos espais existents", ha precisat Teixell. Per aquesta raó, ja es pot verificar que moltes de les vil·les i dels assentaments del Camp de Tarragona eren ibèrics abans de l'arribada dels romans. I això, segons l'arqueòloga, és la novetat del jaciment. De fet, els arqueòlegs han descobert les restes de la via medieval entre Vilafranca i Montblanc, d'un assentament ibèric, d'una vil·la de l'època paleocristiana - a partir de segle IV després de Crist- i d'una necròpolis. A part de sitges romanes i ibèriques en desús. Pel que fa a les restes de la necròpolis, haurà de ser objecte d'estudi atès que presenta unes "conclusions interessants", segons l'arqueòloga. I és que en la majoria de les fosses localitzades s'hi han trobat enterrades restes femenines. A més, només han certificat sis casos masculins i no han descobert cap resta de menors. Això indica que es tracta d'una necròpolis amb "particularitats". Així mateix, Teixell ha destacat la disposició diferent de les tombes i que no s'hi hagi trobat material medieval. Els treballs arqueològics van començar el maig passat amb la primera fase, que va consistir en el decapatge per rebaixar els terrenys fins a nivells arqueològics. En la segona, es va dur a terme l'excavació en extensió. Finalment, aquest mes de gener començarà la tercera actuació, en la qual es tractaran les restes per tal de conservar els seus valors culturals i, a la vegada, fer-los compatibles amb el condicionament de la carretera C-51.

Summary: El jaciment arqueològic de Vilardida no troba evidències de la vil·la imperial


El fiscal superior de Catalunya, José María Romero de Tejada, ha demanat aquest dimarts al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), que no admeti a tràmit les querelles presentades per UPyD i Manos Limpias per la resolució d'inici del procés d'independència que el Parlament va aprovar el passat 9 de novembre. El fiscal recorda que la resolució va ser anul·lada pel Tribunal Constitucional (TC) molts pocs dies després i que des d'aleshores no s'ha portat a la pràctica cap de les accions recollides al text, a banda del debat parlamentari. El partit fundat per Rosa Díez es va querellar, quan el text va ser presentat a la Mesa del Parlament, contra la presidenta de la cambra, Carme Forcadell, i els signants de la proposta de resolució, Jordi Turull, Marta Rovira, Antonio Baños i Anna Gabriel, mentre que el sindicat ultra va substituir Gabriel per l'expresident de la Generalitat Artur Mas, i els acusaven de delictes de sedició i fins i tot UPyD demanava presó provisional pels querellats. La querella d'UPyD recollia algunes de les manifestacions que Carme Forcadell va fer en ser designada presidenta del Parlament, que consideren "un pas més en una actitud indubtablement sediciosa" perquè manifesta la seva "oberta predisposició" a no sotmetre's a la legalitat espanyola. També la proposta de resolució que la CUP i Junts pel Sí van registrar al Parlament i que segons UPyD és "una crida a la insurrecció popular i institucional" que estableix "els passos a seguir per assolir la independència de Catalunya". Segons UPyD, independentment de la tramitació del text es tractava d'un "desafiament" a la democràcia i a l'Estat de dret que no té "cap precedent" i que no es pot considerar com a exemple de llibertat d'expressió. En els seus dos escrits, de sis pàgines cadascun, el fiscal fa servir els mateixos arguments per demanar la no admissió de les querelles. Així, considera que "la sentència del TC, en privar de tota eficàcia jurídica la resolució, restableix l'ordre constitucional i inicia una nova etapa que obra la possibilitat de revertir la punibilitat dels fets anteriors susceptibles de ser qualificats com a conspiració". Igualment, recull els arguments del TC per anul·lar la resolució i considera que "davant la necessitat de no causar majors dilacions en aquesta causa" i davant de la "concreció de la reacció de l'Estat de Dret en el pronunciament" del TC, no es poden imputar delictes pels fets ocorreguts en seu parlamentària. Així, demana que no s'admetin les querelles perquè es refereixen a "opinions i vots que no han transcendit de l'estricte àmbit parlamentari, no havent-se renovat, després de la sentència del TC, les manifestacions potencialment delictives i per tant no està encara justificada la perpetració del delicte objecte de la querella". No obstant això, es reserva la possibilitat d'emprendre accions legals contra "aquells que no s'atenguin al pronunciament del TC".

Summary: La fiscalia demana no admetre a tràmit les querelles d'UPyD i Manos Limpias per la resolució d'inici del procés d'independència


Quatre intoxicats lleus per fum i 20 veïns desallotjats en l'incendi d'un habitatge a Salt (Gironès), segons han informat els Bombers de la Generalitat. L'avís del foc s'ha rebut a les 03.59 hores d'aquesta matinada de dissabte al número 28 del carrer d'Esteve Vila. Es tracta d'un edifici de cinc plantes i les flames es concentraven en un pis de la tercera planta –cremat al 100%- amb afectacions també en altres dos domicilis de la quarta i de la cinquena planta. L'incendi va obligar també a confinar quatre dels inquilins de la cinquena planta. 11 dotacions dels Bombers van treballar en les tasques d'extinció del foc. Els afectats per fum van ser evacuats en estat lleu pel SEM a l'Hospital de Santa Caterina de Salt.

Summary: Quatre intoxicats lleus i 20 veïns desallotjats en l'incendi d'un habitatge a Salt


Els directors generals de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya, Ester Franquesa; de la Generalitat Valenciana, Rubén Trenzano, i del Govern de les Illes Balears, Marta Fuxà, han subratllat aquest dijous els incompliments més rellevants de l'Estat pel que fa a la Carta europea de les llengües regionals o minoritàries, principalment en el món de la justícia, l'educació i els mitjans de comunicació. Ho han fet en el marc d'una reunió al Departament de Cultura, a Barcelona, que dona continuïtat a les que s'han celebrat els darrers dos anys a diferents punts dels tres àmbits per refermar la col·laboració entre els tres governs en matèria de política lingüística. A la reunió s'ha preparat la trobada prevista amb els experts del Consell d'Europa.  També s'han tractat projectes compartits en el marc de la commemoració de l'Any Fabra, i s'ha debatut sobre àmbits com la interpretació i traducció jurades, l'ús de la toponímia oficial en plataformes digitals, com garantir els drets lingüístics o l'avaluació dels coneixements de llengua.   Els tres directors generals tenen previst participar aquest divendres a la VI Jornada de Llengua i Societat als Territoris de Parla Catalana, a l'Ateneu Barcelonès, organitzada per la Direcció General de Política Lingüística de la Generalitat.   Finalment, a la reunió d'avui s'ha acordat que el Govern de les Illes Balears organitzarà la propera reunió de coordinació de les direccions generals, prevista per al novembre.

Summary: Els governs català, valencià i balear acusen l'Estat d'incomplir la Carta europea de les llengües minoritàries


La fiscalia demana dotze anys de presó a un veí de Lleida de nacionalitat espanyola acusat de violar de manera continuada i per la força la seva dona. Segons el ministeri fiscal, l'home hauria obligat la seva parella, de nacionalitat brasilera, en reiterades ocasions entre el 2009 i el 2013 a mantenir relacions sexuals no consentides tant vaginalment com anal, fins i tot quan la dona estava embarassada. Segons la fiscalia, l'home l'agafava pels canells i li obria les cames a la força i en alguna ocasió la va arrossegar per terra en contra de la seva voluntat fins a l'habitació. Una vegada fins i tot va utilitzar un morter de cuina per penetrar-la analment mentre li deia que com era brasilera era una "puta" i "les putes tenen l'obligació de practicar sexe anal". El judici tindrà lloc el 13 d'abril a l'Audiència de Lleida. El ministeri fiscal demana dotze anys de presó per un delicte continuat d'agressió sexual amb l'agreujant de parentesc i, un cop complerta la pena de presó que li sigui imposada, set anys de llibertat vigilada i que durant set anys no es pugui acostar a menys de 300 metres ni comunicar-se amb la víctima. Sol·licita també una indemnització de 20.000 euros pels danys patits.

Summary: Demanen dotze anys de presó per violar reiteradament la seva dona a Lleida durant quatre anys


Una persona ha mort aquest dissabte a la tarda en l'accident d'un planador monoplaça a Meranges (Cerdanya), mentre sobrevolava la zona sud del Puigpedròs. Els Bombers han rebut l'avís a les 17.14 h de l'aeròdrom de la Cerdanya perquè havien perdut la comunicació amb l'aparell. El cos ha activat llavors dues dotacions, una terrestre i una altra aèria, amb efectius dels GRAE Muntanya, que han localitzat l'aeronau una hora després. Els Bombers han pogut aterrar a 2.000 metres d'altura, al nord del refugi de Malniu, on han localitzat el cos sense vida del pilot dins el planador. Els Mossos d'Esquadra estan fent les gestions per identificar la víctima i fer l'aixecament del cos. La Unitat Tècnica de Seguretat Aèria de la policia catalana, en coordinació amb la Comissió d’Investigació en Accidents i Incidents Aeris d’Aviació Civil, han obert una investigació. La Direcció General de Protecció Civil ha posat en prealerta el pla AEROCAT.

Summary: Mor una persona en l'accident d'un planador a Meranges


La mare detinguda a Girona ha reiterat en seu policial que va donar medicaments a la seva filla de 10 anys per adormir-la i després la va ofegar a la banyera. La dona, que té 49 anys, ha declarat aquest dimarts a comissaria en presència del seu advocat, David Muñoz. La detinguda, a qui s'investiga per assassinat, té antecedents psiquiàtrics i des del 2013 havia ingressat diversos cops en unitats de salut mental. La defensa preveu demanar al jutjat que els perits l'examinin per fer-li un informe psiquiàtric que n'avaluï l'estat. Es preveu que la mare passi a disposició aquest dijous. D'altra banda, els forenses han fet l'autòpsia a la menor i han certificat que va morir ofegada. També han extret mostres biològiques que ara enviaran a analitzar per confirmar si la menor havia ingerit medicaments.  La mare detinguda a Girona ha declarat aquest matí en seu policial. La dona, que ha passat la nit a la comissaria de Vistalegre, ha prestat declaració en presència del seu advocat. I davant dels agents d'investigació, ha reiterat allò que va confessar ahir: que ella va ser qui va acabar amb la vida de la menor de 10 anys. Primer, va donar medicaments a la seva filla per adormir-la i, després, la va ofegar a la banyera del pis de la ronda Ferran Puig. La dona, a qui s'investiga per un delicte d'assassinat, té antecedents psiquiàtrics. I de fet, durant els darrers sis anys, ha fet diversos ingressos en unitats de salut mental. Ara, el seu advocat, David Muñoz, vol demanar al jutjat que els perits psiquiàtrics n'avaluïn el seu estat i emetin un informe que concreti si pateix un trastorn o malaltia mental. El crim va tenir lloc ahir en un pis situat al número 28 de la ronda Ferran Puig, a tocar de la Devesa. A les 15.05, els serveis d'emergència van rebre l'avís a través del 112 que una dona havia mort la seva filla ofegant-la a la banyera. Fins al lloc es van desplaçar efectius dels Mossos d'Esquadra i del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM). Els efectius mèdics van intentar reanimar la nena durant molta estona i la van traslladar en estat crític fins a l'hospital Josep Trueta, on més tard se'n va certificar la defunció. En paral·lel, els Mossos d'Esquadra van detenir la mare. Després de traslladar-la a comissaria, ja més entrada la tarda, la van tornar a portar al pis per fer la reconstrucció del crim. Allà, la dona ja va admetre allò que avui ha reiterat en seu policial i va concretar la mecànica del crim. Dijous, a disposició judicial La Divisió d'Investigació Criminal (DIC) de la policia catalana s'ha fet càrrec de la investigació, tutelada pel jutjat d'instrucció 1 de Girona (en funcions de guàrdia). La mare detinguda es troba sota custòdia policial i es preveu que passi a disposició judicial aquest dijous. D'altra banda, els forenses de l'Institut de Medicina Legal (IML) de Girona han fet avui l'autòpsia a la nena de 10 anys. L'examen ha certificat que la menor va morir ofegada. A més, els forenses han extret mostres biològiques del cos de la menor, que ara s'enviaran a analitzar per certificar que la nena havia ingerit medicaments (i determinar quins n'eren els principis actius). Aquest migdia, desenes de persones han fet un minut de silenci davant l'Ajuntament de Girona en record a la menor i per donar suport a la seva família i amistats. L'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, en un breu parlament, ha dit que no hi havia paraules per expressar el condol davant uns fets tan tràgics i ha demanat guardar "el màxim respecte".

Summary: La mare detinguda a Girona referma en seu policial que va donar medicaments  a la filla i la va ofegar a la banyera


El president de l'Observatori Contra l'Homofòbia (OCH) de Catalunya, Eugeni Rodríguez, alerta que estan detectant un mateix patró darrere moltes de les agressions a persones LGTBI en els primers mesos d'aquest any. "Les cometen joves i adolescents, tots homes; sobretot a Barcelona, al Raval i a l'Eixample; en zones d'oci i en cap de setmana, en el moment en què joves LGTBI van de festa o en tornen", ha afirmat en una roda de premsa Rodríguez, que ha demanat "mesures efectives de forma urgent". També ha advertit d'un augment dels atacs, insults i altres discriminacions contra persones LGTBI que estan rebent a l'observatori. En el que portem d'any, l'OCH ha atès 74 incidències mentre que en tot el 2018 en van ser unes 110.

Summary: Alerten d'un patró en les agressions LGTBI: a Barcelona, en zones d'oci el cap de setmana i comeses per homes joves


Un any més el centre de Molins de Rei (Baix Llobregat) s'ha quedat petit per acollir els milers de visitants que aquest cap de setmana s'acostaran al municipi per gaudir d'una edició més, la 166, de la Fira de la Candelera, la mostra agrícola més antiga de Catalunya. S'espera que fins demà diumenge s'acostin a Molins de Rei més de 300.000 persones per visitar un certamen que compta amb 900 expositors, 5.000 metres quadrats d'exposició i activitats variades per grans i petits. A banda de sectors tradicionals com l'agricultura, la ramaderia, l'alimentació o l'artesania, la Candelera estrena aquest any una zona dedicada als serveis vinculats a la natura i l'oci natural. Així, per exemple, per primer cop la fira ha convidat una altre fira, en aquest cas la Fira de l'Avet d'Espinelves. Per Artur Garró, president dels tres Tombs de Molins de Rei, la Fira de la Candelera és una oportunitat de recordar el passat agrícola de la comarca del Baix Llobregat. "Per tots els molinencs és una data senyalada, entranyable i un orgull", destaca. La Fira de la Candelera de Molins de Rei és des de fa anys un clàssic del primer cap de setmana de febrer. Com fa 166 anys, visitants de l'entorn i d'arreu de Catalunya s'apropen fins aquest municipi del Baix Llobregat per tal de conèixer les darreres novetats en el camp de la jardineria, l'agricultura i la ramaderia i poder comprar qualsevol element relacionat amb aquests àmbits. Amb el pas dels anys però, el que era una mostra eminentment agrícola i ramadera ha esdevingut un aparador d'altres sectors com el vi, l'alimentació, el comercial i industrial, el de l'automòbil i el de brocanters i artesans, entre d'altres. També ha esdevingut una celebració popular que va més enllà de la simple activitat econòmica que l’originà. Que s'ha convertit en tot un referent i en una cita obligada ho demostraven aquest dissabte els carrers plens de tot el centre del municipi. De fet, als volts del migdia costava moure's entre les parades de la gent que hi havia. En previsió de l'afluència massiva de visitants, enguany l'Ajuntament de Molins de Rei ha habilitat dues oficines d'informació per orientar la gent. Un dels punts que més expectació ha despertat ha estat l'àrea del bestiar, on els més petits han pogut muntar a cavall, donar de menjar als conills i veure de prop molts altres animals. En Pere, veí de Molins de Rei que exposa mules i cavalls de l'empresa Equicarn, explica que a la Candelera ja no es venen animals i que l'objectiu dels qui exposen és acostar el món de la ramaderia "a gent que no té oportunitat de veure animals de granja".  Del mateix parer és l'Artur Garró, president dels tres Tombs de Molins de Rei, que, a banda d'assegurar que la Fira de la Candelera "és l'orgull de tots els molinencs", és un lloc on recordar i mostrar als més petits com era Catalunya i la comarca quan la pagesia i la ramaderia eren sectors estratègics i majoritaris.  Tot i que molts dels visitants de la Fira de la Candelera s'estrenen en aquesta edició, altres, com en Miquel Sinyol, veí de Sant Vicenç dels Horts, visita la fira des que té ús de raó. "Jo venia a la Candelera de Molins amb el meu pare quan era petit i en aquests anys ha canviat molt, ara hi ha més oferta i més sectors representats", explica. Amb tot, creu que, com anys enrere, la Candelera "és cultura perquè mostra coses que no veiem durant tot l'any".  D'altres, com la Maria i els seus dos fills, s'han acostat a la Candelera sense saber ben bé que es trobarien. "Hem vingut a passar el matí i ens ha agradat molt perquè els nens han pogut fer terrissa i tocar els cavalls", ha destacat.

Summary: La 166ª edició de la Fira de la Candelera desborda els carrers de Molins de Rei


El secretari d'Hàbitat Urbà i Territori, Agustí Serra, i el ministre de Foment, José Luis Ábalos, han signat aquest dilluns el nou conveni de col·laboració per a l'execució del Pla d'Estatal d'Habitatge 2018-2021. El Pla compta amb un pressupost per a Catalunya de 272 MEUR (209 aportats per l'Estat i 63 per la Generalitat) per als quatre anys i l'executarà l'Agència de l'Habitatge de Catalunya (AHC). Serra ha considerat que el pressupost de 272 MEUR i l'aportació que fa l'Estat "és clarament insuficient tenint en compte la realitat social, econòmica i del sector de l'habitatge a Catalunya". "Ni de bon tros satisfà les nostres necessitats", ha puntualitzat el secretari d'Hàbitat Urbà i Territori. "De fet, l'aportació de l'Estat suposa un increment que no arriba a l'1% respecte a l'anualitat anterior i està a nivells de l'any 1993, per la qual cosa la Generalitat es veu obligada a fer una aportació molt superior a la rebuda per poder fer front a les necessitats d'atenció social en matèria d'habitatge", ha recordat Serra. El finançament del Pla per a tot l'Estat és de 1.443 milions d'euros i un 14,5% d'aquests recursos són els que es destina a Catalunya: 209.235.000 euros. "Catalunya requereix d'un major pes en l'assignació dels recursos, tenint en compte el pes del PIB, que és del 19%, i la població, d'un 16,22%", ha afirmat el secretari d'Hàbitat Urbà i Territori, que també ha reclamat el retorn de l'anomenada reserva d'eficàcia, abolida l'any 2012. Serra ha demanat que s'activi de manera que "aquells fons sobrants d'altres comunitats autònomes que no hagin gastat el previst haurien els hauríem de poder utilitzar les altres comunitats". "Es tracta d’un mecanisme que ja existia en plans anteriors i que caldria recuperar", ha reflexionat en veu alta Serra.  El Govern destina 129 MEUR a polítiques socials d'habitatge el 2017   La Generalitat, mitjançant l'AHC, ha destinat 129 milions d'euros en ajuts per a pagar el lloguer, ordinaris i urgents; en gestions de mediació hipotecària mitjançant l'Ofideute; en ajuts per pagar el lloguer per a famílies que viuen en habitatges administrats per la Generalitat, i en ajuts per a entitats que gestionen habitatges d’inclusió durant l’any 2017. Aquesta xifra suposa un increment de 23 milions d’euros respecte l’any 2016 (un 21% més), en què la inversió va ser de 106 milions. Aquests recursos han arribat a més de 100.000 famílies i els ha permès mantenir el seu habitatge. Foment del lloguer i de la promoció d’obra nova   El nou Pla manté l'estructura i contingut de l’anterior conveni (2013-2017) potencia el finançament de polítiques centrades en el foment del lloguer i els ajuts destinats al pagament del lloguer, amplia les línies d’ajuts però amb el mateix finançament i els mateixos recursos. Com a novetat, destaca l’impuls que es vol donar a la construcció d’habitatge d’obra nova, destinada exclusivament al lloguer. En aquest sentit, s’ha ampliat el ventall de promotors que poden ser destinataris dels ajuts als públics i als privats, quan en l’anterior Pla els ajuts eren només per a promotors públics. La Comissió bilateral  de seguiment del conveni,  formada per representants del Ministeri de Foment i de la Secretaria d’Habitat Urbà i Territori pot ajustar anualment les quantitats destinades inicialment a cadascun dels programes, sempre i quan no se superin les quantitats anuals previstes.

Summary: La Generalitat reclama més recursos a l'Estat per a polítiques d'habitatge: "El pressupost de 272 MEUR és insuficient"


La Sala Beckett estrena aquest dimecres 'El chico de la última fila', una nova producció dirigida per Andrés Lima sobre el text guardonat amb un premi Max l'any 2008 del dramaturg Juan Mayorga. Descriu la peculiar relació entre un alumne i el seu professor de literatura, encarnat per Sergi López, que s'estrena en el teatre de text. "És la primera vegada que faig una obra escrita, presumptament ben escrita i de manera seriosa", ha dit l'actor. David Bagés, Míriam Iscla, Anna Ycobalzeta, Guillem Barbosa i Arnau Comas l'acompanyen el repartiment. Mayorga, que considera la Beckett com "un dels teatres més importants del món", ha dit que el text ha donat peu a 25 muntatges diferents "perquè hi ha molt de joc teatral". L'espectador participa d'un joc en el qual la vida real i la literatura i la imaginació es confonen constantment. 'El chico de la última fila' es podrà veure fins el 3 de març a la sala barcelonina i farà tot seguit gira per Catalunya a ciutats com Manresa, Argentona, Terrassa, Reus, Granollers o Sabadell. L'obra s'emmarca dins el cicle 'Res no és mentida. Joves i ficció en temps digitals' amb el que el teatre, amb col·laboració amb la Universitat Oberta de Catalunya (UOC), vol promoure una reflexió crítica i lúdica sobre la ficció en l'àmbit juvenil.  El text de Juan Mayorga s'endinsa, precisament, en la importància de la ficció a través d'un jove estudiant que remou el seu professor i la seva dona quan llegeixen les redaccions que ha escrit per classe. Un nen "prodigi", interpretat per Guillem Barbosa, que crea un vincle intens amb el seu mestre, alhora perillós. "Estem rodejats de ficcions, cadascú és ficció pels altres. És dolent no ser ficció per a ningú", ha dit Mayorga aquest dimecres a la presentació de l'obra.  El dramaturg, Premi Nacional de Teatre 2007 i guanyador de cinc premis Max, exercia com a professor de secundària en un institut, una etapa que va inspirar l'obra a partir d'un alumne que no va contestar ni una pregunta d'un examen "perquè es faria famós jugant a tenis". El noi de l'última fila, en la ficció, té futur com a escriptor.  "Debut" de Sergi López Habitual del cinema i el teatre de creació, l'actor Sergi López s'estrena finalment en el teatre de text "a nivell professional" i de forma "presumptament seriosa". "És surrealista. És molt estrany. Estic acostumat a fer obres de teatre de creació que estem un any assajant, hi donem voltes uns mesos més a veure si va algun lloc", ha dit l'actor. S'ha remuntat a quan va interpretar 'Els Pastorets' com a únic moment en el que el text estava tancat. "No sé què suposarà a la meva vida, però em venia de gust fer-ho però no en qualsevol circumstància", ha apuntat.  Sobre el seu personatge de professor, ha afirmat que "li és igual" i "no li interessa", i ha destacat la història "fabulosa" que hi ha al darrere. "Jo que soc poc llegit, faig d'un professor de literatura", ha dit irònicament. 25a producció El text de Mayorga ha inspirat fins a 25 produccions arreu del món, un èxit que al parer de l'autor rau en el fet de tractar temes com la llar i l'escola, dos llocs "de trobada i conflicte". "També perquè és una obra sobre la imaginació i com es construeix i és fonamental en les nostres vides", ha assegurat.  Sense ànims de comparar amb altres muntatges, considera que la nova producció de la Beckett és "excel·lent". És la tercera obra que Mayorga porta a la sala Beckett, després de 'Cartas de amor a Stalin' (2000) i 'Animales nocturnos' (2005). El director, Andrés Lima, també Premi Nacional de Teatre l'any 2005, ha destacat la necessitat "d'entregar-se" a l'obra i deixar-se portar pel joc entre realitat i ficció. "Mai sabrem si aquest noi que es cola en una casa ho fa dins el llibre que està escrivint o si és de veritat", ha explicat Lima sobre un misteri que acompanya tota la representació.  Al director li agrada que l'obra prengui riscos. "És una obra que té perill. Et fa qüestionar la teva forma de veure la vida i el teu desig o mediocritat", ha dit sobre un text que va inspirar el cineasta François Ozon per la pel·lícula 'Dans la maison'.

Summary: La Sala Beckett convida a confondre realitat i literatura a 'El chico de la última fila' de Juan Mayorga


La presidenta del Parlament, Carme Forcadell, ha mostrat la condemna “més enèrgica” de la cambra catalana contra la “barbàrie” i ha lamentat que el “fonamentalisme” hagi tornat a colpejar persones innocents. Després de l’atemptat a la ciutat francesa de Niça, Forcadell ha fet una crida a estar “més units que mai per la pau i en favor de la democràcia”. “No defallirem mai i continuarem treballant per defensar la democràcia”, ha afegit després de guardar un minut de silenci davant la façana del Parlament  acompanyada de membres de la Mesa i diputats de la cambra catalana. Forcadell també ha traslladat la solidaritat i l’efecte de la cambra amb la ciutat de Niça, el poble francès i els familiars de les víctimes i ha conclòs que “el poble de Catalunya està al seu costat en aquests moments tan difícils”.  “Mostrem la nostra condemna més enèrgica contra aquesta barbàrie, aquest atemptat que se suma als que hem tingut a Bagdad, Istanbul, Daka, París, Brussel·les i Pakistan”, ha recordat. La presidenta del Parlament, els membres de la Mesa, els portaveus dels grups parlamentaris i diversos diputats han guardat a les 12h del migdia un minut de silenci en memòria de les víctimes de l’atemptat d’aquest dijous a Niça.

Summary: Forcadell: “Hem d’estar més units que mai i continuar treballant per defensar la democràcia”


Prop d'un centenar de persones s'han concentrat aquest dissabte al matí a la rambla President Companys de Tarragona, davant de l'Audiència, per reclamar l'alliberament dels detinguts durant els aldarulls d'aquesta setmana a la capital tarragonina i Barcelona, com és el cas de la Laura Solé, el David Solé o el Joan Tortosa. Tot seguit, els concentrats s'ha unit a la convocatòria del CDR "jugar la partida" i durant aproximadament una hora, han tallat part de l'Imperial Tarraco i han jugat a jocs de taula asseguts just davant de la subdelegació del govern espanyol. (En aquesta actualització s'explica que els manifestants han aixecat la protesta després d'una hora aproximandament). En la primera concentració, la germana de la Laura Solé, Sílvia Solé, ha explicat que encara no han pogut veure-la després que fos detinguda dijous a la nit per un grup de policies de paisà de la Policia Nacional. La germana, acompanyada per la seva mare i el seu tiet, s'ha adreçat als manifestants i els ha demanat que "es cuidin" davant de les actuacions policials. Segons fonts de Juristes per la República, la seva advocada està treballant en la seva defensa. La detinguda encara es troba en dependències de la policia espanyola. Solé ha afirmat que el fet que estigui detinguda a la comissaria de la Policia Nacional dificulta la seva alliberació. Per tot plegat, ha demanat que quedin en llibertat totes les persones detingudes durant els disturbis d'aquesta setmana. D'altra banda, el CDR de Tarragona ha fet una crida a seguir mobilitzant-se per la sentència del procés i per denunciar la "repressió" i les detencions. Els manifestants han ocupat part de l'Imperial Tarraco i han jugat de forma pacífica a jocs de taula. Alguns conductors els han escridassat mentre que d'altres han aplaudit la protesta.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Prop d'un centenar de persones protesten per reclamar la llibertat dels detinguts pels aldarulls a Tarragona


El diputat de JxCat i expresident de l'ANC, Jordi Sànchez, assegura que tornaria a fer el tuit d'un quart de 9 del matí convocant els ciutadans a manifestar-se "pacíficament" davant del departament d'Economia per protestar contra l'escorcoll. Així s'ha expressat en una entrevista a 'ElPuntAvui' justament quan fa un any del 20-S, que dies després va suposar que ell i Jordi Cuixart entressin en presó preventiva. "Òbviament ningú vol estar a la presó, però el preu de la presó no pot ser la renúncia a expressar-se i manifestar-se lliurement, a protestar i, menys encara, a renunciar al dret a l’autodeterminació", ha afegit. I és que, segons Sànchez, la por seria la victòria de l'Estat. "Jo no vull presos, ningú vol més presos, però si acceptem el xantatge de l'Estat serem per sempre més presoners seus", ha conclòs. Preguntat per de què se sent responsable del passat 20 de setembre, Sànchez respon que se sent responsable d'haver actuat "responsablement com a president de l'ANC". Ha assenyalat que primer va cridar a participar a la mobilització i després va col·laborar "activament" perquè tot es desenvolupés cívicament sense violència.  En aquest context, ha denunciat que és víctima d'un "relat inventat" i ha afegit que la "mentida i la invenció del relat" és l'única manera de mantenir-los 11 mesos a la presó. I ha fet una crida a fer que la veritat guanyi la seva mentida.  Critica la manca de voluntat d'unitat Sánchez ha mostrat la seva "preocupació" tant per "la manca d'estratègia conjunta com per l'absència d'estratègia de cada una de les parts", en referència als partits independentistes. I ha afegit que cal ser pacients i donar temps per refer-se del "cop" i fer que "les nous lideratges arrelin". No li fa patir que hi hagi debat però sí que afirma que li molestem les "crítiques gratuïtes, les deslleialtat i sobretot a incapacitat i la manca de voluntat d'unitat". Segons el diputat de JxCat, sense Junts pel Sí mai hauria existit l'1-O. Constitució de la Crida, a finals d'octubre Sánchez, un dels impulsors de la Crida, ha avançat que a finals d'octubre es farà la primera trobada constituent. I ha volgut deixar clar que no es demana que els partits es dissolguin i s'integrin a la Crida, sinó que es demana als ciutadans que reforcin la Crida i que ho facin "preservant cadascú la seva ideologia". Segons Sànchez, no es treballa amb la hipòtesi que la Crida es presenti a les eleccions municipals però ha afegit que sí que seran actius per buscar amplis acords perquè hi hagi candidatures independentistes conjuntes.

Summary: Jordi Sánchez: "Tornaria a fer el tuit convocant a manifestar-se pacíficament per protestar contra l'escorcoll"


L'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) ha posat a licitació del redacció del projecte constructiu de la depuradora de Cubells, a la comarca de la Noguera. Amb un pressupost de licitació de 81.675 euros, es podran presentar ofertes fins el 12 de setembre. Segons ha informat l'ACA aquest divendres en un comunicat, un cop adjudicat i signat el contracte, es disposarà d'un termini de sis mesos per materialitzar la redacció del projecte constructiu, que haurà de definir l'estació depuradora i els col·lectors en alta per garantir el sanejament actual i futur del municipi. A més, el projecte també haurà de definir un tractament que sanegi les aigües residuals i garanteixi el retorn de l'aigua en condicions a la conca del riu Segre, concretament al Clot de la Vall. La comarca de la Noguera disposa actualment d'onze depuradores en servei (Albesa, Algerri, Artesa de Segre, les Avellanes, Balaguer, la Baronia de Rialb, Ivars de Noguera, Ponts, Torrelameu, Térmens-Menàrguens i Àger), que garanteixen el sanejament del 71% de la població de la comarca. Pel que fa el global de Catalunya, hi ha 515 depuradores actives que sanegen les aigües residuals del 97,1% de la població.

Summary: L'ACA licita la redacció del projecte constructiu de la depuradora de Cubells


El vicepresident de l'Eurocambra Pavel Telicka ha assegurat que ningú li ha "consultat" la decisió de vetar l'entrada a Carles Puigdemont i Toni Comín a les instal·lacions la setmana passada per fer les acreditacions provisionals com a eurodiputats electes, segons ha pogut saber l'ACN. En la seva resposta a l'e-mail que va enviar un grup d'eurodiputats demanant explicacions sobre els fets als vicepresidents del Parlament Europeu, aquest membre del grup liberal assegurava que no li van demanar que "adoptés una posició sobre aquesta qüestió". El txec Pavel Telicka també insta en aquest missatge al president de la cambra Antonio Tajani a "deixar clar" que la suspensió de les credencials no es va decidir a la mesa del Parlament Europeu.  "Espero que Tajani clarifiqui això no només a vosaltres", ha afirmat Telicka.

Summary: Un dels vicepresidents de l'Eurocambra diu que ningú li ha "consultat" la decisió d'impedir l'acreditació a Puigdemont


El nombre d'hipoteques que es va signar aquest octubre a Catalunya, coincidint amb la celebració del referèndum l'1-O, es va situar en 3.998 contractes, cosa que suposa un 12,8% més que a l'octubre de l'any passat, un increment percentual similar al registrat en aquest mateix mes de l'any passat (12,9%), segons les dades publicades per l'institut d'estadística espanyol.  En xifres absolutes, les 3.998 hipoteques d'aquest mes d'octubre és la xifra més alta fina ara registrada en aquest mes des de l'any 2010. En termes mensuals, l'octubre és un mes que ve registrant caigudes intermensuals des de l'any 2003 i en aquest octubre el descens ha estat del 19,9%, un retrocés menor que el registrat a l'octubre de l'any passat quan la disminució va ser del 23,15%. En el conjunt de l'estat espanyol, les hipoteques van caure un 15,9% en relació amb el setembre i van augmentar el 8,2% en termes anuals, 4 dècimes per sota del registre de Catalunya.   Les 3.998 hipoteques que es van signar a Catalunya a l'octubre van sumar un capital per amortitzar de 575,467 milions d'euros, cosa que va deixar una mitjana de 143.938 euros per habitatge hipotecat a Catalunya.  En el conjunt de l'estat espanyol, el capital pendent d'amortitzar de les 24.706 hipoteques es va situar en 2.980 milions d'euros, amb una mitjana de preu per contracte hipotecari de 120.627 euros.  Per demarcacions, el nombre d'hipoteques sobre habitatges que es van signar a l'octubre a la demarcació de Barcelona es van situar en 3.002 contractes, cosa que va suposar una reducció del 23,81% en relació amb al setembre i un increment del 14,67% en relació amb el mateix mes de l'any passat. Aquest increment del 14,67% a l'octubre a Barcelona és similar a l'augment que es va registrar a l'octubre de l'any passat que va ser del 14,93%.  Barcelona amb la mitjana hipotecària més alta dels últims 9 anys  En xifres absolutes, el nombre de préstecs hipotecaris registrats a Barcelona aquest octubre, 3.002, és la xifra més alta en aquest mes des de l'any 2010 (3.776).  Les 3.002 hipoteques d'aquest octubre van acumular un capital de 463,640 milions d'euros, cosa que va deixar una mitjana per pis hipotecat de 154.444 euros, el 13,05% més que l'octubre de l'any passat i la mitjana d'hipoteca més alta fins ara registrada en qualsevol mes des del desembre del 2008, ara fa nou anys, amb 156.631 euros per hipoteca.  A Girona, el nombre de contractes hipotecaris per l'adquisició d'un pis es va situar en 451 contractes, cosa que va suposar un increment de l'1,81% en relació amb al setembre i un increment del 14,47% en relació amb l'octubre del 2016. Es tracta del millor increment interanual en un mes d'octubre des del 2012. En xifres absolutes, aquest octubre a Girona es el millor des de l'octubre del 2012 (514 hipoteques).  El capital pendent d'amortitzar per aquestes 451 hipoteques de Girona va sumar 55,606 milions d'euros, cosa que va deixar una mitjana per hipoteca de 123.295 euros, l'11,51% més que l'octubre de l'any passat.  A Lleida, el nombre de contractes hipotecaris per l'adquisició d'un habitatge es va situar en 140 contractes, cosa que va suposar una caiguda del 5,41% en relació amb el mes anterior i un increment del 2,19%, en relació amb l'octubre de l'any passat. Es tracta del millor increment en un mes d'octubre des del 2015 (50,91%). En xifres absolutes, aquest octubre del 2017 és el millor des de l'octubre del 2015 (166 hipoteques).   El capital pendent d'amortitzar per aquestes 140 hipoteques de Lleida va sumar 13,809 milions d'euros, cosa que va deixar una mitjana per hipoteca de 93.493 euros, el 8,29% menys que la xifra mitjana registrada a l'octubre de l'any passat.   Finalment a Tarragona, el nombre d'hipoteques sobre habitatges que es van signa r a l'octubre es va situar en 405 contractes, l'11,57% menys que el mes anterior i el 2,79% més que a l'octubre de l'any passat. En xifres absolutes, aquest octubre a Tarragona és el millor fins ara registrat des del 2012 (680 contractes).  El capital pendent d'amortitzar per aquestes 405 hipoteques signades a Tarragona a l'octubre va sumar 43,132 milions d'euros, cosa que va deixar una mitjana per pis de 106.499 euros, el 27,35% més que a l'octubre de l'any passat. Aquest valor per pis de 106.499 euros és la xifra més alta registrada en qualsevol mes des de l'octubre del 2012 (112.824 euros).

Summary: El nombre d'hipoteques a l'octubre augmenta el 12,8%, un creixement similar al del mateix mes de l'any passat


La consellera de la Presidència i aspirant a vicepresidenta del nou Partit Demòcrata de Catalunya (PDC), Neus Munté, s'ha pronunciat aquest divendres sobre la polèmica sorgida a partir de la semblança del nom de la nova formació amb Demòcrates de Catalunya i la possible negativa del ministeri de l'Interior a inscriure el PDC al registre formal amb aquest nom en considerar que es poden confondre. En aquest sentit, Munté creu que el nom és "perfetament inscrivible", i que "hi ha molts noms inscrits i hi ha altres que s'assemblen molt més entre ells" que el del PDC i Demòcrates. Així, la consellera ha apostat per insistir en la proposta i trobar la manera d'evitar el problema amb el partit escindit d'Unió.  Durant la seva intervenció al Fórum Europa Tribuna Catalunya, Munté ha dedicat poca estona a parlar del PDC, però preguntada per la candidatura que Marta Pascal i David Bonvehí han presentat per dirigir el partit, no ha dubtat a lloar-la. La consellera, que es presenta també junt a Artur Mas per presidir i vicepresidir el PDC, ha volgut posar de manifest que la llista de Pascal i Bonvehí està farcida d'alcaldes i regidors, i això ho ha considerat un element positiu. "És la constatació i la normalitat que el món local tenen un paper fonamental en el moment polític i social que vivim i que és una escola d'actors polítics de primer nivell", ha dit, tot assegurant que és "normal" que es "confiï" en perdones com les que hi ha en aquesta candidatura.  "L'amic" Turull Es dóna la circumstància que pocs metres d'on parlava Munté hi havia segut entre les autoritats el president del grup parlamentari de JxSí, Jordi Turull, que estava cridat a ser l'home fort de Mas i Munté per dirigir el PDC i va acabar retirant-se de la cursa voluntàriament després del debat intern del congrés fundacional de la formació. Munté ha volgut fer una picada d'ullet a Turull en deixar clar quina hauria estat la seva preferència de no haver renunciat, i en fer les salutacions formals a l'inici de la conferència l'ha citat com a "president del grup parlamentari de JxSí, i amic, Jordi Turull".   El "diàleg" pel RUI Parlant del full de ruta independentista, Munté no ha tingut cap dubte a refermar que els plans del Govern segueixen sent els mateixos, i que aquesta postura no ha variat per l'aparició del referèndum unilateral d'independència (RUI) en l'escena política. Tot i que la CUP i alguns sectors socials reclamin al Govern que s'inclogui al full de ruta, Munté no ha volgut entrar en aquesta qüestió i s'ha limitat a dir que "personalment" creu que "s'ha de valorar, dialogar i tenir en compte totes les propostes que arriben de la societat civil i dels partits que tinguin la independència com a objectiu final".

Summary: Munté creu que el nom del PDC és "perfectament inscrivible" al registre


La CUP de Terrassa ha valorat la decisió de la policia local de no continuar amb la denúncia contra la seva regidora Maria Sirvent com una "victòria popular". La formació ha afirmat que la denúncia "pretenia coaccionar la llibertat d'expressió i de fer política de la formació anticapitalista" i han tornat a defensar que les paraules de Sirvent "no eren injurioses". La regidora ha mostrat la seva alegria i ha afirmat que ja van dir que la querella no tenia base jurídica "i que no arribaria enlloc". La membre del col·lectiu antidepressiu de Terrassa SAT, Mireia Pi, ha anunciat l'inici d'una campanya en favor repensar el model de seguretat de la ciutat. "Ara hem d'acabar amb els models repressius i encaminar els cos policial, en tot cas, cap a una policia de prevenció i de barri", ha afirmat Pi.

Summary: La CUP de Terrassa veu com una "victòria popular" la retirada de la denúncia de la policia local contra una regidora


524 parlamentaris i exparlamentaris de 25 països diferents i 32 cambres legislatives s'han adherit al manifest de suport a l'expresidenta del Parlament Carme Forcadell impulsat pels també expresidents Joan Rigol, Ernest Benach i Núria de Gispert. El document s'ha presentat públicament en un homenatge aquest dijous. El president del Parlament, Roger Torrent, ha criticat que Forcadell estigui empresonada "per haver complert les seves funcions" i ha dit que es tracta d'una "injustícia tant incomprensible com inacceptable". Torrent ha subratllat que la justícia espanyola manté en presó els polítics presos com un acte de "venjança política". Durant l'acte han intervingut la presidenta del Parlament de Gal·les, Elin Jones, els expresidents Rigol, Benach i de Gispert així com els exmembres de la mesa Lluís Guinó i Joan Josep Nuet. Tots ells han destacat el caràcter "compromès" de Forcadell i han demanat la seva llibertat.  En la intervenció la presidenta del Parlament de Gal·les, Elin Jones, s'ha mostrat "sorpresa" pel fet que Forcadell estigui empresonada per fer "la mateixa feina" que Jones fa. I ha dit que la cambra de Gal·les ha aprovat resolucions a favor dels presos i del procés català. "Estic a Barcelona en solidaritat amb el vostre Parlament i amb la Carme Forcadell. Per demanar la llibertat incondicional i immediata", ha exclamat.  Lluís Guinó ha fet una crida a defensar els "atacs" a la democràcia amb "més democràcia". L'exmembre de la mesa ha recordat la vocació de Forcadell de donar veu a "tothom" i ha demanat "esforç" per donar continuïtat a la seva manera de fer. Joan Josep Nuet ha reconegut que amb Forcadell havien tingut discussions però que "sempre els va unir amistat i lleialtat". "Falten moltes 'Carmes' al món per defensar la veu de tanta gent que no pot quedar aparcada", ha reivindicat.  Els tres expresidents del Parlament han tingut un record general pels polítics presos i han posat de manifest la vaga de fam d'alguns d'aquests. En aquest sentit, per exemple, De Gispert, ha reclamat que els presos en vaga de fam no quedin en l'oblit. De Forcadell ha recordat els inicis de la seva relació i com han mantingut en el temps les trobades per comentar l'actualitat. Ernest Benach ha lamentat que Forcadell estigui a la presó "per saber defensar la principal institució del país". "Jo també hauria fet el mateix", ha apuntat. Finalment, Joan Rigol, ha enviat un missatge a l'expresidenta de la cambra i li ha dit que "lluitaran perquè la dignitat de Catalunya es mantingui, lligada amb la vertebració de la societat i el govern".  El manifest exigeix la llibertat "immediata" Al manifest que s'ha presentat s'expressa la solidaritat amb l'expresidenta del Parlament Carme Forcadell i es demana l'alliberament "immediat". També es fa una crida a resoldre per vies no penals els conflictes institucionals i polítics. El manifest constata que Forcadell va actuar "atenent sempre" el reglament de la cambra i que va complir les funcions inherents al seu càrrec, tot preservant tant els principis de l'autonomia parlamentària i la separació de poders, com la llibertat d'expressió i el dret d'iniciativa dels diputats.  El text també afirma que l'acusació contra Forcadell "afecta els fonaments democràtics de tot sistema parlamentari" i que en una democràcia parlamentària "no es pot permetre censurar els debats polítics en el seu parlament, ni prohibir els diputats d'exercici lliurement les seves funcions respecte a la normativa de la cambra.  En aquest sentit, alerten que la utilització de la justícia penal com a instrument de coacció de l’activitat d’un parlament és "incompatible" amb els principis que regeixen les democràcies parlamentàries.  El document compta, per exemple, amb el suport de la vicepresidenta del Parlament Europeu, Heidi Hautala i de 35 eurodiputats -entre d’ells, la copresidenta del Grup dels Verds, Ska Keller- de països com Alemanya, França, Regne Unit, Irlanda, Itàlia, Països Baixos, Bèlgica, Portugal, Suècia, Estònia, Eslovènia, Luxemburg i l’Estat espanyol. També s’hi han adherit la presidenta del Parlament de Gal·les, Elin Jones, el de Flandes, Jan Peumans, el de Còrsega, Jean-Guy Talamoni, el de les Illes Fèroe, Páll á Reynatúgvu, el del País Basc, Barkartxo Tejeria, i l’expresidenta del parlament escocès, Tricia Marwick. A més del suport de diputats de Junts per Catalunya, Esquerra, la CUP i Catalunya en Comú al Parlament de Catalunya, han subscrit ja el manifest electes dels parlaments de Quebec, Xile, França, Portugal, Bèlgica, Dinamarca, Estònia, Gal·les, Alemanya, Irlanda, Islàndia, Noruega, Suècia, Regne Unit, i Finlàndia, així com el Congrés dels Diputats, el Senat, i els parlaments del País Basc, Navarra i Galícia.  L'acte de lectura del manifest ha comptat amb la presència de familiars de Forcadell, del president de la Generalitat, Quim Torra, i diversos consellers.

Summary: 524 diputats i exdiputats d'una vintena de països reclamen la llibertat "immediata" de Forcadell


El coordinador general del PPC Xavier García Albiol ha assegurat aquest dijous que en cas que s'arribi "a una situació límit" a la seva formació “no li tremolarà la mà” si ha de recomanar al govern espanyol que apliqui a Catalunya l’article 155 de la Constitució Espanyola, que preveu la suspensió de les competències autonòmiques.  García Albiol s’ha referit a aquesta qüestió a preguntes dels mitjans durant la conferència al Fòrum Europa Tribuna Mediterrània de València assenyalant que arribat el moment recomanaria la seva aplicació “de manera proporcional i en base al desafiament plantejat”. El líder dels populars catalans ha assenyalat que li agradaria que s’arribés a aplicar i que el govern espanyol està apostant per aconseguir “un mínim diàleg amb Catalunya” però que la Generalitat “aposta més per buscar la confrontació, el xoc constitucional i la divisió”.  Albiol ha assenyalat que l’aplicació de l’article 155 no suposa deixar sense competències pròpies Catalunya sinó intervenir-ne algunes. “Estem parlant d’una qüestió molt seriosa i d’una decisió que mai ha hagut de prendre cap govern” ha dit el líder del PPC, assegurant que si bé “significaria un trama” , “és cert que a Catalunya s’estan vulnerant els drets dels catalans" i ha posat com exemple les dades fiscals.

Summary: Albiol assegura que en "situació límit" no li tremolarà la mà si ha de recomanar suspendre l’autonomia a Catalunya


El Parlament de Catalunya ha aprovat aquest dijous sengles mocions presentades pel PSC-Units i CatECP en què, entre altres qüestions, es reclama al Govern que adapti el model educatiu català a la nova realitat i que consensuï amb la comunitat educativa les mesures per afrontar el proper curs escolar després de la pandèmia de covid-19. El primer punt ha rebut l'aval d'ERC, el PSC-Units, els comuns i la CUP, mentre que JxCat hi ha votat en contra i Cs i el PPC s'han abstingut Pel que fa al segon, tots els grups hi han donat suport excepte els populars, que s'han abstingut. També s'ha aprovat instar el Govern a retirar el seu projecte de reforma de la Formació Professional (FP) i demanar-li que garanteixi ajudes a l'alimentació dels menors vulnerables durant l'estiu, ja sigui mantenint les targetes moneder o mitjançant altres fórmules "utilitzant també els fons que es rebin per part de l'Estat". Així mateix, les mocions aprovades reclamen ampliar la plantilla docent –incloent-hi professionals com educadors socials, psicòlegs o pedagogs– per fer front a la reducció de ràtios per evitar contagis de coronavirus el proper curs escolar i recuperar la sisena hora lectiva a l'ensenyament públic per compensar les desigualtats educatives.

Summary: El Parlament demana adaptar el model educatiu a la nova realitat i pactar el proper curs amb la comunitat educativa


Mejías constata que la convocatòria va ser una "vergonya internacional" perquè es va "polititzar" per part dels independentistes ACN Barcelona.-El grup municipal de Cs a Barcelona ha presentat un total de 42 preguntes perquè el govern municipal aclareixi quin paper van tenir ANC i Òmnium Cultural en la manifestació contra el terrorisme del passat 26 d'agost a la capital catalana. Segons la líder de Cs, Carina Mejías, la convocatòria va acabar sent una "vergonya internacional" perquè es va "polititzar" per part dels independentistes. El grup, que ha demanat la compareixença del comissionat de Seguretat, Amadeu Recasens, considera que el servei ordre hauria d'haver estat a càrrec d ela Guàrdia Urbana i no d'aquestes entitats independentistes. Les preguntes també demanen informació sobre el repartiment de pancartes i cartells i les consignes que es van donar als voluntaris.  D'altra banda, Mejías també ha reclamat un pla d'intervenció social, policial i de salut pública per acabar amb el fenomen dels 'narcopisos' del Raval, pels quals protesten els veïns des de fa més de dos mesos. "Volem un pla integral que acabi amb els problemes de convivència que provoquen els narcotraficants i que expulsen els veïns del barri”, ha apuntat.

Summary: Cs pregunta a l'Ajuntament de Barcelona sobre el paper d'ANC i Òmnium en la manifestació contra el terrorisme


Els més de 200 litres que han caigut a Espinelves aquesta nit han deixat el municipi osonenc semi incomunicat. Segons explica a l'ACN l'alcalde en funcions, el regidor Eduard Diaz Manso, en aquests moments només es pot entrar i sortir per la zona oest del municipi i exclusivament turismes. Operaris estan treballant en la neteja de les carreteres GI-544 i GIV-5441. "Només es pot accedir pel que coneixem per la baixada del Safareig, que s'ha netejat perquè els veïns poguessin anar a treballar", explica el regidor, que afegeix que és una de les pitjors tempestes que recorda al municipi osonenc. L'Ajuntament confia a poder recuperar la normalitat en les properes hores.

Summary: Dos dels accessos a Espinelves estan tallats a la circulació


La setena edició del Festival Protesta oferirà tretze llargmetratges, cinc dels quals seran estrena a Catalunya i tres a l'Estat. Una de les organitzadores del certamen internacional de cinema de crítica social que se celebrarà a Vic del 18 al 26 d'octubre, Ariadna Seuba, ha destacat "el gran esforç" que representa cada any l'aposta per acostar al públic pel·lícules noves. Un dels films que es podrà veure per primera vegada a l'Estat és la cinta 'For Sama', un documental que explica la vida d'una dona embarassada que va decidir quedar-se a Síria durant la guerra amb l'objectiu d'explicar-la. Enguany, el jurat compta amb un membre d'excepció, el president d'Òmnium Cultural, Jordi Cuixart, a qui ja han fet arribar les pel·lícules que ha de valorar a la presó de Lledoners.

Summary: El Festival Protesta projectarà tretze pel·lícules, cinc de les quals són estrena a Catalunya i tres a tot l'Estat


El president espanyol, Pedro Sánchez, ha valorat l'aprovació al Congrés dels Diputats del decret del govern espanyol per exhumar les restes del dictador Francisco Franco del Valle de los Caídos. Segons ha escrit al seu compte de Twitter, considera que Espanya "fa un pas històric per a la reparació dels drets de les víctimes del franquisme". "Justícia, memòria i dignitat", escriu el president. Segons Sánchez, la decisió del Congrés –que ha comptat amb el suport de tots els grups a excepció de Cs i PP que s'han abstingut- fa "millor" a la democràcia espanyola.

Summary: Sánchez defensa que el Congrés fa "un pas històric" per reparar els drets de les víctimes del franquisme


El rei Joan Carles I evoluciona "satisfactòriament" de l'operació de cor però continua a la Unitat de Cures Intensives (UCI), segons ha informat aquest diumenge al migdia l'últim comunicat mèdic de l'Hospital QuirónSalud de Pozuelo de Alarcón. El monarca emèrit es troba ingressat al centre madrileny després d'una operació al cor en què se li van col·locar tres bypass. La intervenció va ser duta a terme pel cap de servei de cirurgia cardíaca de l'hospital, Alberto Forteza, i es va desenvolupar "sense incidències". "El pacient està despert, amb situació neurològica normal, respirant espontàniament sense suport ventilatori i amb un mínim suport vasoactiu", ha detallat el mateix comunicat mèdic, que ha precisat també que el rei Joan Carles I "presenta un bon estat d'ànim, s'ha aixecat i ha començat a ingerir aliments". "Està previst que durant les properes hores continuï el seu control postoperatori a l'UCI", han conclòs des de l'Hospital QuirónSalud. El rei Felip VI i la seva mare, la reina Sofia, ja van visitar aquest dissabte al migdia Joan Carles I i es van mostrar "molt contents" pel resultat de l'operació. "Ha anat tot perfecte", van afirmar a la sortida de l'hospital. El president del govern espanyol en funcions, Pedro Sánchez, també va aplaudir l'èxit de l'operació al monarca emèrit. "Celebro que l'operació a Don Joan Carles s'hagi desenvolupat segons el previst. Vull traslladar al seu fill, Felip VI, i a tota la Família Reial, el meu desig i el de tots els membres del govern per una ràpida i adequada recuperació després d'aquesta intervenció quirúrgica", va piular Sánchez al seu compte oficial de Twitter.

Summary: El rei Joan Carles I evoluciona "satisfactòriament" de l'operació de cor, però continua a l'UCI


El segon tinent d'alcaldia de l'Ajuntament de Barcelona, Jaume Collboni, i el president del grup Demòcrata, Xavier Trias, han parlat de "bona sintonia" després de la reunió sobre la nova ordenança de terrasses a la ciutat. "S'han fet grans avenços en les converses i de confluència de punts de vista. I això ens fa ésser optimistes de cara a l'acord", ha assenyalat Collboni. "Però hem de ser conscients que l'actual consistori té set grups municipals i fer acords amplis és molt complex. Seguirem treballant fins abans de les vacances per fer-lo possible", ha reblat el segon tinent d'alcaldia, que ha volgut posar de relleu "el sentit de ciutat" de Trias. Més prudent s'ha mostrat el líder del grup Demòcrata. "Hi ha sintonia, sí, però encara la poso entre cometes. En el tema de les terrasses tot són bones paraules però en el moment d'aplicar-ho a tothom li tremolen les cames", ha recordat Trias, que ha demanat també un tipus de "moratòria" al consistori per evitar casos com el de Mandri. "No es pot tolerar que passi un cas com el de Mandri quan estem negociant el nou acord de terrasses. S'hauria de donar una treva d'un mes perquè hi hagi un clima de bona entesa", ha continuat el president del grup Demòcrata. Collboni no ha recollit el guant i ha recordat que el govern municipal "ha d'aplicar la normativa vigent". "És l'actual ordenança i l'ajuntament l'ha de fer complir", ha sentenciat el segon tinent d'alcaldia, que ha posat especial èmfasi ara l'estiu de vetllar pel respecte dels horaris en les terrasses. Pel que fa l'acord anunciat per ERC amb el Gremi de Restauració de Barcelona, Collboni l'ha celebrat amb moderació. "Fins a dia d'avui no sabíem quina opinió tenia ERC. S'havia avançat molt amb el PDeCAT i Cs però estàvem pendents d'Esquerra", ha disparat el segon tinent d'alcaldia. "Si aquesta és la decisió que ha pres, benvinguda sigui per facilitar aquest gran acord que estem buscant", ha puntualitzat Collboni.  Això sí, el segon tinent d'alcaldia ha volgut posar distància amb el document del Gremi de Restauració. "Nosaltres hem de fer una ordenança per la ciutat i no per cap col·lectiu en concret", ha sentenciat Collboni. "I, per tant, farem la millor ordenança possible per a la ciutat", ha afegit. "Si depengués de mi, abans de vacances ja voldria aprovar la nova ordenança de terrasses. Però em conformo que sigui al més aviat possible", ha conclòs el segon tinent d'alcaldia, que tampoc ha volgut detallar quins són els punts d'acord i desacord entre l'Ajuntament de Barcelona i la resta de partits. Tampoc ho ha volgut destapar Trias. "El nostre grup s'esmerçarà perquè l'acord sigui possible i treballarem en la direcció per fer possible l'ordenança", ha insistit el líder del grup Demòcrata a l'Ajuntament de Barcelona. "Això sí, no farem cap modificació en contra del Gremi", ha volgut deixar clar.  "Hauríem de ser capaços de sumar el màxim de grups possibles a l'acord sobre l'ordenança de terrasses: necessitem Cs, PP, PSC i també Barcelona en Comú. També se l'ha de fer seu", ha etzibat Trias.

Summary: Collboni i Trias acosten posicions per la nova ordenança de terrasses: "S'han fet grans avenços"


En una trobada de socialistes del marc Mediterrani a Barcelona, ha afirmat que són "importants" les darreres mesures de la UE però avisa que  "no es poden quedar en paraules" ACN Barcelona.-La cap de llista socialista per Barcelona a les pròximes  generals, Carme Chacón, ha criticat l'actitud del govern espanyol vers la crisi dels refugiats que volen entrar a la Unió Europea. Ha anat més enllà i ha titllat la postura de Rajoy és "indigne" per "un país solidari com Espanya".  La també Secretària de Relacions Internacionals del PSOE presideix aquest dilluns la Reunió del Comitè Mediterrani de la Internacional Socialista, que se celebra a Barcelona. Sobre les mesures acordades diumenge per la UE, que contemplen, entre d'altres, la creació de 100.000 noves places per a refugiats en campaments d'acollida, Chacón ha assenyalat que són "importants però que "no es poden quedar en paraules".

Summary: Chacón titlla l'actitud de Rajoy vers la crisi dels refugiats d'"indigne"  per "un país solidari com Espanya"


La Universitat de Girona posarà en funcionament a partir del proper curs les 'beques salari', un ajut de 600 euros bruts al mes  per a dotze alumnes de grau que comptin amb uns ingressos familiars baixos. Els estudiants rebran deu mensualitats, corresponents a la durada del curs universitari. La vicerectora d'Estudiants i Inserció Laboral, Laura Vall-llosera, ha explicat que els alumnes s'hauran de matricular per tot un curs per rebre aquestes beques, ja que "la dedicació a l'estudi ha de ser completa". Entre els criteris que es tindran en compte per atorgar-les hi ha el nivell de renda familiar, l'expedient acadèmic dels alumnes així com haver sol·licitat la beca del Ministeri d'Educació per tenir la gratuïtat de la matrícula del grau que estudiïn. El rector de la universitat, Quim Salvi, ha explicat que amb aquestes beques la UdG fa "un pas endavant per l'educació inclusiva perquè ningú amb la capacitat educativa es quedi sense estudiar".

Summary: La UdG donarà dotze 'beques salari' de 600 euros al mes a estudiants de grau amb pocs recursos econòmics


L'home acusat d'haver practicat una fel·lació a un avi quan treballava com a auxiliar en un geriàtric de l'Hospitalet de Llobregat el gener del 2016 ha assegurat aquest dimarts en el judici que és innocent i que l'únic que estava fent aquell dia era netejar l'usuari, que patia una demència severa, de forma habitual en la cadira del bany. En canvi, l'única testimoni dels fets, una altra treballadora auxiliar, ha sostingut que va veure "clarament" que s'havia introduït a la boca l'òrgan genital de l'avi. Dues treballadores del centre han puntualitzat que aquest tipus d'higiene obliga a apropar-se molt a l'usuari, i de vegades fins i tot a agenollar-se, per rentar bé totes les parts i consideren difícil que l'acusat pogués estar practicant una fel·lació per la posició de l'avi a la cadira, ja que els genitals cauen pel forat que té el seient. El fiscal, però, ha subratllat que la testimoni directa no s'ha contradit i ha mantingut l'acusació d'un delicte agreujat d'abusos sexuals, pel qual demana una pena de 9 anys de presó. En el judici celebrat aquest dimarts a l'Audiència de Barcelona, l'home, que treballava aleshores en el torn de nit com a auxiliar en el centre geriàtric sense contracte fix, ha explicat que el 30 de gener de l'any passat, a primera hora del matí, estava realitzant la ronda de neteges. Quan estava assecant un dels avis a la cadira que s'utilitza per a la neteja, una auxiliar que treballava com a reforç de 7 a 10 del matí va obrir la porta del bany i li va preguntar què estava fent perquè li havia semblat "veure alguna cosa". L'home ha recordat estar assegut a la gatzoneta i a prop del l'usuari, una posició habitual per realitzar les neteges, i ha assegurat que es trobava d'esquena a la porta. A la companya, li va respondre que estava netejant l'avi.  Després, l'acusat va continuar amb altres tasques fins que va acabar el torn. Com era habitual, es va dirigir a la zona de cafeteria, on es trobava amb les treballadores de dia per fer el relleu. Allà hi havia l'auxiliar i dues companyes. Va ser aleshores quan la dona el va instar a explicar què havia ocorregut, perquè si no ho faria ella, tal com va acabar passant. Ell va negar els fets i, ja a casa, li van trucar els Mossos d'Esquadra perquè anés a declarar. Tant a la comissaria com a la fase d'instrucció, va assegurar que era innocent.  Des d'aleshores, l'acusat ha estat a la presó de manera preventiva. Abans d'exercir el dret a l'última paraula, quan insistiria en la seva innocència, l'home ha esclatat en plors. El seu advocat acabava de demanar que se'l posés en llibertat condicional en espera de conèixer si la sentència el condemna o l'absol; una mesura que finalment li ha estat concedida. La testimoni assegura que va veure com l'òrgan genital "li sortia de la boca" L'auxiliar de geriatria que va presenciar els fets ha explicat que es va dirigir al bany per anar a buscar material i que, en obrir la porta, va veure l'acusat acotat i, just després, com l'òrgan genital de l'avi "li sortia de la boca". També ha afirmat que ho va veure perquè ell no estava totalment d'esquena a la porta -com sosté l'home-, sinó en diagonal.  La dona ha assenyalat que es va posar "molt nerviosa", que es trobava  "en estat de xoc". Segons ha declarat, l'acusat li va demanar en diversos llocs del centre que no digués res del que havia vist, però ella s'hi va negar per principis, si bé li va donar la possibilitat que fos ell mateix qui ho expliqués als responsables del geriàtric.  Les companyes van avisar per la gravetat de l'acusació però no amaguen dubtes Les dues primeres treballadores del centre que van conèixer els fets, aquell matí a la zona de cafeteria, han certificat l'únic punt coincident de les dues versions. L'auxiliar de reforç –que fins aleshores no havien notat especialment nerviosa– va alertar que havia passat una cosa greu, va demanar a l'acusat que ho expliqués o ella mateixa ho faria i després va afirmar que l'havia vist "amb el membre del senyor a la boca". Les dues treballadores van preguntar-li diverses vegades si n'estava segura, tenint en compte que la neteja obliga a acotar-se davant l'usuari, i ella va assentir. Per la gravetat de l'acusació, van decidir informar-ne de seguida la responsable del centre, que va trucar als Mossos d'Esquadra per denunciar els fets. La responsable del geriàtric no va arribar a parlar amb l'acusat.  Preguntada per la defensa, una de les treballadores ha manifestat que no veia "possible" que l'acusat practiqués una fel·lació a l'usuari perquè els genitals "queden penjant" per sota la cadira. Hi ha coincidit l'altra treballadora, que ha respost que físicament resultaria complicat cometre un abús d'aquest tipus perquè els genitals queden per sota: "Em costa de creure".  El fiscal considera prova suficient el testimoni sense contradiccions El fiscal ha posat de relleu que una de les principals dificultats d'aquest cas és que l'avi que hauria patit l'abús no va poder declarar perquè estava incapacitat totalment a causa de la demència. Ara bé, el Ministeri Públic considera que és prova suficient que la testimoni hagi afirmat que va veure "clarament" la fel·lació i que hagi explicat els fets "sense la més mínima contradicció" tant a la comissaria com en la fase d'instrucció i al judici. Per això manté la petició de nou anys de presó i inhabilitació especial per treballar en geriàtrics per un delicte d'abusos sexuals agreujat per la seva posició de superioritat i la dependència de la víctima.  La defensa considera que l'auxiliar té "una versió interessada" La defensa ha assegurat que el testimoni de les dues treballadores dona "major credibilitat" a la versió de l'acusat, sobretot pel que fa a la posició de neteja, "absolutament normal" i "correcta". En canvi, ha subratllat  que la testimoni directa té una "versió interessada", ja que en el moment de la denúncia portava poques setmanes treballant al centre com a reforç, amb poques hores de feina al dia. Després dels fets, va aconseguir contracte a jornada completa.  L'advocat ha titllat d'"absurd" incriminar l'acusat amb aquest relat i ha argumentat que, com a treballador del torn de nit, estava sol al centre durant moltes hores i resulta estrany pensar que hagués comès el delicte quan sabia que hi havia la companya de reforç. També ha ressaltat que l'angle en què estava situat l'acusat dins el bany respecte a la porta no hauria permès veure si estava practicant una fel·lació, perquè l'home estava d'esquena, segons sosté la defensa, i que va donar voluntàriament mostres d'ADN per a unes proves que no es van arribar a practicar. El lletrat ha posat èmfasi que l'home no havia rebut mai cap queixa ni d'usuaris ni familiars ni companys del centre i que tothom el considerava "molt polit" en les seves tasques. El judici ha quedat vist per a sentència.

Summary: L'acusat de fer una fel·lació a un avi assegura que és innocent i l'única testimoni manté que ho va veure "clarament"


Els teatres i produccions del Grup Focus es reactivaran aquest setembre després de mig any aturats per la crisi sanitària. El nou curs consta de 45 espectacles, amb 25 obres d'estrena, entre els quals diverses obres que van quedar interrompudes i la majoria de les no estrenades per la pandèmia. El retorn als teatres depara la reposició a La Villarroel de 'La cabra, o qui és Sílvia', l'adaptació d''Asesinato en el Orient Express' al Teatre Condal, amb Eduard Farelo, i 'El paraiso perdido', 'Pedro Páramo' i '53 diumenges', de Cesc Gay, al Romea, entre altres. En la presentació del curs, el president del grup Daniel Martínez ha tornat a reclamar a l'administració que aixequi la restricció del 50% dels aforaments fins almenys un 66%.  Els teatres del Grup Focus estan a punt per arrencar la nova temporada, adequats a les normatives sanitàries, encara que una mica a contra cor. Pel president del grup, ara tocaria aixecar la restricció dels aforaments al 50% per situar-la, com a mínim, a partir "del 66%", perquè si no les sales seguiran tenint pèrdues malgrat que omplin, segons els seus càlculs. En el que va d'any el grup que gestiona els teatres Romea, Villarroel, Condal i Goya ha fet pèrdues per valor de 2,5 milions, segons ha detallat Martínez, tancats des del 12 de març i fins aquest setembre.  En qualsevol cas, el grup assumeix aquest i els altres riscos pel seu "compromís" amb el teatre, i apel·la a la confiança de tots per tirar una temporada en què s'ha posat en valor, asseguren, la importància de les diverses "aliances" amb companyies, productores i actors del món del teatre.  La nova temporada és a punt d'arrancar, i inclou la programació de 45 espectacles en el conjunt dels quatre teatres i les produccions pròpies del grup que giren més enllà de Catalunya, principalment a Madrid. 25 seran estrenes "absolutes", diverses de les quals són reprogramacions d'espectacles que no es van poder representar el curs passat per la crisi sanitària. I del total, 9 són produccions de la casa, 8 són coproduccions i la resta, produccions alienes.  Al Teatre Romea s'hi reposarà 'Cobertura' -l'espectacle humorístic de Bruno Oro i Clara Segura interromput pel confinament- i s'hi estrenarà 'Pedro Páramo', una adaptació de Pau Miró de la novel·la de Juan Rulfo, que dirigeix Mario Gas i protagonitzen Pablo Derqui i Vicky Peña. També Cesc Gay hi estrenarà el seu nou espectacle '53 diumenges', una comèdia sobre les relacions familiars amb Pere Arquillué, Marta Marco, Ágata Roca i Lluís Villanueva.  Al Teatre Condal hi tornen dues produccions ja estrenades ('Escape Room' i 'El pare de la núvia', totes dues d'un Joel Joan que també torna a dirigir Anna Sahún a 'Nenes i nens'), Alberto Sanjuan hi presentarà l'espectacle que porta el seu nom i s'hi estrenaran el musical 'El màgic d'oz' creat per Marc Artigau i David Selvas, i l'adaptació d''Asesinato en el Orient Express' (a càrrec de Ken Ludwig) que dirigeix Iván Morales i protagonitzen Eduard Farelo i David Bagés, entre altres.   De la seva banda, La Villarroel estrenarà temporada amb 'Els Gossos', producció de la Sala Trono que forma part del programa 'De Grec a Grec' (perquè no es va poder estrenar al festival a l'estiu). També s'hi veurà el retorn de l'obra 'La cabra, o qui és Sylvia', que ja havien interpretat Emma Vilarassau i Jordi Bosch, la versió d'Àlex Rigola de 'La Gavina' de Txékhov o –en la secció 'Off'- la premiada 'A.K.A' amb Albert Salazar. Finalment, al Teatre Goya s'hi veurà la històrica peça de T de Teatre 'Delicades', estrenada l'any 2010 amb autoria i direcció (ara novament) d'Alfredo Sanzol. La sala acollirà també la celebració del desè aniversari del musical 'Pegados', d'El Terrat, i s'hi estrenaran versions teatrals dels clàssics 'Cinco horas con Mario' i 'Esperando a Godot', entre altres.  D'altra banda, el director artístic del Teatre Condal prepara l'estrena l'any 2021 (primer a Madrid) d'una adaptació del musical de gran format 'Golfus de Roma', de Stephen Sondheim.

Summary: Grup Focus assumeix "el risc" i confia en una nova temporada amb 25 estrenes i part del cartell de l'anterior


En quatre dies 1.500 persones han respost la crida d'Unió de Pagesos (UP) perquè aturats i estudiants participin en la campanya agrària. Informen que el sindicat està ara contactant amb aquestes persones amb l'objectiu de fomentar la contractació de proximitat i reduir així la mobilitat i les necessitats d'allotjament davant la crisi de la covid-19. Sol·liciten, però, que es prenguin les mesures necessàries per garantir l'allotjament i el transport col·lectiu si és necessari. Els sindicats demanaran a la taula agrària d'aquest dimarts que es compleixin les mesures sanitàries de prevenció per protegir els treballadors, com ara que es facilitin elements de protecció individual i es garanteixi la distància d'un metre i mig entre persones. Des dels sindicats agraris insisteixen que l'objectiu és poder fer una campanya amb les màximes garanties sanitàries i de contribució a les mesures preventives decretades pel govern. És per això que UP, CCOO, UGT, FCAC, AFRUCAT i cooperatives treballen conjuntament per consensuar mesures per a la campanya i traslladar-les al subdelegat del govern espanyol a Lleida aquest dimarts, en el marc de la reunió de la comissió territorial al agrària.  Els sindicats i la resta d'entitats consideren que cal tenir en compte la complexitat d'aquesta campanya però que cal donar la millor resposta possible al sector agrari, amb mesures "àgils, concretes i clares", per assegurar l'abastiment alimentari a curt, mitjà i llarg termini. Les entitats consideren que el protocol de la campanya agrària 2020 ha d'especificar que s'ha de complir la distància de protecció d'1,5 metres entre els treballadors, s'ha de facilitar documentació per acreditar l'activitat que s'està duent a terme i s'han de facilitar els elements de protecció individual necessaris i material de desinfecció. Unió de Pagesos també demanarà que s'agilitzin els permisos excepcionals de treball per a col·lectius que es troben al territori perquè puguin treballar a la campanya agrària.

Summary: Fins a 1.500 persones responen en només quatre dies a la crida d'UP per treballar al camp durant aquesta campanya


La primera guia nàutica de les Terres de l'Ebre s'ha presentat, aquest dimarts, a Düsseldorf, Alemanya. L'objectiu d'aquesta guia és potenciar la nova activitat del món marítim destinada al lloguer d'embarcacions recreatives o xàrters des del port de Sant Carles de la Ràpita (Montsià) per impulsar el turisme nàutic i ajudar al desenvolupament socioeconòmic del territori. La presentació s'ha fet a empreses, associacions, mitjans de comunicació  i professionals del sector nàutic, en la fira del sector més gran d'Europa. El port de la Ràpita disposa de 1.500 amarradors esportius i per aquesta guia s'han creat dues rutes, una que va cap al nord que passa per l'Ampolla, l'Ametlla de Mar i Calafat i, una segona cap al sud, des de les Cases d'Alcanar fins a ports i destinacions de Castelló com ara Vinaròs, Peníscola o les Illes Columbretes. Des de Sant Carles de la Ràpita existeix també una bona connexió amb les Illes Balears i, per això, un altre dels objectius de la nova activitat és establir rutes alternatives entre els ports esmentats i els de les illes. La guia conté informació de caràcter nàutic com mapes de situació, distàncies entre ports, itineraris, activitats culturals i d'oci i referències gastronòmiques, entre d'altres. S'ha editat en francès i alemany per la rellevància d'aquests mercats dins del sector nàutic català.

Summary: La Guia Nàutica de les Terres de l'Ebre es presenta a Alemanya


Càritas Diocesana de Barcelona ha demanat al govern espanyol que aculli el total de 17.337 persones refugiades que es van establir amb el pacte de la Unió Europea. Segons l'entitat, d'aquesta xifra, l’Estat només n'ha rebut 1.983, i el termini finalitza aquest dimarts. Davant d’aquesta situació, Càritas denuncia que l’Estat no ha fet “cap gest” per dur a terme una “política real” a favor d’aquestes persones. A més a més, l’entitat considera que “el pla es molt rígid i no garanteix que els refugiats siguin autònoms en 18 mesos”. És per això que Càritas ha reclamat al govern espanyol un pla “més humanitari que treballi amb processos vitals” per a aquestes persones.  El Pla garanteix una atenció d’un any i mig (dos anys en els casos més vulnerables), i encara que les persones compten amb ajudes en alimentació, habitatge i formació, el termini és "insuficient per considerar que la persona podrà iniciar una nova vida sense cap ajuda social". L'entitat afirma que "les famílies refugiades necessiten més temps per conèixer la llengua, trobar una feina estable i comptar amb un habitatge digne". Per tot això, durant el setembre de 2015 Càritas Diocesana de Barcelona va posar en marxa el Servei d’ajuda a les persones refugiades, un programa complementari al Pla Estatal de Refugi que actualment està atenent 83 persones (35 famílies) procedents de països que poden optar a asil o refugi. D’aquestes, 17 famílies són acollides en pisos de l'organització, de parròquies o bé de particulars.

Summary: Càritas Diocesana de Barcelona demana al govern espanyol que aculli els 15.354 refugiats que falten per arribar


La consellera de Salut, Alba Vergés, ha condemnat el crim masclista que es va produir aquest dissabte a Terrassa per part, presumptament, d'un agent dels Mossos d'Esquadra contra la seva antiga parella. Vergés ha demanat que cal "continuar lluitant" contra la violència masclista i lamenta que "aquesta xacra impregni tant la nostra societat. "Evidentment condemnem totes les violències masclistes que ens colpegen amb nous assassinats que anem sumant", ha reblat la consellera. Els fets es van produir en un aparcament de Terrassa on l'agressor hauria disparat la seva exparella amb l'arma reglamentària i després s'hauria suïcidat. Segons ha confirmat el TSJC no hi havia antecedents de violència entre el mosso i la víctima.

Summary: Vergés condemna el crim de la dona de Terrassa i demana "continuar lluitant" contra la violència masclista


El govern de Mataró ha engegat un projecte basat en l'ètica i la transparència municipal que tindrà com a principals pilars la definició d'un codi ètic i la posada en marxa d'un portal de transparència. El regidor de Serveis Centrals, Juan Carlos Jerez, ha detallat que el nou codi ètic serà d'aplicació a càrrecs electes, treballadors públics i també serà present en la relació de l'Ajuntament amb els seus proveïdors, a través de la inclusió de clàusules ètiques i socials en els plecs de clàusules dels contractes públics. Tot el conjunt d'accions que s'impulsin en aquest àmbit, a més, estaran supervisades per una comissió municipal de 'bon govern' que es proposarà que presideixi algun dels regidors de l'oposició. El govern municipal de Mataró comença a caminar en la consecució d'un dels seus objectius prioritaris del pla de mandat 2016-2019, que preveu l'assoliment d'un govern "obert, honest i eficient". El projecte de 'bon govern' es planteja com un compromís entre els grups municipals i que vol impregnar totes les persones i accions en les que participi l'Ajuntament. Així, el futur codi ètic que s'ha de definir determinarà no només la conducta dels càrrecs electes, sinó que també inclourà els directius i personal de l'ajuntament i les empreses públiques. D'altra banda, el codi ètic també "condicionarà" les relacions de l'Ajuntament amb tercers, com empreses amb contractes públics o concessionàries de serveis municipals. El regidor de Serveis Centrals, Juan Carlos Jérez, explica que hi haurà clàusules socials que afectaran a la contractació pública a través d'un annex dels plecs de clàusules que farà que l'adjudicació de contractes no estigui determinada només fer factors econòmics i de costos per a l'administració. El projecte de 'bon govern' també inclou la posada en marxa del portal de transparència, que es posarà en marxa a l'abril. Inclourà entre d'altres la relació de béns dels electes, els salaris, l'adjudicació de subvencions a entitats, l'agenda pública de l'alcalde, entre d'altres dades que s'aniran afegint en els pròxims dies. En definitiva, els objectius són implantar una manera de governar "més oberta i participativa", així com reforçar l'administració municipal a través d'una "gestió més eficient, sostenible, accessible i compromesa socialment". L'alcalde als barris, a partir del març Una de les accions de visibilitat del nou projecte de bon govern de Mataró és l'apropament de l'alcaldia als diferents barris de la ciutat. D'aquesta manera, durant algunes setmanes al mes, l'alcalde de Mataró, David Bote, instal·larà el seu despatx en algun equipament municipal de la ciutat. La segona setmana del mes de març l'alcalde s'instal·larà al barri de Molinos. La comissió, en mans de l'oposició L'impuls i supervisió del projecte de bon govern recaurà en una comissió municipal especial que el govern municipal proposarà que sigui presidida per un regidor de l'oposició. Sense citar-los, l'alcalde ha apuntat al PP i a ERC com a candidats prioritaris: "Tenim una bona relació amb alguns grups i l'oferta s'haurà de concretar", ha dit. Aquesta comissió es constituirà en els pròxims dies i es presentarà al ple municipal del mes de març. Els primers encàrrecs que rebrà seran la presentació d'un informe de situació del compliment de la Llei de transparència i la proposta d'elaboració del codi ètic.

Summary: Mataró vol incloure clàusules ètiques i socials en la contractació pública


El president de Drets , Sergi Blàzquez, ha dit aquest dilluns que prendrà accions legals si el nomenament dels consellers no es publica al DOGC. Blàzquez ha assegurat en declaracions a 8TV que el nomenament dels consellers "compleix tots els requisits legals" i ha recordat que la llei dona deu dies al Diari Oficial de la Generalitat (DOGC) per publicar-lo. El president de l'associació ha insistit que els consellers "tenen els seus drets polítics intactes" i, per tant, poden exercir de consellers, i ha afegit que "la viabilitat o no l'ha de decidir el president de la Generalitat, o en tot cas la ciutadania catalana amb el seu vot, no un subsecretari del govern espanyol". Blàzquez ha advertit que "es pot donar una possible prevaricació per omissió en el cas que el govern espanyol no ho publiqui en el termini de deu dies que marca la llei", tot i que ha reconegut que "és cert que els portaveus no diuen que no ho publicaran, i que analitzaran la viabilitat dels consellers, per tant no és un no rotund". El president de l'entitat creu que s'estan donant aquest marge de deu dies per forçar la situació. No obstant, Blàzquez ha volgut deixar clar que "Drets sí que prendrà les accions oportunes quan es doni el fet i sigui el moment".

Summary: Drets diu que prendrà accions legals si el nomenament dels consellers no es publica al DOGC


La líder del PSC a l'Ajuntament de Girona, Sílvia Paneque, ha assegurat que des del seu grup municipal seguiran "insistint" en canviar el govern municipal. Paneque torna d'aquesta manera a posar sobre la taula una possible moció de censura contra l'executiu de Madrenas, després que ja ho fes en el darrer ple municipal. La socialista ha contestat així les declaracions que la batllessa ha fet en una entrevista a l'ACN i considera que és una "irresponsabilitat" que l'alcaldessa i diputada no vegi que la ciutat està "en paràlisi absoluta". En un comunicat, Paneque remarca que a Girona hi ha una "majoria aclaparadora" alternativa al govern de Marta Madrenas i, per això, demana engegar "un govern de canvi" a la ciutat. A l'escrit, la líder del PSC al consistori gironí que els acords que ha tret endavant amb ERC i Ciutadans en les darreres mocions "no duraran gaire" i creu que el desgast que pateix Girona "és enorme". "Cal canviar un govern aturat i incapacitat per arribar a acords que tinguin solvència democràtica", remarca el comunicat. Paneque reconeix les tres crisis de les que parlava Madrenas, si bé lamenta que en la relacionada amb els aldarulls derivats de la sentència hi va contribuir "com la que més". En les altres dues - el temporal Gloria i la covid -, la socialista retreu que l'alcaldessa haver fet un "ús partidista" de les crisis.

Summary: Paneque respon a Madrenas i deixa clar que seguiran "insistint" en canviar el govern municipal de Girona


La formació denuncia que els agents van disparar tres vegades amb una escopeta de pilotes de goma ACN Barcelona.-La CUP ha presentat aquest divendres als jutjats una denúncia pels delictes contra la inviolabilitat domiciliària i coaccions greus després del "setge policial" de la policia espanyola a la seva seu durant sis hores el passat 20 de setembre. En el text, la formació anticapitalista explica que els agents van intentar accedir a la seu sense cap ordre judicial, que tampoc van mostrar en tota la tarda, i que van requisar propaganda relativa al referèndum mentre alguns dels seus militants el carregaven a un vehicle sense entregar cap acta ni tenir autorització del jutge. A més, recull que just abans d'abandonar el carrer Casp, on hi ha seu cupaire, els agents van disparar tres cops amb una escopeta de pilotes de goma, una arma que està prohibida pel Parlament de Catalunya des del 2014. Davant la presència policial a la seu de la CUP, centenars de militants i persones properes a la CUP es van acostar fins a la seu i els agents van quedar desplaçats cap al lateral del carrer esperant l'arribada dels antiavalots i dels Mossos d'Esquadra, aquests darrers en tasques de trànsit i seguretat ciutadana, segons explica la denúncia. Per la CUP, l'actuació policial va comprometre "el sistema de drets civils vigent" i considera que va ser un "atac a la llibertat política" i a la seva militància per l'allargada en el temps de la presència policial "sense cap mena d'explicació ni de justificació". Sobre la incautació de material la formació independentista creu que és "clarament vulneradora de drets fonamentals" i un "acte de censura que no té cap empara legal ni judicial".  D'altra banda, també carrega contra els agents pel fet que també es neguessin a facilitar informació d'aquell dispositius als membres de la Comissió de Defensa de l'ICAB el president de l'Institut Català de Drets Humans, als diputats de la mateixa CUP i al tinent d'alcalde de drets humans de l'Ajuntament de Barcelona.

Summary: La CUP denuncia al jutjat el "setge policial" a la seva seu durant sis hores el passat 20 de setembre