La companyia xinesa Firevision Internacional Company, procedent de Liuyang, ha estat l’encarregada d’aixecar el teló del 46è Concurs Internacional de Focs d’Artifici de Blanes, un dels certàmens clau de l’estiu de la Costa Brava. La pluja que ha fet acte de presència abans de començar els focs no ha deslluït l’espectacle d’aquesta pirotècnia xinesa que, durant vint minuts, ha mostrat el seu alt nivell tècnic amb una gran diversitat de figures, colors estridents i grans focs - d’altura i a tocar de l’aigua- que han sorprès a les 175.000 persones que han omplert la platja de Blanes, a la comarca de la Selva. L’empresa, a més, ha afegit un toc més especial i entre els dibuixos i la barreja de colors màgica – una simbiosi entre el món oriental i l’occidental- ha introduït les paraules ‘Love Blanes’ que s’han pogut veure des de la meitat del Passeig Marítim, una sorpresa que l’empresa a s’ha reservat fins a l’últim moment i que ha arrencat els aplaudiments dels assistents. Protecció Civil de Blanes ha explicat que no s’ha produït cap assistència durant els focs d’artifici. El certamen s’allargarà fins dimarts 26 de juliol i des de l’ajuntament esperen rebre prop d’un milió de visitants. Enguany, el concurs internacional de focs d’artifici de Blanes ha recuperat el cinquè dia d’espectacles pirotècnics després que el 2012, per motius econòmics, es reduïssin a quatre dies. En concret, el cinquè dia de focs el paguen els firaries i, a canvi, poden instal·lar-se i oferir els seus serveis set dies seguits. Així es va marcar en el conveni que l’Associació de Firaires de Barcelona va signar amb el consistori. Enguany, el certamen té un pressupost de 126.000 euros, dels quals 95.000 es destinen a sufragar els costos de les empreses participants. Des del consistori calculen que la celebració del concurs de focs suposa un revulsiu econòmic per al territori de 500.000 euros per dia. Una altra novetat d’enguany és que la pirotècnia guanyadora d’aquesta edició, a més del premi econòmic de 6.000 euros i el trofeu, també s’emportarà tres contractes per actuar a la festa de Lloret de Mar, la de Girona i al concurs de Blanes de l’any vinent.  El concurs internacional de focs coincideix amb la festa major de Santa Anna que inclou el festival de música a la platja Ensorra’t. Aquest mateix divendres, l’exalcaldessa de la vila – la primera de la democràcia- Maria Dolors Oms, ha encetat la programació de les festes amb la lectura del pregó on ha rememorat la seva vida, la seva vinculació amb les entitats socials de la zona i, al mateix temps, la seva trajectòria política. Durant el seu discurs, l’exalcaldessa ha reivindicat “la honestedat” de la política i també ha estat present el conflicte laboral que viu una empresa de la vila, la Nylstar. Enguany, els espectacles i actes més importants de la festa major es portaran a terme el dia 26 de juliol, Santa Anna, amb el ball de Morratxes, sardanes i els gegants. També es farà el corre aigua, el correfoc, la trobada castellera i la Festa de l’Escuma. Una programació que finalitzarà amb l’Aplec de l’Amor, un esdeveniment popular, que comptarà amb el grup de rumba catalana els Mataró Rumba All Stars.  Pel que fa a un dels aspectes més destacats, els castells de focs, els focs que es veuen cada dia de competició costen 19.000 euros (que el consistori paga a cada empresa participant) al marge del desplaçament que fan les empreses competidores.  En la convocatòria d’enguany s’han rebut un total de 9 propostes tot i que s’ha entrat en contacte amb unes 20 empreses de diferents punt del món. El jurat, després de valorar-les una a una, ha escollit les finalistes: tres empreses espanyoles que van estar premiades en edicions anteriors- Pirotecnia Accitana Maria Angustias (Granada), Pirotecnia Pablo (Astúries) i Pirotecnia Hermanos Fernández (Múrcia)-, una italiana que l'any passat va agradar molt al públic –Fireworks Lieto- i la xinesa Firevision Internacional Company. Aquesta última va participar en la cerimònia de clausura dels Jocs Olímpics i Paralímpics de Beijing el 2008 i aquest divendres ha mostrat que comptava amb un atractiu més, el seu alt nivell tècnic. L'empresa també va participar el 2011 als jocs asiàtics de Xangai i a la Ronde de l'International Lotus Feaux de Montreal al Quebec. Pel que fa a l'estat espanyol, va debutar ara fa dos anys quan va guanyar el Concurs Internacional de Logroño. La pluja no ha deslluït l’inici del concurs Aquest divendres, la pluja ha fet acte de presència poca estona abans d’arrencar el concurs de focs d’artifici. No obstant això, els assistents no s’han desanimat i paraigües en mà s’han mantingut ferms a la sorra de la platja de Blanes durant els 20 minuts de l’espectacle. Uns castells de focs que han seguit amb molta atenció. Tal i com detallava el director tècnic de la companyia xinesa, Óscar Obiol, la seva intenció era oferir un espectacle “màgic” ple de formes i diversitat de colors. “Volem sorprendre, el nostre estil és diferent; una simbiosi entre el món oriental, provinent de Xina i Japó, amb el món occidental”, ha detallat. En total, s’han llançat 731 quilograms de pólvora. “El nostre plat fort és la coloració – sense gas i en baix contingut de CO2- pensem molt en l’ecologia”, ha explicat Obiol. Segons ha comentat el director tècnic, un dels seus elements més importants és la “seguretat” i els efectes dels seus coets. “La nostra pluja especial d’estels  és especial, és com màgica. Amb aquest efecte volem retre un homenatge als orígens de la nostra companyia”, ha detallat Obiol. Des de l’empresa, ja ho tenien tot preparat per la pluja, que no ha dificultat ni ha causat cap problema durant tot l’espectacle. A més, el vent ha acompanyat i s’ha emportat el fum dels petards cap al mar. Per això, els focs s'han pogut seguir perfectament i amb bona visibilitat. El punt més sorprenent ha estat quan enmig de l’actuació, s’ha pogut veure un ‘Love Blanes’ que ha arrencat els aplaudiments dels assistents. Una de les principals sorpreses que la companyia ha volgut realitzar per agrair la bona acollida que han rebut. A gran trets, la primera nit de focs ha destacat per la gran quantitat de focs aquàtics, grans traques aèries, la diversitat de colors i l’harmonia i el ritme que s’ha mantingut durant tot l’espectacle. No obstant això seran els vuit membres de la Comissió Tècnica i del jurat popular, format per 42 persones, que decidiran el guanyador d’aquesta edició un cop s’hagin vist totes les pirotècnies.  Aquest divendres ha estat el primer cop que la Pirotècnia Firevision International LTD, provinent de Liuyang, de la Xina participava en el concurs de Blanes. No obstant això, l’empresa que els ha donat suport a les terres selvatanes, la valenciana Tomàs, coneixia perfectament el certamen perquè és una veterana del concurs. Tot el material pirotècnic i els dissenys que s’han llançat han estat xinesos. No obstant això, els encarregats d’instal·lar-ho han estat els membres de la Pirotècnia Tomàs. Minuts abans de començar Obiol assegurava que estava emocionat perquè anteriorment, amb la Pirotècnica Brunchú de la seva família havia actuat a Blanes.  Unes hores abans de llançar els coets, una representació de la comissió tècnica del Concurs de Focs d’Artifici, encapçalada pel primer tinent d’alcalde i regidor de Cultura i Festes, Quim Torrecillas, han donat la benvinguda als representants de la companyia xinesa i els han lliurat un nou obsequi que des de Blanes entregaran a totes les empreses participants per agrair el seu esforç. Es tracta de la reproducció a petita escala de l’escultura que està instal·lada a una de les entrades de la vila, la cruïlla de la carretera d’accés a la Costa Brava amb la via de Blanes a Tordera. S’anomena ‘Monument als Focs’, es va inaugurar ara fa setze anys i es una al·legoria de l’esclat dels focs d’artifici. Va ser creada per dos artistes blanencs, Quim Serrano i Antoni Selvaggi. Al mateix temps, amb els quatre braços, representa els quatre punts cardinals oberts a l’acollida de totes les persones que s’acosten a Blanes durant aquest certamen. Al centre hi ha 365 puntes estrellades, de color blau, del Mediterrani i que simbolitzen cada un dels dies de l’any.  “Estem molt contents per la diversificació de temes de cultura i tradició de focs i tradicions que hem fet en aquesta edició”, ha explicat l’alcalde de Blanes, Miquel Llupiáñez qui ha detallat que calculen rebre prop d’un milió de visitants fins al proper dimarts 26 de juliol. “Esperem que vingui molta gent al cap de setmana, aprofitant que dilluns és festa a diverses poblacions gironines”, ha comentat el batlle qui ha destacat que aquests dies la població de Blanes, d’uns 40.000 habitants, es multiplica per quatre. En concret, aquest divendres unes 175.000 persones, 75.000 més que en el tret de sortida de l’any passat, han omplert la platja, els balcons i terrasses dels restaurants de Blanes per seguir l'inici d'aquest certamen tan especial. Cap assistència durant els focs Per garantir la seguretat dels focs d’artifici, un any més s’ha muntat un pla especial de seguretat format per uns 300 efectius entre membres de Policia Local de Blanes, Mossos d’Esquadra, membres del SEM, Bombers, Protecció Civil i fins i tot socorristes aquàtics. S’han instal·lat 13 punts d’assistència en un quilòmetre i mig de façana marítima. “A la plaça Catalunya es col·loquen unitats especials del SEM que poden fer cures de molt alt nivell”, ha destacat el cap de Protecció Civil, Josep Lluís Pouy. En total, en aquesta primera nit de focs no s’ha registrat cap assistència derivada dels focs d’artifici. No obstant això, un cop ha finalitzat l’espectacle, els efectius han treballat en un accident de motocicleta que s'ha produït al barri d'Els Pins i que ha deixat dos ferits lleus que han estat traslladats a l’Hospital Comarcal de la Selva. A part, els Mossos d’Esquadra han hagut d’actuar en una incidència.  Novetats d’aquest any Després de convocar un concurs de dissenyadors des de fa quatre anys, aquest any s'ha recuperat la tradició de fer-ho amb una imatge. A part, com és habitual, coincidint amb la Festa Major de Santa Anna i el Concurs de Focs del 2016, l’Ajuntament de Blanes comptant amb la col·laboració de l’Agrupació Fotogràfica Cinematogràfica de Blanes (AFIC) ha organitzat la 22a edició del ‘Concurs Fotogràfic Focs i Festes’ de la Festa Major del 2016.  Aquí hi ha el principal al·licient i és que entre les fotografies que es presentin a la categoria dels espectacles pirotècnics, en sortirà la imatge que il·lustrarà el proper cartell de la Festa Major i del Concurs Internacional de Focs d’Artifici de Blanes del 2017. Un element que des de l’organització esperen que faci incrementar el nombre de fotografies participants, l’any passat s’hi van presentar 106 treballs i la categoria de focs d’artifici va ser la més participativa amb 69 obres.

Summary: Unes 175.000 persones omplen Blanes en l’inici del 46è Concurs Internacional de Focs d’Artifici


Catalunya lidera el nombre d’investigats a l’Estat per corrupció amb 303 persones, seguit d’Andalusia, amb 153 i Galícia, amb 145, segons dades sobre procediments judicials per corrupció fet públic pel Consell General del Poder Judicial (CGPJ) corresponents al període entre l’1 de juliol del 2015 i el 30 de setembre del 2016. Entre mig, hi figuren el nombre d’investigats per l’Audiència Nacional, amb 272, dels quals alguns també són catalans. En canvi, pel que fa la xifra de casos, Catalunya ocupa el tercer lloc, amb 17, superada per Andalusia, amb 21, i el País Valencià, amb 20. A la resta de l’Estat, hi ha un total de 1.378 persones investigades per corrupció en el marc de 166 casos. A partir d’ara, les dades s’actualitzaran trimestralment.  Del total d’acusats i/o processats, 1.060 eren homes –el 77%- i 318 dones, mentre que per nacionalitats 1.174 eren espanyols, 34 d’estats membres de la UE i 170 extracomunitaris. De les 99 sentencies dictades en procediments de corrupció en els cinc trimestres analitzats, 72 van ser total o parcialment condemnatòries, el que representa el 72,7% del total. En nombre de processats, es tradueix en 399 condemnats, segons el Registre Central de Penats, per sentències relacionades amb la corrupció, concretament i per aquest ordre, pels delictes de prevaricació administrativa, prevaricació urbanística –és a dir per delictes contra l’ordenació del territori, urbanisme, medi ambient i patrimoni històric- i malversació. D’altra banda, 82 dels acusats han ingressat a la presó pel delicte que van ser condemnats, a data d’1 de gener d’aquest any. En 47 casos eren per malversació com a delicte principal i en altres 25, per suborn, a més de cinc preventius. En la presentació d’aquestes dades, que corresponen a procediments penals per delictes relacionats amb la corrupció un cop dictada una interlocutòria d’obertura de judici oral o de processament, el president de Tribunal Suprem i del Consell General del Poder Judicial, Carlos Lesmes, ha subratllat que amb aquesta informació, que per primer cop es fa pública, es permet els ciutadans conèixer l’acció de la justícia i recuperar “la confiança de la societat en les seves institucions”. “Els nostres jutges estan complint amb la seva missió i no sempre en condicions fàcils”, ha assenyalat Lesmes, que ha lamentat que es critiqui la tasca dels magistrats de manera interessada, segons ha dit, amb acusacions de falta d’imparcialitat.

Summary: Catalunya lidera el nombre d’investigats per corrupció a l’Estat


El Servei del Joc i d'Espectacles a les Terres de l'Ebre del Departament d'Interior ha obert un expedient informatiu a la ramaderia Mur d'Alfara de Carles (Baix Ebre) per continuar celebrant temptejos amb bous per a turistes malgrat la sentència judicial que prohibeix expressament aquestes activitats. Arran d'una denúncia presentada davant del mateix servei a Tarragona, els Mossos es van personar fa gairebé dues setmanes, un diumenge, a les instal·lacions de Mur per comprovar si, efectivament, se celebraven les demostracions de toreig com a activitat turística i econòmica. Al mateix lloc van poder certificar aquest extrem, que hauria estat reconegut als agents, fins i tot, pels mateixos responsables de la ramaderia, segons apunten fonts coneixedores del cas. El maig de l'any passat, el jutjat contenciós administratiu número 17 de Barcelona va declarar ferma la sentència que il·legalitzava aquestes pràctiques. Tot i que, d'entrada, el Departament d'Agricultura considerava legals els temptejos, tant la Generalitat  com la mateixa ramaderia Mur van decidir no recórrer la sentència de gener de 2016 que deixava fora de la normativa la celebració d'aquests espectacles taurins per a turistes. Durant el procediment, tant l'administració com els ramaders van defensar que es tractava d'una activitat pròpia i habitual de les ramaderies per provar la condició de braus dels animals que havien de ser destinats a actes taurins. Aprofitant això, van adduir, obrien les seves instal·lacions als visitants cobrant-los per assistir a espectacles de toreig sense mort dels animals i servir-los àpats per "compensar" les pèrdues que els hauria produït la prohibició dels espectacles taurins a Catalunya. En canvi, l'Associació Libera! i la Comissió de Protecció dels Drets dels Animals (CPDA) del Col·legi de l'Advocacia de Barcelona, que van portar el cas als tribunals, argumentaven que aquesta pràctica vulnerava també la protecció dels animals, en vigor des de 2012, dins de la qual, precisament, s'abolien també aquestes activitats a Catalunya. I així ho va entendre també el jutge que, durant la instrucció del cas, ja havia ordenat la suspensió cautelar d'aquests temptejos des de setembre de 2013. Tot plegat, però, no hauria estat suficient per impedir que la ramaderia Mur continuï el seu particular negoci turístic-taurí. Segons fonts coneixedores del cas, a les instal·lacions que la ramaderia tenen a Alfara arriben cada diumenge des de fa unes tres setmanes autocars carregats de turistes russos, principalment, per assistir als temptejos i arrodonir la jornada amb un dinar i beguda. L'ACN s'ha posat en contacte amb Ángela Mur, la propietària, que no ha volgut oferir la seva versió sobre els fets.  Aquest no és el primer cop en els últims mesos que la ramaderia  protagonitza iniciatives empresarials que es trobarien fora del marc legal. Al juliol de l'any passat, Interior va anunciar que no autoritzaria una solta de vaquetes en un privat organitzat per la mateixa ramaderia perquè no es trobava emparat per cap dels supòsits de la  llei que regula els correbous. L'entitat AnimaNaturalis va requerir a la Generalitat que, davant la comissió possibles il·legalitats, impedís l'acte, batejat com a "Jornada taurino-cultural en defensa de les nostres arrels i tradicions taurines". Els organitzadors van acabar suspenent-lo després que Interior informés els Mossos perquè actuessin en el cas que s'acabés celebrant.

Summary: Interior expedienta la ramaderia d'Alfara que continua celebrant temptejos amb turistes tot i la prohibició judicial


La Junta Electoral Central ha estimat parcialment dos recursos presentats per Cs contra resolucions de la Junta de Barcelona. Per una banda, demana als mitjans públics que evitin termes com '"Govern a l'exili" i "consellers empresonats" perquè considera que vulneren el principi de neutralitat i igualtat entre els candidats.  Afirma que la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) ha sigut "negligent" velant per la vigència d'aquests principis i li demana que durant la campanya "eviti usar tractaments informatius que puguin induir a confusió". "L'espectador pot arribar a la conclusió falsa que existeix un Govern legítim a l'exili, persecució política dels consellers o que una determinada candidatura és l'hereva genuïna d'aquest pretès Govern a l'exili, ocultant o disfressant la realitat ja que no existeix tal exili sinó una aplicació pura i simple de les lleis vigents a un país democràtic", recull l'escrit. D'altra banda, la junta també considera que la cobertura informativa de la manifestació del passat 11 de novembre demanant la 'Llibertat dels presos polítics' va vulnerar els principis de pluralisme polític i neutralitat informativa. Tanmateix, no dona mesures compensatòries a Cs, tal i com exigia el partit.  Ciutadans havia presentat dos recursos davant la Junta Electoral Central per no estar d'acord amb les resolucions que havia dictat la Junta Electoral de Barcelona. En tots dos casos, estima en part els recursos i dona, parcialment, la raó al partit d'Albert Rivera.  Un dels recursos fa referència a l'ús del llenguatge per adreçar-se a Carles Puigdemont i el seu Govern un cop s'ha aplicat el 155 i han estat destituïts. Cs criticava l'ús als mitjans públics de termes com "Govern a l'exili", "consellers empresonats" o "llista de Puigdemont". La Junta Electoral Central considera que la CCMA ha estat "negligent" en velar pel compliment de principis de neutralitat i igualtat de candidats i que aquesta terminologia pot acabar "confonent l'espectador mitjà".  En la resolució, la Junta Electoral Central nega que hi existeixi "un Govern català legítim els membres del qual estan exiliats a Bèlgica", com també diu que no és cert que hagin estat empresonats per les seves idees "en qualitat de presos polítics". Segons la resolució, la "realitat jurídica és una altra": el Govern s'ha cessat per l'aplicació del 155 i els membres empresonats ho estan "en aplicació de la Llei d'Enjudiciament Criminal". En aquest sentit, apunta que l'ús del llenguatge als mitjans públics "produeix confusió entre la realitat jurídica i aquesta altra pretesa realitat que pot afavorir electoralment algunes candidatures".  Per això, demana a la CCMMA que "eviti" aquest tipus de tractaments, especialment durant la campanya electoral.  Recurs contra la cobertura de la manifestació de l'11 de novembre El grup de Cs també va presentar un recurs davant la Junta Electoral Central perquè la Junta Electoral de Barcelona havia desestimat una denúncia per la cobertura informativa per part dels mitjans de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) de la manifestació 'Per la llibertat dels presos polítics' del passat 11 de novembre. Cs es queixava de la retransmissió perquè la considerava "partidista" i demanava mesures compensatòries per al seu partit.  La Junta Electoral estima en part aquest recurs i considera que la cobertura informativa de la manifestació (al llarg de 3h i 27minuts) va vulnerar els principis de pluralisme polític i neutralitat informativa. "No es tracta només que s'hagi retransmès en directa i de forma íntegra sinó també pel missatge que, quasi amb exclusivitat, es retransmetia; tot plegat va configurar un format televisiu que permet apreciar una posada a disposició del mitjà a favor dels interessos partidistes defensats pels convocants de l'acte", recull l'acord de la Junta Electoral Central. A més, destaca que s'ha produït aquesta cobertura en període electoral "conculcant" els principis del pluralisme polític i la neutralitat informativa. Tanmateix, la junta no considera que Cs hagi de tenir com a contrapartida mesures compensatòries. En l'acord, destaca que la retransmissió "contrària a la llei" no es pot compensar amb "altres actuacions futures en aquesta mateixa línia", sobretot també si es té en compte que qualsevol mesura compensatòria "probablement s'hauria de fer un cop iniciada ja la campanya electoral".

Summary: La Junta Electoral demana als mitjans públics deixar d'usar termes com "Govern a l'exili" o "consellers empresonats"


Ja fa gairebé un any que els Mossos d'Esquadra porten a terme un programa de formació específic entre el personal sanitari que treballa als Centres d'Atenció Primària (CAP) de la demarcació de Lleida i a l'Hospital Arnau de Vilanova per tal de reduir l'accidentalitat en els desplaçaments del domicili al lloc de treball. L'agent Jesús Alcalde, coordinador d'Educació per la Mobilitat del cos policial, ha explicat a l'ACN que l'objectiu de les sessions és treballar els ''automatismes i les distraccions'' en la conducció que són produïts per la rutina del desplaçament dels treballadors. Aquesta setmana s'ha iniciat la formació a una vuitantena de treballadors del CAP de Mollerussa. Les xerrades formatives van començar al maig de 2015 després d'un acord amb l'Institut Català de la Salut (ICS). Es va començar per l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova, considerat com una de les ''empreses més grans'' de Lleida amb més de 1.800 treballadors. A l'Arnau, els mossos ja hi han fet vuit sessions d'aquestes característiques, però també a 3 CAP de la zona sud Ponent, 1 a les Garrigues i ara estan al Pla d'Urgell per anar posteriorment a l'Urgell passant pel de Bellpuig i Agramunt. Segons l'agent Alcalde la sessió es planteja d'una manera molt ''dinàmica'' amb una sèrie d'activitats que tenen l'objectiu de servir perquè la gent reflexioni sobre aspectes que ja saben però que ''tenen al seu interior''. ''Nosaltres els ho refresquem remarcant la importància d'estar atents en el trajecte de la feina a casa mentre es condueix'', remarca Alcalde, que afegeix que busquen que aquesta reflexió ''hi sigui en el moment de començar a conduir''. En aquest sentit, l'agent destaca que les persones ''sempre fem la mateixa rutina'' i al desplaçament a la feina es pensen coses del treball ''el què farem o tenim pendent i quins plans tenim per quan sortim'', i això és el que fa que no s'estigui pendent de la conducció. En el cas del personal mèdic hi ha l'afegit que alguns dels desplaçaments a la feina es fan en hores poc habituals com poden ser les nocturnes, per anar a cobrir guàrdies. Això incrementa encara més el risc en aquest moment de la conducció, i més si s'hi afegeixen situacions com les emergències mèdiques. En aquest punt, Jesús Alcalde remarca la necessitat de ''no crear una nova emergència quan es va a solucionar-ne una'' pel fet de no comptar amb suficients hores de son i altres circumstàncies que augmenten el risc en la conducció. La formació comença amb la petició per part de l'agent als assistents d'escriure en una pissarra quina és l'expectativa del curs. Alguns dels treballadors es pensen que els mossos els explicaran com solucionar conflictes amb els pacients però després veuen que no, que l'objectiu és la millora en la garantia de la seguretat en el trànsit. Després és planteja un cas pràctic on una infermera que va a treballar pateix un accident per culpa de l'ús del mòbil durant la conducció. Un cas on molts dels treballadors se senten identificats i en aquest punt on s'inicia el debat. La sessió finalitza amb una sèrie d'exercicis per fer veure que són els ''automatismes'' els que provoquen la relaxació en la conducció. Des dels Mossos d'Esquadra es valora molt positivament la funcionalitat d'aquestes sessions formatives que de moment s'ofereixen als treballadors del camp de la salut i que s'allargaran un parell d'anys més fins a recórrer tots els centres de Lleida. En aquest sentit, confien que serveixin per reduir l'accidentalitat entre el col·lectiu.

Summary: Formació dels mossos al personal sanitari de Lleida per reduir l'accidentalitat en els desplaçaments de casa a la feina


Un caporal de la Guàrdia Urbana de Barcelona ha acusat el president d'Òmnium de "desautoritzar-lo" quan havien requisat 45 cartells i ha relatat que, juntament amb dues persones més, es va posar davant d'un cotxe policial per evitar que marxés fins que aparegués el DNI que s'havia extraviat. "La situació era còmica, em va entrar el riure", ha reconegut. A preguntes de la fiscalia, ha assegurat que Cuixart els va "insinuar" que podrien haver passat de llarg. Tant ell com un altre comandament del cos han dit que en tot moment Cuixart va mostrar actitud "tranquil·la" i que no els va insultar, com sosté que van fer altres persones. També que qui va agafar els cartells requisats de dins del cotxe va ser el tinent d'alcalde José Téllez (absolt per aquests fets) però n'ha desvinculat Cuixart. Tots dos han dit que no van identificar ni detenir Cuixart per evitar "un mal major".  Sobre aquests fets han testificat dos caporals de la Guàrdia Urbana de Badalona. El primer ha reconegut parlar directament amb Cuixart i sentir-se "desautoritzat" i l'altre no, ja que no hi va parlar directament.  Els dos caporals han explicat que van detectar en primer terme cinc persones que posaven cartells, concretament a un fanal i fent ús d'una escala. Han remarcat que tenien ordre de la fiscalia de requisar tot el material sobre el referèndum, aixecar acta i entregar el material requisat. També ha detallat que van identificar les cinc persones i que guarden els cartells requisats al seient posterior del cotxe.   Inicialment, han explicat que la intervenció va ser "senzilla i tranquil·la", que les cinc persones no van amagar que fossin cartells del referèndum i que els van facilitar els DNI. Llavors, una de les persones va trucar l'exalcaldessa Dolors Sabaté per informar-la. Llavors, han explicat que em pocs minuts van venir com 25 persones més, entre els quals van identificar el president d'Òmnium, Jordi Cuixart. El primer dels caporals va parlar amb Cuixart i, segons ha dit, el president d'Òmnium li va "insinuar" que podrien passar de llarg. Més tard, a preguntes de la defensa, ha explicat que li va dir que la Guàrdia Urbana "no estava per agafar cartells" i que tenia "altres coses a fer". A partir d'aquí, han relatat que l'actitud de la gent va canviar i que es va produir una situació "tensa". "Ens gravaven amb els mòbils a la cara, ens insultaven i ens amenaçaven que ens farien fora després de l'1-O per lladres i traïdors", ha explicat el caporal TIP 1292. Ara bé, tots dos han desvinculat Cuixart d'aquests insults i han dit que "estava per allà" però que no el van veure insultar.  Incidència amb un DNI El segon dels caporals ha relatat que va haver-hi un incident amb els DNI i que va caure-li la identificació d'una persona i van decidir arrencar el vehicle i anar fins a la plaça de l'ajuntament –que estava a 100 metres- per buscar-los amb calma.  "Vam sentir gent que cridava i movien les mans perquè el vehicles no es mogués", ha explicat un dels caporals i tots dos han assenyalat que Cuixart estava entre els que estaven davant del vehicle. El primer d'ells ha explicat que la situació era "còmica" i que li va entrar el riure quan va veure a Cuixart intentat aturar el vehicle.  No identifiquen Cuixart per evitar "un mal major" Llavors, va arribar el tinent d'alcalde Jose Téllez i que va obrir el cotxe i es va endur els cartells, i els va començar a repartir entre la gent. "No vam fer res per impedir-ho, evitar-ho hauria provocat una situació pitjor", ha manifestat el segon caporal, TIP 1398.  A preguntes de l'advocada de Cuixart, Marina Roig, han reconegut que qui va agafar els cartells de dins del cotxe va ser Téllez (que just dilluns va ser absolt per l'Audiència de Barcelona per aquests fets) però que no ho va fer Cuixart. Ara bé, el segon caporal ha detallat que Cuixart sí estava entre la gent a qui anaven repartint els cartells comissats. També ha reconegut que no van identificar ni detenir Cuixart per evitar "un mal major". "Era intervenció asèptica, senzilla i sintètica, no pensàvem que acabaríem aquí", ha explicat el primer caporal.

Summary: Un caporal de Badalona acusa Cuixart de "desautoritzar-lo" i de posar-se davant d'un cotxe policial


El vicepresident del Govern, Pere Aragonès, ha instat el PSC i la CUP a donar suport als pressupostos de la Generalitat, i ha reclamat "grans majories imbatibles" per aprovar els comptes. El conseller d'Economia ha insistit especialment als socialistes, des de la comissió parlamentària d'aquest dimecres a la tarda: "Si en som capaços [de buscar consens] sobre la independència, ¿no ho podem fer sobre un pressupost que, objectivament, és molt millor que continuar amb una pròrroga pressupostària que faria mal a la ciutadania?", ha dit Aragonès, després que el Consell Executiu d'avui aprovés els comptes i els fes arribar al president del Parlament, Roger Torrent. El vicepresident considera que els serveis públics entrarien en "col·lapse" en cas de no aprovar els pressupostos del 2020. Aragonès ha agraït als comuns el seu suport tot i les diferències dels seus projectes: "Cal posar en valor la voluntat d'entesa", ha insistit. El vicepresident ha animat les formacions progressistes, especialment PSC i CUP, a "buscar la forma" de sumar-se a l'acord pels comptes. "Sé que no serà fàcil, però si prioritzem els interessos de la gent treballadora i de la ciutadania per sobre els electorals, estic convençut que podrem millorar l'acord, que ja és molt satisfactori i beneficiós", ha sentenciat. El conseller d'Economia ha reclamat, doncs, aplicar "ambició, consens i grans acords" allà on hi hagi "diferències i dificultats" per tal d'estar "a l'alçada del moment històric". Els pressupostos, ha assegurat, "no són de part sinó de país". En aquest sentit, Aragonès ha dit que seria una "irresponsabilitat" i una "rendició" desaprofitar els marges de l'actual marc jurídic per tirar endavant els comptes del 2020.

Summary: Aragonès reclama "grans majories imbatibles" per aprovar el pressupost de la Generalitat i insta PSC i CUP a sumar-s'hi


La localitat d'Aiguafreda (Vallès Oriental) votarà sobre la comarca on vol pertànyer el proper 2 de juliol. Així ho ha explicat a l'ACN l'alcalde de la localitat, Joan Vila, que ha assegurat que els ciutadans disposaran d'una papereta on hauran de marcar amb una creu si volen seguir al Vallès Oriental o passar a formar part d'Osona. Podran participar-hi totes les persones empadronades al municipi que tinguin més de 16 anys i s'habilitarà un únic punt de votació en un edifici municipal encara per determinar. L'Ajuntament iniciarà una campanya informativa el proper més de juny que consistirà en fer arribar a totes les llars dades històriques sobre la vinculació de la localitat amb les dues comarques. A banda, també es faran diverses xerrades i es farà una crida per reunir una trentena de voluntaris que són els que s'ha calculat que faran falta per dur a terme el procés. Tot plegat ho ha decidit una comissió formada per tots els grups polítics amb representació a l'Ajuntament.

Summary: Aiguafreda farà la consulta per decidir si vol seguir al Vallès Oriental o pertànyer a Osona el proper 2 de juliol


La Guàrdia Urbana de Barcelona ha detingut sis persones aquest dijous a la matinada implicades en un tiroteig a la Barceloneta. Segons fonts de la Guàrdia Urbana, els fets s'han produït al voltant de les cinc de la matinada a la zona d'oci de la Barceloneta i els agents han detingut els implicats en el tiroteig al Passeig Marítim de la zona. No hi ha hagut cap ferit, segons les mateixes fonts. Els Mossos d'Esquadra han obert una investigació per poder esclarir els fets.

Summary: Detenen sis persones implicades en un tiroteig a la zona d'oci de la Barceloneta


La DO Terra Alta, la plataforma i les entitats socials que batallen contra la massificació eòlica han rebut amb enuig la derogació del decret que establia Zones de Desenvolupament Prioritari (ZDP) perquè no s'ha tingut en compte el criteri de retroactivitat que demanava la comarca. Lamenten el "secretisme i la falta d'informació amb què s'ha fet. "Si una cosa que no anava bé i es deroga s'hauria de derogar amb retroactivitat, que ens l'esperàvem com a deguda per al territori", ha defensat Marco Bernava, cellerista i portaveu. La comarca lamenta que no se'ls hagi convidat a participar en la comissió tècnica amb què la Conselleria d'Empresa elabora la nova normativa.  Les entitats socials i els principals sectors econòmics de la Terra Alta temen que les promeses i els compromisos que el Govern va assolir a principis d'aquest any per evitar la implantació de més parcs eòlics a la comarca s'hagin esfumat amb la derogació del decret de les ZDP i el blindatge que se'ls ha fet a participar en la redacció de la nova llei de transició ecològica. La invalidació de les Zones de Desenvolupament Prioritari havia de ser una salvaguarda per a la Terra Alta, que era la setena d'aquestes zones però l'única on s'han seguit projectant, reactivant i implantant aerogeneradors. No hi ha hagut en aquest tràmit "ni participació ni diàleg" amb la comarca i "l'efecte retroactiu" que se li exigia a l'anul·lació del decret no s'ha executat. "Aquesta retroactivitat l'esperàvem com un deure amb el territori però no tenim cap informació. Ha estat un altre pas sense participació ni planificació i seguim amb aquesta impossibilitat d'entrar la nostra veu dins del Parlament sobre decisions que afecten la nostra vida quotidiana", ha denunciat Marco Bernava, portaveu de la DO Terra Alta i les entitats socials contra la massificació eòlica de la comarca. "El problema és que es deroga sense tenir en compte criteris importants a la comarca", ha apuntat Bernava. Un dels més importants és la "densitat". A la zona nord de la Terra Alta, amb la normativa anterior al decret que s'ha derogat aquest dimarts, es van instal·lar 184 aerogeneradors. Produeixen el 25% de l'energia eòlica de tot el país. La comarca representa el 0,16% demogràfic. La polèmica per "la massificació" s'ha avivat enguany amb la recuperació, a finals del 2018, de projectes per construir nous parcs eòlics a Batea, Vilalba dels Arcs i la Pobla de Massaluca. Preveuen construir 30 nous molinets més. Amb aquestes centrals en marxa la comarca produirà el 45% de l'energia eòlica de Catalunya. El Consell Regulador de la DO Terra Alta ha liderat un contenciós administratiu contra aquests projectes davant la negativa del Govern a assumir les indemnitzacions que li podria suposar impedir-ne la implantació. A més a més, el setembre passat, es publicava al BOE (Butlletí Oficial de l'Estat) la declaració d'utilitat pública de dos parcs més que tenen autorització administrativa des de fa anys, un a Prat de Comte i l'altre a Benifallet i el Pinell de Brai. Són les centrals dels Aligars i la Tossa-Mola Pasqual. Estan formades per 8 i 9 aerogeneradors de grans dimensions, molins de vent de 130 metres d'altura al parc de la Terra Alta i de 117 metres al del Baix Ebre, tan alts com la llargària d'un camp de futbol. Però amb autorització i amb moltes possibilitats que es reprenguin també hi ha sis parcs eòlics més - a Horta de Sant Joan, Xerta, el Perelló, Benifallet i dos Prat de Comte- que produirien 81,5 megawatts més. A les Terres de l'Ebre també hi ha en tramitació vuit centrals, una al Pinell de Brai, una a Benifallet i la resta a la Ribera d'Ebre. Si es construeixen, la Terra Alta n'hauria d'assumir una desena més dels que ja hi funcionen. "La Terra Alta ja suporta massa densitat i el nostre missatge és clar contra la massificació. També s'han de tenir en compte criteris d'economia real i creiem que aquí a la comarca no hi ha més espai per més aerogeneradors. Com a mínim ens hauríem d'asseure i replanificar tota la situació", ha demanat el portaveu terraltí. La liberalització de la implantació eòlica i solar i les facilitats administratives anunciades pel Departament posen encara més en alerta el territori. "Tornarem a una situació anterior a les ZDP, amb menys planificació encara i una situació que pot ser crítica" ha advertit Benava. "És un abús contra el territori que podria passar per decret de llei", ha denunciat. Apartats de la nova llei energètica La consellera d'Empresa, Àngels Chacón, ha assegurat que en l'elaboració de la nova normativa energètica s'ha creat una comissió política i una de tècnica on estan presents "des de representants de 'micropobles' a agents socioeconòmics del territori". En canvi, a la Terra Alta, tot i que la promesa de participar-hi, no se'ls ha convidat. "Encara estem esperant resposta de la Generalitat sobre mocions i recursos d'alçada dels tres primers nous parcs que es volen construir i ens han obligat a anar a un contenciós administratiu per aquesta manca de consens amb el territori. Estem apartats", ha lamentat Bernava. Lamenten la manca de "voluntat política positiva" per solucionar la situació i que aboquin a la comarca a lluitar als jutjats o amb les protestes. "Encara que les empreses estiguin molt contentes amb les condicions del vent d'aquí hi ha altres factors que s'han de tenir en compte. La densitat és un dels primers criteris que cal plantejar sobre l'energia eòlica a la Terra Alta. No és una lluita contra les renovables o l'eòlica, som conscients del canvi de model energètic que cal, però no amb seguir amb negocis i prevaricacions sobre el territori", ha advertit el portaveu de la DO i les entitats socials.

Summary: Resignació i enuig a la Terra Alta pel "secretisme" i la manca de diàleg amb què s'han derogat les ZDP


Steve Kaufmann té 74 anys i parla una vintena de llengües, entre les quals hi ha el xinès, el turc, el polonès, el coreà, el castellà, l'anglès o el rus. Després d'anys de carrera al sector del comerç internacional, el poliglot canadenc ha decidit ara dedicar tot el seu temps lliure a descobrir noves llengües, i el català ha entrat a la seva llista de prioritats. "Vull aprendre català per curiositat", ha assegurat a l'ACN Kaufmann, que ha apuntat que, malgrat que no podrà parlar-lo allà on viu, a Vancouver, buscarà programes de ràdio i llibres per seguir practicant-lo. El poliglot, creador de la plataforma en línia per aprendre idiomes LingQ, ha lamentat que a Espanya no s'emetin més continguts en versió original. Per Kaufmann, tots els països haurien de seguir el model de Portugal o Croàcia, on "tothom parla anglès" perquè, assegura, mira continguts televisius en aquesta llengua. "L'idioma ha d'entrar-te al cap, cal escoltar-lo i llegir-lo molt", ha recomanat el poliglot, que ha subratllat que "si tu no tens el vocabulari i prou comprensió de l'idioma, no podràs arribar a parlar-lo mai". Kaufmann ha explicat que dels 20 idiomes que sap, en domina una dotzena. "Amb unes hores o uns dies de pràctica per refrescar-los ja podria tornar a parlar-los tots de nou", ha precisat el canadenc, a qui no "preocupa" perdre nivell en algunes llengües ni "cometre errors" a l'hora de comunicar-se. Així mateix, el poliglot ha considerat que els territoris on es parla més d'una llengua, com és el cas de Catalunya, propicien que els seus ciutadans tinguin un cervell "més flexible" i els fa "guanyar confiança" a l'hora de decidir aprendre nous idiomes. "Si jo ja sé el català i el castellà, per què no també el francès o l'anglès?", ha comentat. Kaufmann, que fins als 17 anys només dominava l'anglès, ha refusat que l'edat sigui un factor determinant a l'hora d'aventurar-se amb noves llengües. "Jo aprenc més ara als 74 anys que quan en tenia 15, i és perquè el cervell es fa més flexible", ha afirmat el poliglot. "Abans, a les aules, el professor tenia un llibre i només havíem d'aprendre el que hi havia escrit", ha recordat, i ha afegit que "ara hi ha una quantitat il·limitable de recursos per descobrir" gràcies a plataformes en línia com LingQ, de la qual n'és el creador juntament amb seu fill. Aprendre un idioma en tres mesos Kaufmann ha assegurat que LingQ permet aprendre en tres mesos qualsevol de les 35 llengües que la plataforma té disponibles a través d'una biblioteca amb recursos audiovisuals i text. "També hi ha l'opció d'importar: si jo estic mirant una sèrie de Turquia i vull aprendre'n l'idioma, amb una extensió del navegador puc importar tots els subtítols com a lliçons i després estudiar-les", ha detallat el poliglot. Sigui com sigui, Kaufmann destaca que l'èxit a l'hora d'aprendre idiomes passa per la motivació: "Ens cal tenir sensació d'èxit i ganes de continuar estudiant".

Summary: El poliglot Steve Kaufmann, que parla 20 llengües: "Vull aprendre català per curiositat"


La presidenta de la Federació Catalana de Voluntariat Social, Francina Alsina, ha estat escollida aquest dimecres per encapçalar la Taula del Tercer Sector Social de Catalunya durant els propers tres anys en l'assemblea general de la institució que s'ha celebrat a Barcelona. Alsina ha superat l'exregidora de l'Ajuntament de Barcelona i exdegana del Col·legi Oficial de Treball Social de Catalunya, Núria Carrera, amb quinze vots a favor, davant els tretze que ha obtingut l'altra candidata i una abstenció. Fins el juliol va ocupar el càrrec de president de la taula Oriol Illa, que va dimitir després d'una moció de censura. "La meva intenció és que tothom se senti de gust; no m'agradaria que ningú sortís amb la sensació que hi ha hagut guanyadors i perdedors”, ha afirmat Alsina després de l'assemblea, en què també s'ha votat la nova junta directiva per al mandat 2017-2020. La nova presidenta de la Taula del Sector Social ha valorat que l'assemblea ha estat "molt participativa" i "plàcida" i la votació, "molt renyida". Alsina ha expressat que encara no s'acabava de creure la victòria per presidir l'ens, sobretot pel "carisma molt important" i "la llarga trajectòria en el camp social" de Carrera. "Ha estat una gran contrincant, molt generosa, només puc donar-li gràcies", ha afegit en una atenció als mitjans de comunicació just després de celebrar-se la 43a assemblea general de la taula, a la Sala Martí l'Humà del Museu d'Història de la Ciutat de Barcelona.  Alsina ha destacat que totes les entitats s'han de sentir guanyadores des del moment en què "tothom s'ha presentat amb moltes ganes de construir i tirar endavant el projecte de la taula. Tothom se l'estima". Per això ha subratllat que la seva intenció és que "totes les federacions hi tinguin el seu paper" i la manera podria ser a través de grups dels treball; una idea que ha avançat però que vol tractar amb la nova junta.  La presidenta ha destacat que les entitats socials han de viure la moció de censura que va provocar la dimissió d'Illa com "una crisi de creixement i en positiu", "per recollir el que hem après i posar-ho en pràctica". "No hem de sortir ferits d'aquí, sinó enfortits", ha insistit.  Alsina ha assenyalat que les prioritats del  mandat són "retornar al moviment fundacional" de l'ens i vetllar perquè sigui la "taula més social". També s'ha compromès amb una democràcia "real" i "molt participativa" en el funcionament de la taula. Sobre la situació política i social a Catalunya, no ha volgut especular sobre els esdeveniments futurs. "Ningú sap el que passarà demà", ha resolt Alsina, que ha preferit no pronunciar-se sobre les demandes que la taula traslladarà al Govern sense haver-les parlat i consensuat abans amb els membres de la nova junta. L'assemblea general de la Taula del Tercer Sector, conformada per 35 federacions (29 amb dret a vot) que representen més de 3.000 entitats socials catalanes, també ha escollit amb un sistema de llistes obertes els altres dotze membres de la junta directiva, d'entre els divuit candidats que optaven a formar-ne part. Es tracta de Francesc Roig, de Càritas; Antoni Guillén, del Comitè Català de Representants de Persones amb Discapacitat; Josep Giralt, d'Ecom; Enric Morist, de Creu Roja; Pepa Muñoz, de Discapacitat Intel·lectual de Catalunya; Sònia Fuertes, d'Entitats Catalanes d’Acció Social; Ramon Maria Miralles, de la Federació Catalana d'Entitats contra el Càncer; Ignacio Carlos Parody, de la Federació d'Empreses d’Inserció; Xavier Trabado, de la Federació Salut Mental; Enric Arqués, del Fòrum de Salut Mental; Núria Valls, de la Fundació Catalana de l'Esplai, i Jesús Delgado, de la Fundació Pere Tarrés. En els propers dies, d'acord amb els estatuts de la institució, la nova presidenta haurà de proposar a la junta directiva la distribució de càrrecs i responsabilitats per a aquest mandat.  Alsina presideix la Federació Catalana de Voluntariat Social des del 2010 i durant cinc anys n'ha estat la coordinadora de la unitat territorial de Barcelona. És voluntària d'Arrels Fundació des del 1989 i va formar part de l'equip directiu de l'entitat durant tres anys. Ja havia estat membre de la junta directiva de la Taula del Tercer Sector durant el període 2007-2009.  Després que Illa dimitís a mitjan juliol passat, la taula ha estat governada per una junta provisional i Enric Morist n'ha estat el president en funcions. Diferències en el model de governança, juntament amb "l'incompliment reiterat" de consensuar els missatges que es traslladen a la societat, van ser les causes que van portar set federacions a presentar una moció de censura, segons van explicar en el seu moment.

Summary: Francina Alsina, escollida nova presidenta de la Taula del Tercer Sector Social per als propers tres anys


Es tracta de dos conductors que es troben en estat menys greu i han estat traslladats a l’Hospital Arnau de Vilanova ACN Lleida.-Un xoc entre tres camions a l’A-2 al seu pas per Lleida ha causat dos ferits menys greus i retencions que aquest migdia arribaven als quatre quilòmetres, segons han informat els Bombers de la Generalitat i el Servei Català de Trànsit. L’accident s’ha produït poc abans de tres quarts d’onze del matí i des d’aleshores l’autovia ha quedat tallada durant una hora. Els ferits són dos dels conductors implicats dels camions implicats en l’accident, concretament un camió que transportava fruita, un camió cisterna i un camió de manteniment que en portar un remolc se l’ha comptabilitzat com a camió. Ambdós han estat traslladats a l’Hospital Arnau de Vilanova de Lleida. Finalment, poc abans de les dotze del migdia, s’ha pogut reobrir un dels carrils, tot i que el Servei Català de Trànsit preveu que les afectacions s’allarguin per la complexitat per retirar els tres camions i les tres grues que estan treballant a la zona per retirar-los. Fins al lloc, també s’hi  han desplaçat cinc dotacions dels Bombers de la Generalitat.

Summary: Un xoc entre tres camions a Lleida causa dos ferits i retencions de quatre quilòmetres a l’A-2 en sentit Barcelona


La Plataforma d'Afectats per la Hipoteca (PAH) ha exigit la dimissió de la sala de Govern del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), així com de la jutgessa degana de Barcelona, Mercè Caso, per "continuar permetent els desnonaments oberts". La PAH indica que aquest tipus de desnonaments es fan "sense una data ni hora concreta" i "sense previ avís", alerta que causen "patiment i angoixa" i considera que són una pràctica "il·legal i inhumana". A més, recorda que el Reial Decret-Llei 7/2019 de mesures urgents en matèria d'habitatge i lloguer legisla "expressament per posar-hi fi". Per això denuncia que el TSJC fa "cas omís" d'aquesta norma, "defensa el lobby financer i desprotegeix les famílies vulnerables".

Summary: La PAH exigeix la dimissió de la sala de Govern del TSJC per seguir permetent els "desnonaments oberts"


El llindar d'ingressos anuals se situa 9.667,3 euros i 20.301,3 euros en les llars amb dos adults amb dos infants ACN Barcelona.-La taxa de risc de pobresa a Catalunya va caure el 2015 1,9 punts respecte el 2014 i es va situar en el 19% de la població catalana, segons ha informat aquest dijous l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat). Aquesta taxa és inferior a la mitjana espanyola, que va ser del 22,1%, però per sobre la mitjana europea, que va quedar fixada en un 17,2%. Quant als ingressos anuals que determinen si una persona entra en risc de pobresa es va situar en 9.667,3 euros , un 1% menys que l'any anterior, i en 20.301,3 euros en les llars de dos adults amb dos infants. Per edats, la taxa de risc de pobresa s'ha reduït en totes les franges però, tot i millorar nou dècimes, és la dels menors de 16 anys on es produeix un major grau d'incidència, amb un 27,9%. Pel que fa les altres franges d'edat, entre els 16 i els 64 anys és del 18,5% i ha millorat en 2,1 punts respecte el 2014, mentre que en els majors de 65 anys, l'índex és del 12,1% i també millora, en aquest cas, 2,3 punts respecte el 2014. En funció de la composició de la llar, el risc de pobresa té més incidència en les que hi ha fills dependents, amb una taxa que puja fins el 25,1%, i especialment en el cas d'un adult amb un o més fills dependents, amb una taxa del 34,1%. En les llars sense fills dependents, el risc de pobresa del 12,5% durant l'any passat. Quant al nombre de llars que van rebre almenys un tipus de prestació social va ser d'1,85 milions i es va reduir en un 6,8% en relació al 2014. Aquest descens va ser més pronunciat en les llars que rebien prestacions d'atur, que va passar del 43,2% del total que van percebre prestacions el 2014 al 38,5% del 2015. Per altra banda, el 57,4% de les llars que reben prestacions corresponen a pensions de vellesa i de supervivència, les més importants. Pel que fa a la taxa de risc de pobresa abans de qualsevol tipus de transferència social és del 42,1% i passa a ser del 24,1% després de comptar-hi les pensions de vellesa i supervivència, i del 19% després d'incorporar-hi la resta de transferències socials. Augmenta la renda mitjana neta anual de les llars catalanes La renda mitjana neta anual de les llars catalans va ser de 30.665 euros el 2014, el que suposa 4.563 euros més que la resta d'Espanya, que és de 26.092 euros. En relació a l'any anterior, la renda mitjana neta anual per llar va ser un 0,8% superior per llars i un 0,6% més per persona. A aquestes dades cal afegir-hi que el 20% de les llars amb més ingressos acumulen sis vegades el que ingressen el 20% de les llars més desfavorides, a diferència del 2014, quan era de 6,5 vegades. Quant a la taxa AROPE, indicador del risc de pobresa en persones que viuen en llars amb intensitat de treball molt baixa i/o de privació material severa, va quedar fixat en un 23,5% . Concretament, és la proporció de la població que o està per sota del llindar de risc de pobresa (19%) o viu en llars amb baixa intensitat (8,8%) o viu en llars amb privació material severa (7,6%).

Summary: La taxa de risc de pobresa a Catalunya baixa 1,9 punts el 2015 i se situa en el 19% de la població, segons l'Idescat


Artista polifacètic i exponent del pas al Modernisme, Santiago Rusiñol va plasmar tant en pintures com escrits l'empremta que les terres gironines van deixar a la seva obra. Ara, el Museu d'Art de Girona li dedica una exposició centrada en aquest vincle, la més gran que s'ha fet de l'artista a la ciutat. S'hi apleguen cap a una cinquantena de quadres -alguns, de gran format-, dibuixos, escrits i fotografies que ressegueixen els indrets que van inspirar Rusiñol. Ripoll, Olot, Puigcerdà i, sobretot, Girona i Arbúcies van ser els que el pintor va freqüentar més, però no els únics. La mostra permet, com explica la seva comissària Mita Casacuberta, "resseguir tota la trajectòria artística de Santiago Rusiñol", perquè recull obra des del 1878, any en què Rusiñol va exposar per primer cop a Girona, fins al 1830, amb els olis sobre tela que l'artista va pintar a Arbúcies. Paisatges, racons, jardins i interiors de les comarques gironines estan presents al llarg de l'obra de Santiago Rusiñol. L'artista no només els va pintar en els seus olis sobre tela, sinó que també els va descriure en diferents articles i relats publicats a la premsa del moment. En tots els indrets de la demarcació on el pintor hi va fer estades, Rusiñol va plasmar l'empremta del territori al seu llegat. Ara, el Museu d'Art de Girona redescobreix aquest vincle. L'exposició 'Santiago Rusiñol en terres gironines', que s'inaugura avui i es podrà veure fins a l'1 de novembre, mostra aquesta estreta simbiosi entre entre l'art de pintar i escriure que alternava Rusiñol, enllaçant-ho amb ciutats i pobles de la demarcació. Ripoll, Olot, Puigcerdà –però, sobretot Girona i Arbúcies- van ser els indrets més freqüentats per l'artista. Però no els únics. 26 pintures, més d'una vintena de dibuixos, fotografies, filmacions i escrits de l'època ho testimonien. De fet, les estades de Santiago Rusiñol en terres gironines són, també, sinònim de la seva evolució com a artista.  "Des del primer cop que va exposar, al 1878 per les fires de Girona, fins un any abans de morir, quan al 1830 pintava a Arbúcies, l'obra de Rusiñol a les terres gironines és un reflex de la seva trajectòria", explica una de les dues comissàries de l'exposició, Mita Casacuberta. Des de la vida i els paisatges d'Olot (plasmats en una trentena de teles de l'artista) fins als característics jardins que caracteritzen la seva pintura, Rusiñol evoluciona i fa que les terres gironines en siguin testimonis.  "Tornant de París, per exemple, es va establir un temps a Puigcerdà; a partir d'aquell moment, se centra en interiors, que podrien ser típicament parisencs", concreta la comissària. A la mostra no hi falta, tampoc, la Girona de pedra (com el mateix Rusiñol la va batejar). Les vistes característiques de la Catedral, Sant Pere de Galligants, Sant Fèlix o els patis senyorials. Olis sobre teles que l'artista va pintar durant les seves estades a la ciutat -intermitents però ininterrompudes- que s'estenen entre el 1911 i el 1929. Premsa, fotografies i filmacions El recorregut pels 340 metres quadrats de sales que integren l'exposició intercala obra pictòrica i dibuixos amb reculls de premsa de l'època, on l'artista publicava les seves cròniques. A més, la mostra també presenta una selecció dels textos més destacats del Santiago Rusiñol escriptor que fan referència als paisatges gironines. Premsa del moment que, entre d'altres, reprodueix els característics jardins del pintor (mostra de la seva fama ja en vida), una pel·lícula de quatre minuts que va formar part de l'homenatge que Girona va retre a l'artista el 1926 i fotografies (algunes d'elles, inèdites) completen el relat expositiu. En total, la mostra 'Santiago Rusiñol en terres gironines' recull peces de més 40 prestadors (entre museus, particulars, arxius i biblioteques). Produïda per l'Agència de Patrimoni Cultural, i comissariada per Casacuberta i Vinyet Panyella, així com l'assessorament de Mercedes Palau-Ribes, l'exposició s'ha inaugurat aquest dissabte coincidint amb el 'Temps de Flors'. El conseller de Cultura, Santi Vila; l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas; el president de la Diputació, Pere Vila, i el bisbe Francesc Pardo han fet el recorregut inaugural per les diferents sales.

Summary: El Santiago Rusiñol més gironí s'exposa al Museu d'Art


El Parc Natural del Delta de l'Ebre, conjuntament amb l'Ajuntament de Sant Carles de la Ràpita i el Ministeri per a la Transició Ecològica han acordat obrir al públic un nou tram de la barra del Trabucador que arriba fins a la zona d'obres de restauració de l'istme. L'espai es reobrirà a partir d'aquest cap de setmana i té un quilòmetre de longitud. Es permetrà l'accés en vehicles a motor fins a aquest punt i a partir d'aquí només es podrà continuar a peu. Les autoritats demanen als usuaris i visitants que respectin l'espai natural i evitin trepitjar les dunes amb vegetació i la circulació fora pista. A més, fins al punt de tancament s'ha situat un cadenat al camí i s'han creat unes pantalles d'arena a cada costat per impedir el pas de vehicles. També es requereix que els vehicles s'aparquin ordenadament, en línia o en bateria, a banda i banda del camí, per tal que es permeti la circulació en doble sentit. Dipositats 350.000 m³ de sorra La barra del Trabucador es va trencar el passat gener arran del temporal Gloria. Les obres per restaurar-la es van reiniciar al maig, però van quedar aturades per la crisi sanitària. Amb tot, s'han reubicat 350.000 m³ de sorra de l'àmbit del mateix Trabucador, de manera urgent, durant aquests dos mesos i mig. Durant els treballs, es va tallar l'accés al públic a l'altura de l'àrea de servei per garantir la seguretat de les persones i no interferir en l'execució de les obres, sobretot per la presència de maquinària de gran tonatge.

Summary: Reobre un nou tram de la barra del Trabucador aquest cap de setmana


“El PSOE ens ha dit ‘no’ a tot i ha posat excuses per no formar un govern de coalició” ACN Madrid.-La coportaveu de Podem al Congrés, Ione Belarra, ha admès aquest dijous a RNE que les negociacions entre les dues formacions per a la investidura de Pedro Sánchez estan “trencades”. En declaracions a RNE, Belarra ha culpat els socialistes de la situació per haver propiciat una “negociació caòtica” sense “cap proposta sobre la taula” i on el PSOE els “vol de decorat”. “No hem creat una força política partint del res per acabar essent el coro del PSOE”, ha dit perquè “el PSOE ens ha dit ‘no’ a tot i ha posat excuses per no formar un govern de coalició”. Segons Belarra, Podem ha provat de facilitar “fins l’últim moment” aquestes negociacions el PSOE ha tancat la porta o ha fet “propostes buides” a les demandes de Podem. “No sembla lògic que si vols construir alguna cosa no donis absolutament res”, ha sentenciat.

Summary: Podem diu que les negociacions segueixen trencades i culpa el PSOE del bloqueig


L'Audiència de Girona ha jutjat aquest dimecres l'amo d'un restaurant de Figueres que, inicialment, s'enfronta a 11 anys de presó per fer tocaments continuats a dues adolescents, clientes del seu local. Segons la fiscalia, el processat aprofitava la relació de confiança que li tenien les menors per fer-les passar darrera de la barra. "Els hi va realitzar diversos tocaments", apunta l'acusació pública. Els presumptes abusos a una de les menors van ser entre agost i octubre del 2015 i, a la segona, entre setembre i octubre del 2016.  L'acusat nega els suposats abusos i atribueix les denúncies a una revenja orquestrada contra ell. Segons la seva versió, va tenir problemes amb familiars i amics de les menors i sosté que, per això, les van "manipular" perquè el denunciessin. La defensa demana l'absolució.

Summary: Jutgen l'amo d'un restaurant de Figueres que s'enfronta a 11 anys de presó per abusar de dues menors


El secretari d'organització del PSC, Salvador Illa, ha posat en valor el discurs del Rei i el considera "positiu" perquè va apel·lar a la convivència i va posar el valor els problemes de la joventut i els reptes que com a societat "cal afrontar". En un atenció als mitjans, Illa s'ha mostrat sorprès que es pugui criticar la crida del monarca al diàleg i a la convivència i ho ha circumscrit a una aposta "necessària". "Qui ho critica està en un altre món", ha reblat.

Summary: Illa acusa els que critiquen el missatge del Rei de viure "en un altre món"


L'escriptor osonenc Albert Canadell (Tona, 1963) és el guanyador del 32è Premi de Novel·la Breu Ciutat de Mollerussa amb 'Rebrot de Bosc', una obra de ficció que té la natura com a protagonista i que es complementa amb uns personatges humans contemporanis i antagònics. Segons explica el seu autor, tots ells decideixen la utopia d'establir-se en un barranc remot per refer les seves vides, en un intent de redimir-se, segons expressa en un vídeo. La trama permet també, a través d'uns descobriments arqueològics, reconstruir l'escena d'un clan del neolític i deixa entreveure la condició de l'ésser humà, "del seu precari equilibri amb l'entorn, la seva vulnerabilitat i també la seva fortalesa”. Canadell assegura que ha volgut "il·luminar un debat existencial referent a la possibilitat de construir un model de convivència diferent" en un vídeo enregistrat davant la impossibilitat de recollir el guardó a la gala inicialment prevista i que ha quedat suspesa per la situació d'alerta. El guanyador dels 5.000 euros amb què està dotat el premi, que concedeix l'Ajuntament de Mollerussa i que en la seva 32a edició ha arribat a la xifra rècord de 56 originals, compagina l'escriptura amb la seva tasca professional com a artesà joier, així com també amb l'horticultura. En la seva faceta literària, té al seu haver nombrosos premis tant en narrativa com en poesia. De fet, l'obra premiada, que serà editada per Pagès Editors, és una seqüela de la novel·la 'Inesperat Walden', finalista del Premi Roc Boronat al 2011, guanyadora del Premi de Novel·la Armand Quintana al 2012 i publicada per Témenos Edicions al 2013. A banda d'aquesta, té d'altres publicacions, sent 'Terra d'esquelles' (Emboscall, 2016) la més recent.  Per la seva part, el president del jurat, l'escriptor Josep Borrell, ha destacat que el text guanyador és "original en la temàtica amb un argument complex, el qual planteja la dialèctica entre raó i instint, entre el drama i l'humor, entre el mite i la desmitificació sobretot pensant en la història de l'evolució humana. També ho fa per la riquesa del llenguatge i el monòleg interior amb un rerefons de missatge socioantropològic i ecologista. Pel que fa a la guanyadora de l'accèssit, dotat amb 1.000 euros, és Àngels Blasco (El Prat de Llobregat, 1952) amb l'obra 'Amics, relacions i secrets'. Graduada a l'Escola d'Escriptura de l'Ateneu Barcelonès, és membre de l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana i de l'Associació Catalana de Ciència Ficció i Fantasia. En aquest cas, Borrell diu que és un text molt ben construït que destaca pel tractament psicològic dels personatges. La resta de components del jurat són els escriptors Pep Coll i Albert Villaró i la directora de la Biblioteca Comarcal Jaume Vila, Diana Solé, que actua com a secretària.

Summary: Albert Canadell guanya el 32è Premi de Novel·la Breu de Mollerussa amb una obra amb missatge ecologista


Els Mossos d'Esquadra han detingut aquest dijous almenys una desena de persones en una operació antidroga, principalment de cocaïna, al Garraf i al Baix Penedès. El dispositiu ha començat a les cinc del matinada i hi han treballat uns 250 efectius d'aquest cos que han fet 17 escorcolls a Sant Pere de Ribes, Vilanova i la Geltrú, Sitges i Segur de Calafell (Baix Penedès). En aquest operatiu, que ha acabat abans de les 10 del matí, hi han treballat una unitat canina, l'Àrea Regional de Recursos Operatius (ARRO), la Unitat de Seguretat Ciutadana (USC) i el Grup Especial d'Intervencions (GEI). El cas està sota secret de sumari.

Summary: Almenys una desena de detinguts en una operació antidroga al Garraf i al Baix Penedès


El portaveu de Junts per Catalunya, Eduard Pujol, ha reconegut que estan "molt decebuts" pel fet que el magistrat del Suprem hagi posposat la decisió sobre si allibera els consellers destituïts, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart fins dilluns. "Persistim però havíem vingut convençuts que podríem tornar a casa amb ells", ha manifestat a les portes del Suprem. Pujol ha remarcat que és "una injustícia" que hagin passat "ni una sola nit a la presó", lamenta el "patiment" per a ells i les seves famílies però assegura que el seu testimoni serà d'importància quan tornin de Catalunya. "No ens podem cansar de repetir que aquesta situació no és normal, no ens hi podem acostumar", ha afegit. El portaveu de la candidatura de Puigdemont diu que està convençut que faran "una bona campanya" i que tindran l'oportunitat d'explicar "que tot el que han passat és terriblement injust". Segons Pujol, cal treure una lliçó d'aquesta situació: "Amb la democràcia no s'hi juga, està en joc, el seu testimoni l'hem de mantenir viu per recordar sempre que al país, per fer coses dignes i defensar idees polítiques, vas a la presó, ha remarcat.

Summary: Pujol reconeix que estan "decebuts" perquè fins dilluns no coneixeran la decisió del Suprem però diu que "persistiran"


El president de la Generalitat, Quim Torra, ha fet balanç del seu mandat en una entrevista a Vilaweb i ha opinat sobre les 'dificultats' de Catalunya per arribar a la independència. "He arribat a la conclusió que un dels obstacles per assolir la independència és l'autonomia", ha reflexionat Torra. "Tot això que ha passat aquests mesos i anys mostra els límits d'aquesta autonomia. Tenim un Parlament que no pot aprovar les resolucions que pren, tenim 2.850 represaliats i és possible que ens trobem amb un president inhabilitat per haver defensat la llibertat d'expressió", ha enumerat el president català, que també ha carregat contra els indults als presos. "És un pur acte administratiu sense gens de valor. Que no ens venguin més històries".

Summary: Torra: "He arribat a la conclusió que un dels obstacles per assolir la independència és l'autonomia"


L'Ajuntament de Barcelona ha recriminat al Govern un "alentiment" en els trasllats diaris de gent gran que viu en residències i que ha donat positiu per coronavirus i ha reclamat celeritat. La regidora de Salut, Gemma Tarafa, ha dit que després que el Departament de Salut es fes càrrec de la gestió de residències es feien entre 60 i 70 trasllats però en els darrers dies se n'han fet de 20 a 30. En total se n'han fet uns 737. Ha afegit que Barcelona "disposa" d'espais, com una residència d'estudiants al Paral·lel amb unes 200 places. L'alcaldessa, Ada Colau, ha concretat que hi ha més de 900 persones amb simptomatologia a les residències i els morts, uns 654, "podrien representar al voltant de la meitat de les morts a la ciutat". Davant d'aquestes xifres, tant Colau com Tarafa han defensat la "urgència" a intervenir amb celeritat per tal de poder aïllar els positius i tallar els contagis, que han lamentat que continuen creixent.  Tarafa ha valorat que per poder aplicar el pla establert a les residències que contempla que hi entrin els serveis mèdics per exemple, primer cal aïllar els positius. "Ja anem tard", ha assegurat.  "El nombre de trasllats ha de ser més alt per aturar abans els contagis", ha insistit la regidora.  Augmenta un 113% el repartiment d'àpats D'altra banda, Tarafa ha explicat que el repartiment d'àpats s'ha incrementat un 113% des de l'inici d'aquesta crisi arribant a 7.900 àpats diaris repartits en les diverses modalitats. Ha detallat també que de les 680 places d'allotjament per a persones vulnerables que s'han posat en marxa, en queden entre 50 i 60 de lliures –la totalitat de places és de 2.900 si se sumen les 2.200  ja existents-. D'altra banda, els serveis socials han atès en tres setmanes a 24.000 persones, el 88% del que atenen en el conjunt de l'any. El 35% d'aquests atesos no havien anat mai a serveis socials o si sí que ho havien fet ara feia un any que no ho necessitaven.  Repunta un 7,3% el trànsit privat D'altra banda, la regidora de Mobilitat, Rosa Alarcón, ha explicat que el trànsit rodat privat ha repuntat un 7,3% fins a les 10 hores d'aquest dimarts en comparació amb el 24 de març. En línies generals, el trànsit s'ha reduït un 68,9% respecte a un dimarts normal de febrer. El major increment s'ha donat a les rondes i en els accessos a la ciutat "no tant a l'interior de la ciutat". En concret, la reducció ha estat d'un 68,3% als accessos, d'un 70,9% a l'interior i d'un 58,1% a les rondes en comparació amb un dia normal de febrer.  Alarcón ha apuntat a un "augment exponencial" de les infraccions que capten els radars ja qeu si abans es detectava una cada 77 moviments, ara es una cada set moviments vehicles. Davant d'aquesta situació, la Guàrdia Urbana intensificarà els controls.  Pel que fa al metro, la reducció de l'ocupació ha estat del 87%, la mateixa que el dimarts 24 de març. Alarcón ha valorat positivament el repartiment de mascaretes al transport públic però ha demanat a Protecció Civil que a partir d'aquest dimecres incrementi el repartiment en zones com Nou Barris, on ha assegurat que avui no s'ha fet i que ha destacat que és dels districtes de la ciutat amb més casos de coronavirus.

Summary: Barcelona recrimina al Govern un alentiment dels trasllats de positius en coronavirus en residències i reclama celeritat


El Sant Jordi d'estiu ha passat de llarg de Figueres, on els brots de covid-19 han portat a suspendre'n la celebració. La prohibició de treure parades al carrer, a més ,se suma al manifest que van signar algunes llibreries i editorials de la ciutat desmarcant-se de la festa. L'escrit assegurava  que la conjuntura "no era l'adequada" per fer el Sant Jordi, i se solidaritzava amb la resta de branques del sector cultural que han vist com la pandèmia n'aturava l'activitat. L'escenari actual d'enduriment de les restriccions, però, ha fet impossible que cap llibreria pugui celebrar la Festa del Llibre i la Rosa. Tot i això, durant aquest dijous al matí compradors de totes les edats s'han acostat als establiments per adquirir uns quants exemplars.

Summary: El Sant Jordi d'estiu passa de llarg a Figueres després que els brots de covid-19 obliguessin a suspendre'l


El curs 2019-2020 començarà a Barcelona amb 178.487 matriculats entre escola pública, concertada i privada a les etapes educatives d'Infantil, Primària i Secundària. Suposa un augment de 1.672 alumnes en relació al curs anterior quan van ser 176.815 els matriculats d'entre 3 i 16 anys. L'augment ve impulsat per les matriculacions a Secundària, 911 més, mentre que els inscrits a P3 són els únics que disminueixen, amb 144 alumnes menys. Pel que fa als mestres, n'hi haurà 133 més que el curs 2018-2019 i la ràtio d'alumnes per cada docent se situa en 13,73. Inicien el curs escolar 411 centres d'ensenyament obligatoris a la capital catalana amb un centre de nova creació, l'Institut La Sagrera Sant Andreu.  Ho ha explicat aquest dijous al migdia en roda de premsa el president del Consorci d'Educació de Barcelona, Josep Gonzàlez-Cambray, que ha garantit que tot l'alumnat barceloní podrà començar les classes el 12 de setembre. El president del Consorci ha apuntat que ja fa dos anys que la demanda d'escola pública per entrar al sistema educatiu és superior a la de la concertada. "Estem en un canvi de tendència", ha afirmat.  Tanmateix, ha constatat que falta oferta de centres d'ensenyament públic, ja que encara és superior el nombre d'alumnat dels centres concertats, amb un 56,6% del total entre l'alumnat de 3 a 16 anys i del 50,2% quan es tracta només de P3. "A mesura que aniran passant anys els percentatges poden anar canviant sempre i quan siguem capaços d'incrementar l'oferta", ha dit.  Gonzàlez-Cambray també ha explicat que les dades de matriculats evidencien que Barcelona té una realitat diferenciada de la resta de Catalunya, ja que mentre al conjunt del territori disminueix el nombre d'alumnat de segon cicle d'Infantil i de Primària, a la capital catalana augmenta en 239 i 522 alumnes, respectivament. "Barcelona és una ciutat molt viva", ha afirmat.  També ha apuntat que cal ser conscients que a Barcelona s'incorpora més alumnat de Secundària que a P3. "Això el que ens diu clarament és que necessitem més places a Secundària i d'entrada al sistema no en necessitem menys que els anys anteriors", ha constatat.  Obres als centres educatius De cara al nou curs escolar s'han fet obres a 100 centres públics de Barcelona amb una inversió de 50,1 milions d'euros (34,3 MEUR corresponen a inversió de l'Ajuntament i 15,8 MEUR a la Generalitat). Destaca el nou Institut La Sagrera Sant Andreu així com la transformació de dos centres més, l'Institut Escola Arts (antiga escola Sant Vicenç d Paül) i l'Institut Pedralbes (fusió dels instituts Joan Boscà i Ausiàs March). Sarrià-Sant Gervasi, el districte amb més alumnat El districte amb més alumnat de Barcelona és el de Sarrià-Sant Gervasi, amb 28.439 alumnes, seguit de Sant Martí, amb 25.091, i de l'Eixample, amb 23.768. Dels 411 centres educatius de tota Barcelona, 236 són públics i 175 concertats. També hi ha 34 centres d'educació especial (8 públics i 26 concertats). Augment de l'equip educatiu Incrementa el nombre de personal docent en 133 persones a Barcelona i l'equip educatiu dels centres arriba a 9.254 persones. També creix el nombre de professionals administratius, amb 7 persones més. A banda, augmenten un 17% els llocs específics en perfils docents al projecte educatiu dels centres.  "Motxilla cultural" dels alumnes El vicepresident del Consorci, Joan Subirats, ha posat èmfasi a la roda de premsa en la necessitat de combatre la segregació de l'alumnat per barris així com millorar la "motxilla cultural" de tot l'alumnat barceloní. Subirats ha dit que seguiran treballant per l'ampliació de programes que facilitin la connexió entre els equipaments culturals i els centres educatius així com l'ampliació d'una hora lectiva artística de professionals integrats al claustre.

Summary: El curs escolar començarà a Barcelona amb 178.487 alumnes, 1.672 més que l'anterior, i amb 133 mestres nous


La CUP ha reivindicat la seva "essència municipalista" i ha apostat per portar-la fins al Congrés dels Diputats en les eleccions del 10-N. El portaveu de la Guanyem Girona i membre de la CUP, Lluc Salellas, ha recordat que quan la seva formació "va arribar als ajuntaments, les polítiques es van fer més democràtiques i justes". En aquesta línia, Salellas també ha reivindicat el paper de la CUP en el referèndum de l'1-O. Segons Salellas, "els dies abans hi havia molts dubtes en el Govern" de si s'havia de fer o no el referèndum però "va ser la pressió de la gent i de la CUP" que al final el van fer possible. Per altra banda, el candidat per Girona al Congrés, Non Casadevall, ha avançat que "caldran molts més 1-O" per assolir la independència.

Summary: La CUP aposta per portar l'"essència municipalista" al Congrés


Es traca d'una col·lecció de 12 volums que recull 1.600 cançons populars que van des de la Vall d'Aran fins a l'Empordà  ACN Santpedor.-Artur Blasco va néixer a Barcelona, però quan només tenia dos anys la seva família es va traslladar a viure a Santpedor (Bages), on va passar tota la seva infància. Reconegut per la seva recerca i divulgació de la cultura popular, Blasco ha recollit, poble per poble, el cançoner popular de tot el Pirineu, des de la Vall d'Aran fins a l'Empordà. Tot aquest treball, que ha fet durant més de 50 anys, es recull a l'obra 'A peu pels camins del cançoner', una col·lecció de 12 volums que recull 1.600 cançons. Ara, el musicòleg ha volgut cedir aquesta obra completa a Santpedor perquè, segons diu, sempre s'ha sentit fill d'aquest poble. Pel musicòleg, la importància d'aquesta obra recau en el fet que, durant molt de temps, a Catalunya es va deixar d'editar tot allò que era cultura popular per culpa de la dictadura i ell es va dedicar a recuperar tota manifestació cultural del poble. "L'obra retorna al poble tot allò que és seu, aquesta és la meva feina", ha subratllat.

Summary: El musicòleg Artur Blasco cedeix el cançoner popular del Pirineu a Santpedor, el poble de la seva infància


Els Bombers de la Generalitat incorporaran a partir de l'1 de juliol en els informes de les seves actuacions indicadors que permetin identificar si una llar pateix pobresa energètica. Així s'hi ha compromès el conseller d'Interior, Jordi Jané, en una reunió aquest dimecres amb l'Aliança contra la Pobresa Energètica (APE) i un grup de Bombers de la Generalitat i de Barcelona, que feia temps que demanaven alertar de possibles casos de vulnerabilitat amb protocols definits. De forma imminent, es crearà una comissió tècnica per acordar els indicadors i concretar l'itinerari de traspàs d'informació entre Bombers, Mossos i serveis socials. A més, Jané ha proposat obrir una reflexió perquè els Mossos d'Esquadra també puguin ajudar a visibilitzar la pobresa energètica, segons han assenyalat fonts d'Interior. Els impulsors de la proposta han sortit "molt satisfets" de la reunió després que el conseller s'hagi compromès a implementar aquests indicadors i hi hagi posat calendari, a partir de l'1 de juliol, segons han explicat en una atenció als mitjans de la comunicació després de la trobada. Fonts de la Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Salvaments (DGPEIS) han confirmat que a partir del juliol els indicadors han d'estar operatius. Els promotors de la iniciativa s'han mostrat "sorpresos" gratament de la predisposició del conseller perquè els Mossos d'Esquadra també utilitzin aquests indicadors, si bé fonts d'Interior han puntualitzat a l'ACN que no s'ha arribat a cap acord en aquest sentit i que la proposta del titular d'Interior ha estat obrir una reflexió perquè el cos policial també contribueixi a fer aflorar la pobresa energètica.    La portaveu de l'Aliança contra la Pobresa Energètica, Maria Campuzano, ha qualificat d'"importantíssim" que els Bombers implementin aquests indicadors per "quantificar i identificar" les víctimes de la vulnerabilitat i articular polítiques preventives perquè els casos arribin als serveis socials. "Es tracta de passar de mesures reactives a accions proactives i preventives", ha destacat Antonio del Río, representant dels Bombers de la Generalitat. Com a exemple del que canviarà a partir del juliol, Del Río ha explicat que "si els Bombers acudeixen a un sinistre amb una persona gran intoxicada per monòxid de carboni i tenen la sospita que pateix pobresa energètica, no tenen mecanismes definits per fer arribar el cas a servis socials o bé no saben si ja n'estan fent un seguiment".  "El nostre paper no ha de ser el d'un inspector, sinó el d'un observador. Arribem als domicilis i trobem la realitat crua tal com és. Això ens ha de permetre aixecar la bandera d'avís que ens podem trobar davant un cas de vulnerabilitat que requereix un seguiment, però això ho hauran de determinar els serveis socials", ha puntualitzat Diego Cabello, representat dels Bombers de Barcelona.  Els impulsors de la proposta han explicat que aquest actuació també permetrà tenir dades oficials en lloc d'estadístiques estimatives de si les llars que han patit un incendi eren víctimes de la pobresa energètica. "Hem fet un pas endavant molt important després de tres anys de dures reivindicacions per començar a vincular les víctimes de la pobresa energètica amb sinistres que es pateixen a la llar" , ha subratllat Del Río.  Ara, el grup de treball haurà de perfilar els indicadors que utilitzaran els Bombers, que tindran a veure amb l'estat de l'habitatge, dels subministraments -si estan punxats, si s'han tallat-, així com amb factors personals i familiars, segons la proposta que van presentar l'APE i el grup de bombers fa unes setmanes.   Segons han detallat els impulsors de la proposta, a més del conseller, en la reunió que ha tingut lloc a la seu del departament, hi ha assistit el secretari general d'Interior, Cèsar Puig; el director general de Prevenció, Extinció d'Incendis i Salvaments, Juli Gendrau; el subdirector general operatiu, Albert Vilanova,  i la subdirectora general tècnica, Anna Martín.    Una demanda que ha obtingut resposta després d'una vella reivindicació El treball conjunt amb l'APE per aconseguir incorporar aquests indicadors que donin l'avís d'un possible cas de pobresa energètica ha donat un impuls determinant a la vella demanda d'alguns bombers. Des de feia mesos reclamaven a Interior que donés la instrucció de reflectir als informes si un foc podia estar relacionat amb la pobresa. L'incendi on van morir quatre germans al Vendrell el 26 de març del 2014 va marcar un abans i un després en aquest reclam.  Poc després, l'abril del 2014, alguns sindicats de Bombers -UGT, CCOO i CATAC- van alertar que en el primer trimestre d'aquell any havien mort a Catalunya deu persones en incendis d'habitatge, el triple que en el mateix període del 2013, i que set d'aquelles morts es podien "atribuir de forma directa o indirecta als efectes de la pobresa en general". Des de la DGPEIS han assenyalat en diverses ocasions que no poden ni confirmar ni desmentir aquesta relació en no disposar de paràmetres per tipificar la vulnerabilitat com a causa d'un incendi.  Per la seva banda, l'Ajuntament de Barcelona ja va estendre fa un mes la detecció de la pobresa energètica als Bombers. A més, va decidir ampliar aquesta xarxa per comunicar les sospites de vulnerabilitat als centres sanitaris – els Centres d'Atenció Primària (CAP) i Centres d'Atenció i Seguiment a les drogodependències (CAS)- i a equips d'habitatge -les Unitats d'Exclusió Residencial (UCER) i el Servei d'Intervenció i mediació en situació de Pèrdua i/o Ocupació d'Habitatge (SIPHO)-.

Summary: Els Bombers alertaran de les llars que poden patir pobresa energètica en les seves actuacions a partir del juliol


L'Ajuntament de Terrassa formarà els entrenadors dels clubs esportius de base de la ciutat perquè siguin capaços de detectar conductes i comentaris potencialment afavoridors de violències masclistes i homòfobes. Un total de 27 dels 26 regidors del ple han donat llum verda a una proposta de la CUP en aquets sentit i ha acordat incloure aquesta mesura al Pla Director de l'Esport, que actualment es troba procés de redactat. La CUP també aposta per estendre aquesta formació al professorat d'Educació Física, ja que es poden trobar "amb les mateixos conductes potencials". També aposten per la implantació de tallers d'Educació Sexo-Afectiva a tots els cursos de la ESO. Ari Falcó, membre de la CUP, ha explicat que l'objectiu de la proposta "es dotar d'eines a tots els entrenadors que treballin amb equips infantils i juvenils, de cara a que puguin detectar entre els seus nois i nois aquest tipus de comentaris". Tot plegat per poder revertir la tendència, incidint positivament amb accions juntament amb el servei de Joventut i el de LGTBI.

Summary: Terrassa formarà els entrenadors d'equips esportius juvenils per prevenir conductes homòfobes o masclistes


La Guàrdia Urbana de Tarragona ha denunciat el conductor d'una furgoneta que circulava a més del doble de la velocitat permesa. Cap a tres quarts de nou del matí de dijous, un radar del cos municipal instal·lat al polígon industrial Francolí va fotografiar un vehicle que circulava a 110 quilòmetres per hora, en un tram limitat a 50. Segons l'Ajuntament, la limitació està "clarament indicada" i, de fet, la instantània va captar el vehicle en el moment que passava pel costat del senyal viari que informa de la velocitat màxima permesa. El conductor haurà de fer front a una multa de 600 euros i a la retirada de sis punts del carner de conduir.

Summary: Enxampen una furgoneta circulant a 110 km/h en un tram limitat a 50 al polígon Francolí de Tarragona


El president de la Generalitat, Quim Torra, ha parlat aquest diumenge amb els directors dels hospitals Arnau de Vilanova de Lleida, Clínic de Barcelona, Vall d'Hebron de Barcelona, Moisès Broggi de Sant Joan Despí, Bellvitge de L’Hospitalet i l'Hospital de Figueres per conèixer de primera mà la situació en aquests centres, situats en les zones amb més afectació de la covid-19. Els directors li han transmès que tot i que en aquests moments la situació a nivell d’ingressos hospitalaris es manté estable, cal fer una crida a complir estrictament les mesures de prevenció. En el cas de Lleida, es preveu que la propera setmana sigui la més complicada en hospitalitzacions, però ja s'han previst mesures per afrontar-ho. Torra ha insistit en la importància cabdal de complir amb la normativa que dicta la Generalitat en cada moment per fer front a la propagació del virus. "La lluita contra la pandèmia és una lluita de tots, una lluita solidària. L'esperança que ens en sortirem es basa en el compromís de tota la societat de protegir-nos", ha manifestat el president.

Summary: Torra parla amb els directors dels principals hospitals de les zones més afectades per la covid-19


Barcelona tancarà l'any 2016 amb uns 2,7 milions de creueristes i batrà així el seu rècord històric de passatgers. La dada l'ha anunciat aquest dilluns a Panamà el president del Port de Barcelona, Sixte Cambra, que participa en una missió empresarial amb una cinquantena d'empreses catalanes. Segons Cambra, en relació al 2015, el creixement de creueristes serà d'entre el 9 i el 10%. Per Cambra, aquestes dades es deuen, fonamentalment, "al gran impuls de l'activitat del Port de Barcelona com a port base, que ha crescut un 18%, mentre que les activitats d'escala han tingut un lleuger descens d'entre l'1 i el 2%". El president del Port considera que l'activitat de port base "genera més riquesa per la ciutat i el seu entorn". D'alta banda, es calcula que els creuers generaran enguany una facturació de gairebé 1.000 MEUR, mentre que l'aportació al PIB català podria fregar els 500 MEUR, segons les estimacions que ha fet Cambra.

Summary: Barcelona batrà el 2016 el rècord històric de creueristes amb 2,7 milions de passatgers


Tot i que el canvi climàtic ha fet pujar més d'un grau centígrad les temperatures mitjanes estivals des del 1980, la mortalitat atribuïble a la calor ha baixat mig punt percentual per dècada. Així ho destaca un estudi coordinat per l'Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal), una institució impulsada per la Fundació Bancària "la Caixa", que suggereix que la població de l'Estat espanyol s'ha anat adaptant per reduir la seva vulnerabilitat a les temperatures d'estiu. Per contra, la investigació ha detectat que les morts per causes respiratòries no han deixat d'augmentar des del 1980, sobretot entre les dones. La recerca, publicada a la revista mèdica PLoS Medicine, ha analitzat les temperatures i les defuncions diàries registrades a 47 capitals de província espanyoles durant els estius compresos entre el 1980 i el 2015. Els resultats recollits per fer aquest estudi mostren que tot i que la temperatura estival mitjana ha incrementat 0,33 graus per dècada, s'ha produït un decreixement gradual del risc de mortalitat associada a la calor. El primer autor de l'estudi i investigador d'ISGlobal i del Centre d'Estudis Demogràfics (CED) de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), Hicham Achebak, ha explicat, a través d'un comunicat d'ISGlobal, que han observat "un descens general i sostingut de la vulnerabilitat a les temperatures moderades i extremes". Joan Ballester, autor sènior de l'estudi i investigador d'ISGlobal, ha assegurat que "som menys vulnerables a la calor gràcies a una adaptació de la societat a les temperatures elevades i també al desenvolupament socioeconòmic experimentat durant les últimes dècades". "Factors com les millores al parc d'habitatges, la popularització de l'aire condicionat, els avanços en els serveis de salut i la realització de campanyes de conscienciació podrien haver contribuït a la tendència observada", ha detallat. Amb tot, Ballester, ha dit que encara no saben "si aquesta tendència a la baixa es mantindrà en cas que el canvi climàtic s'aguditzi en el futur". Les dones són més vulnerables a les temperatures extremes L'anàlisi segregada per sexes ha permès detectar que les morts atribuïbles a la calor són més altes en el cas de les dones que dels homes, així com la seva vulnerabilitat a temperatures moderades i extremes. Tot i que des del 1980 ha baixat la mortalitat atribuïble a la calor, les morts per causes respiratòries no han deixat d'augmentar des del 1980 sobretot entre les dones. "L'envelliment de la població i l'increment en la incidència de determinades malalties cròniques són algunes de les causes que podrien explicar aquesta tendència", ha apuntat Achebak. Actualment, els investigadors treballen en una rèplica d'aquest estudi amb dades de tota Europa. Es preveu que els resultats estiguin disponibles en els pròxims mesos.

Summary: Baixa la mortalitat a causa de la calor tot i l'augment de la temperatura pel canvi climàtic


El president de la Generalitat, Quim Torra, ha replicat el president del govern espanyol en funcions, Pedro Sánchez, que qui té un problema de convivència és l'Estat, "on ha covat l'ou del feixisme". A través d'un missatge al seu compte de Twitter, el president català ha reaccionat d'aquesta manera al fet que Sánchez, en el marc del debat d'investidura al Congrés, hagi reiterat que a Catalunya no hi ha un problema d'independència sinó de convivència. "A Catalunya hi ha un problema de democràcia, de respecte a la voluntat popular i als drets humans, inclòs el dret a l’autodeterminació. Sense reconèixer-ho, continuo defensant votar 'no' al senyor Sánchez", ha afegit Torra.

Summary: Torra replica a Sánchez que qui té un "problema de convivència" és l'Estat: "On ha covat l'ou del feixisme"


La CUP ha demanat públicament la dimissió del fiscal en cap de Lleida, Juan Francisco Boné Pina, per haver arxivat la investigació penal sobre les presumptes irregularitats en les concessions de quatre centrals hidroelèctriques de la Vall Fosca. Els anticapitalistes van presentar la denúncia fa un any a la Fiscalia anticorrupció per suposats delictes de falsedat documental, frau en registre públic, prevaricació de funcionari públic i malversació de fons públics per la gestió de la CHE i ara assenyalen que el fiscal en cap de Lleida és fill de Francisco Boné Sangüesa, qui hauria autoritzat, diuen, una concessió "irregular" en una d'aquestes centrals. La CUP recorda que l'abril de l'any passat va interposar una denúncia a la Fiscalia anticorrupció per la presumpta comissió d'irregularitats en la concessió de pròrrogues i indemnitzacions no degudes, a través d'acords i inscripcions fraudulentes en Registre Públic d'Aigües, per part de responsables de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (i amb coneixement de l'Agència Catalana de l'Aigua), a favor dels aprofitaments hidràulics del municipi de la Torre de Capdella, conformada pels salts hidroelèctrics de Capdella, auxiliar de Capdella, Molinos i la Plana, propietat d'Endesa Generacion, Caixalising, G3T, Hidrodata SA i Benjac SA, respectivament. Afegeixen que, recentment aquesta denúncia va ser arxivada pel fiscal en cap de Lleida, Juan Francisco Boné Pina, qui, assenyalen, és fill de l'alt funcionari de la CHE, Francisco Boné Sangüesa, que hauria autoritzat la transferència de la concessió de la central hidroelèctrica de Molinos dos anys abans del seu venciment. Així, expliquen, va allargar 75 anys més la concessió de forma "irregular", inscrivint-la per primer cop al Registre d'Aigües i establint la data de reversió al 2061, contradient el que estableix el Reglament de Domini Públic Hidràulic que a 3 anys del venciment d'una concessió s'ha d'iniciar l'expedient de reversió, tal i com publica La Directa aquest dimarts.  Ara fa un any, la CUP recorda que va sol·licitar la reversió de les quatre centrals hidroelèctriques de la Vall Fosca a l'ACA i va denunciar presumptes delictes de falsedat documental, frau en registre públic, prevaricació de funcionari públic i malversació de fons públics per la gestió de la CHE. La CUP explica que la fiscalia general de Catalunya va transferir la investigació a Lleida i es va nomenar d'instructora la fiscal de la Seu d'Urgell.  Denuncien que la fiscal va ordenar investigar els fets però que els va acabar arxivant "sense complir amb les diligències". Davant d'això, els anticapitalistes van demanar la reobertura de la investigació. Asseguren que es va prendre declaració i en l'atestat policial va sortir el nom de Francisco Manuel Boné Sangüesa com a un dels presumptes implicats i aquest cop va ser el fiscal en cap de Lleida, "el seu fill", qui en va ordenar l'arxiu.  Per tot això, la CUP demana que "per sanitat, salut democràtica i transparència d'un ministeri públic que ha de vetllar perquè s'investiguin els possibles delictes, el fiscal en cap de Lleida no hauria d'haver format part d'una investigació, si no que s'hauria d'haver inhibit per la implicació d'un familiar directe". Per aquest motiu, la CUP en demana la dimissió immediata voluntària.

Summary: La CUP demana la dimissió del fiscal en cap de Lleida per les concessions de centrals hidroelèctriques de la Vall Fosca


El conseller d'Interior, Jordi Jané, ha demanat aquest dilluns màxim respecte pel procediment judicial sobre la pèrdua d'un ull per part d'Ester Quintana durant una manifestació a la vaga general del novembre del 2012. Aquest dilluns s'ha sabut que la fiscalia demana dos anys de presó per dos mossos per haver disparat una pilota de goma que va impactar en Quintana. Jané ha dit que durant el judici s'aportaran proves noves, cosa poc probable després de tres anys d'instrucció judicial, i a més Afers Interns també ha investigat el cas. El conseller ha tornat a demanar disculpes a Quintana i a qualsevol persona que hagi patit conseqüències negatives d' una actuació policial. "No ens han de caure els anells per demanar disculpes", ha dit.

Summary: Jané demana respecte a la justícia pel cas d'Ester Quintana


"Els càntics de l'1-O no eren rumba catalana, sinó frases d'odi". "La meva mare es va dutxar 200 cops aquell dia, de les vegades que s'hi van cagar". "Una dona que pesava molla 40 kg no la podíem treure entre dos, era una tigressa". "Et miraven a la cara com una persona que et vol matar". Són frases d'un dels agents (número 100.445) que va actuar en centres de Barcelona l'1-O i que ha testificat al Suprem, on ha dit també que una parella de mossos es va "amagar darrera un arbust" quan els van veure.  El president del tribunal, Manuel Marchena, ha evitat que faci més descripcions d'aquesta mena i ha instat en diverses ocasions la fiscalia a fer-li una nova pregunta. Diversos agents antidisturbis han relatat aquesta tarda al Suprem els "insults i la fustigació" i han explicat que van acabar lesionats pels "cops de peu i les empentes" dels votants.

Summary: Un agent antidisturbis, al Suprem: "Els càntics de l'1-O no eren rumba catalana, sinó frases d'odi"


El líder de Catalunya en Comú-Podem alerta que una investidura de Jordi Sánchez pot acabar sent “un autoboicot” i no seria “la manera més ràpida de recuperar l’autogovern” ACN Barcelona.-El president del grup parlamentari de Catalunya en Comú-Podem, Xavier Domènech, ha obert aquest dijous l’anomenat ple del desbloqueig per presentar la seva proposta de resolució i carregar contra els que pretenen restituir i legitimar “el passat”. Segons el líder dels comuns, la situació actual és “incerta” i “complexa”, i la solució no pot passar per les línies que en aquest ple marcaran els independentistes. “No hi ha restitució possible. Avui ja no és ahir i seria millor començar a construir el demà. Avui no és ahir perquè el president del Parlament ja no és la presidenta; perquè una part del Govern està a la presó i una altra part en llibertat tutelada; perquè la majoria del poble català roman impactada per les jornades d’octubre i per com es va malbaratar tot el capital en una declaració d’independència que va fracassar immediatament. Res és com ahir. S’han acabat el fulls de ruta i parlen de legitimitats”, ha sentenciat a la seva intervenció inicial, tot afegint que “el país necessita futur, no legitimitats, i necessita un nou començament”.  En aquest sentit, Domènech ha acusat els independentistes d’estar més pensant en el que va passar en la legislatura anterior que en com sortir de la situació actual i en el futur de Catalunya. “Estan massa esgotats en el passat, atrapats en el present, i els uneix més el passat que el futur”, ha etzibat el líder dels comuns. Per a Domènech, ha arribat el moment de “dir prou al menyspreu de l’autogovern de Catalunya i de dir veritats, veritats com mai”. En aquest sentit, ha criticat que els sobiranistes s’entestin en defensar un passat “que no va ser, on no va passar res del que van dir”.  A més, el president del grup de Catalunya en Comú-Podem ha posat en dubte que “la proposta d’investidura que sembla que han pactat” els independentistes i que podria passar per fer president de la Generalitat a Jordi Sánchez, president de JxCat i actualment pres a Soto del Real, sigui la més adequada. “Compte que la proposta no ens porti a majors bloquejos. Per a nosaltres, Sánchez té tot el dret, però no serà la manera més rapida per recuperar l’autogovern. O s’utilitza l’autogovern com una eina per denunciar la situació d’anormalitat i fer-se un autoboicot  pensant que es fa boicot a l’Estat, o recuperem l’autogovern per començar a caminar”, ha sentenciat Domènech.  De la mateixa manera, el líder dels comuns tampoc entén com JxCat pretén fer veure que aquesta és la millor opció després d’haver defensat que Carles Puigdemont marxés a Brussel·les. “Si Puigdemont no podia presentar-se al jutjat perquè calia preservar la presidència de la presó, com ens expliquen que ara faran president una persona que està a la presó? Necessitem estratègies serioses no tàctiques de partit”, ha etzibat, tot afegint que “quan el debat acaba sent sobre com acomodar una figura política, és massa clar que no hi ha debat de futur, perquè el debat del legitimisme és la prova que no hi ha proposta política”. Domènech, però, també ha aprofitat per defensar la seva proposta de resolució i instar a tots els grups a donar-hi suport per la condemna que da de l’aplicació de l’article 155 de la Constitució espanyola. “Ja hi ha prou que els destins del poble de Catalunya els decideixi el govern de l’Estat, que un grup minoritari a Catalunya decideixi el futur del poble”.  Amb tot, igual que ha defensat que els resultats de les eleccions del 21-D van ser “un claríssim rebuig al 155”, ha avisat que en cap cas els independentistes poden tirar pel dret per la via rupturista. “Si algú ho pretenia, el 21-D no va ser una legitimació de la DUI”, ha dit. En aquest sentit, també ha aprofitat per oposar-se a que una eventual Assemblea de Representants vulgui substituir “voluntats” o competències que pertanyen al Parlament. “El Parlament i l’autogovern és una voluntat del poble i no és un mer reflex de l’estat autonòmic, i com a representant del conjunt de la voluntat del poble no és fragmentable i no es poden crear altres institucions que pretenguin alinear-lo, perquè suposaria renunciar a representar tot el poble de Catalunya”, ha conclòs.

Summary: Domènech: “No hi ha restitució possible. El país necessita futur , no legitimitats”