Conèixer d'on provenen alguns dels aliments que mengem, com s'elaboren i com arriben a la taula dels consumidors és l'objectiu de les rutes agroalimentàries que està posant en marxa el Consorci del Lluçanès. El projecte té dos reptes: d'una banda, posar en valor la tradició productiva del territori i, de l'altra, potenciar la vessant turística dels tretze municipis del Lluçanès. Fa un parell d'anys el Consorci va posar en marxa la Ruta del Pa, després de recuperar el blat forment –una varietat de blat antiga amb menys gluten-, i en aquests moments estan treballant per impulsar la Ruta de la Llet. Diversos agents turístics i econòmics del territori han participat aquest dilluns en una jornada per conèixer les potencialitats del sector làctic i veure com es pot articular una ruta turística al voltant de la llet i els formatges.  El president del Consorci del Lluçanès, Isaac Peraire, ha donat la benvinguda als assistents a la jornada a la granja d'ovelles ecològiques que l'empresa Betara té a Perafita. Aquesta empresa amb seu al Lluçanès es dedica a la fabricació de formatges artesans i ecològics i, des de fa uns mesos, està impulsant visites guiades per a escolars a les seves instal·lacions, on també venen els seus productes directament als consumidors sense passar per cap intermediari. Precisament, aquest és un dels exemples que el Consorci del Lluçanès ha volgut mostrar als assistents a la jornada amb l'objectiu d'articular una ruta al voltant de les explotacions lleteres i obradors de formatges que hi ha al territori. Peraire ha explicat que el Lluçanès "encara compta amb un bon nombre de productors de llet, tot i que molt inferior al d'anys anteriors, en què a cada casa hi feien llet". Per ell, aquesta iniciativa pretén "donar suport al teixit productiu del territori" i, al mateix temps, "potenciar el vessant turístic". De fet, el Lluçanès és una comarca eminentment rural i, segons ha expressat el president del Consorci, "tot i que aquí no tenim la Sagrada Família, tenim moltes coses interessants i una d'elles és el teixit productiu". A més, Peraire ha detallat que aquests projectes van lligats a la generació de llocs de treball amb l'impuls de cursos de formació com el de formatgeria. "Es tracta d'un 'win-win' amb un triple interès: l'interès dels productors, l'interès de l'administració i l'interès turístic".  La intenció del Consorci és elaborar una ruta, a la qual s'hi podran adherir totes les iniciatives empresarials relacionades amb el sector làctic que hi ha a la comarca, que doni a conèixer com es produeix la llet i els formatges. El projecte es farà de manera similar al de la Ruta del Pa, que es va posar en marxa fa dos anys, i que, a través de visites guiades, els visitants poden conèixer un pagès que conrea una varietat de blat antic, poden veure com funciona un molí fariner i també conèixer de primera mà com es treballa en un forn de pa artesanal.  Un dels socis del projecte és l'Associació pel Desenvolupament Rural de la Catalunya Central, que a través dels ajuts Leader, donen suport a empreses i entitats del territori en temes relacionats amb l'economia verda i l'economia circular. Una de les tècniques de l'associació, Anna Garrós, ha destacat que entorns com el del Lluçanès "propicien a fomentar l'economia verda i circular en detriment a l'economia lineal que significa comprar, produir i llençar. Aquí comencem a tancar el cercle amb l'objectiu d'aprofitar els recursos i els residus com l'aigua o l'energia".

Summary: El Lluçanès es promociona turísticament amb rutes que permeten descobrir el seu patrimoni agroalimentari


Uns mil litres de gasoil s'han vessat a l'aigua del port del Garraf (Sitges), pels volts de dos quarts de deu del matí, provinents de la mateixa gasolinera del port. Segons han explicat des de Protecció Civil, els mateixos treballadors del port han posat barreres de contenció per evitar que el combustible surti del recinte portuari i puguin arribar a alguna platja. El Pla Especial d'Emergències per Contaminació de les Aigües Marines (Camcat) està en prealerta. De manera preventiva han anat al lloc dels fets una dotació de bombers i una embarcació de Salvament Marítim.

Summary: Vessen 1.000 litres de gasoil al port de Garraf, a Sitges


Milers de motoristes s'han manifestat aquest diumenge a Barcelona contra les polítiques "restrictives" de l'Ajuntament de Barcelona en matèria de mobilitat en un recorregut que han fet des de la platja de la Mar Bella fins a la Via Laietana. Més de 5.000 motos, segons les dues entitats organitzadores, Unió Internacional per a la Defensa dels Motociclistes (IMU) i l'Agrupació Motera Catalana, que han vist satisfeta la convocatòria amb motoclubs que han vingut d'arreu de Catalunya. El col·lectiu ha elaborat deu punts per promoure l'ús de la moto "amb seguretat" i reduir així la sinistralitat, i ha reivindicat que la moto es reconegui com "una solució i no com un problema". Lamenten polítiques de l'Ajuntament com la reducció a partir del 2020 del 40% de motocicletes en dies d'alta contaminació. "A les grans ciutats no es té en compte la capacitat de la moto en la descongestió estàtica i dinàmica o la reducció d'emissions, tampoc l'agilitat o dinamisme que li dona a una economia com la de Barcelona", ha dit a l'ACN Juan Carlos Toribio, coordinador nacional d'Unió Internacional per a la Defensa dels Motociclistes (IMU).  La manifestació d'aquest diumenge ha servit al col·lectiu per reivindicar deu punts que han elaborat per protegir la moto a les ciutats, començant pel fet que "reduint el nombre de motos, no es redueix la sinistralitat".  Els manifestants han recorregut Barcelona des de la Mar Bella pujant pel carrer Marina i arribant a Via Laietana, on han deixat a terra les motos en record de les víctimes d'accidents de trànsit. "S'han de trobar solucions a aquest problema. Volem fets", han afirmat els organitzadors.  Contacte amb l'Ajuntament Demanen la creació d'una taula de treball tècnica per desenvolupar conjuntament les polítiques de mobilitat amb l'Ajuntament, una reclamació a la que el consistori s'hi ha compromès. Amb el govern municipal han tingut una reunió on han parlat sobre disciplina semafòrica o la necessitat d'incloure el sistema de visió perifèrica, tant per motos com vehicles de quatre rodes. "La indisciplina semafòrica és un problema greu en la mobilitat de Barcelona", ha assegurat Toribio. "La fase groga del semàfor no pot ser de tres segons. Tampoc poden estar els semàfors 4 o 5 metres allunyats de la línia d'aturada", ha reivindicat Toribio. De la mateixa manera, han demanat a l'Ajuntament un estudi de la sinistralitat que diferenciï les motos per cilindrada. "Creiem que les motos 125 tenen gran part de culpa amb això. Si no volem que els nostres es facin mal, han de tenir un mínim de formació", ha dit a l'ACN Pere Martínez, de l'Agrupació Motera Catalana. Martínez ha celebrat el poder de convocatòria de la manifestació, on s'han unit "gran part" dels col·lectius de motoristes de Catalunya en contra les polítiques "restrictives" per part de l'Ajuntament de Barcelona. "En un principi ha començat com una restricció mediambiental, que redueix pel 2020 en un 40% les motos censades a Barcelona", ha dit Martínez sobre la mesura del consistori en dies de contaminació extrema. A Barcelona hi ha censades més de 280.000 motocicletes, una xifra que representa el 30% del total de vehicles.  Demanen que es compleixi la llei de seguretat vial "en condicions" i denuncien que "s'inventin" senyals de trànsit "com passa a Barcelona". També exigeixen la revisió de les localitzacions de clavegueres o les barreres de seguretat de les carreteres.

Summary: Milers de motoristes protesten sobre rodes contra les polítiques "restrictives" de mobilitat a Barcelona


Els vols comercials organitzats per Viatges Regina a l'Aeroport d'Andorra - La Seu d'Urgell han assolit una mitjana d'ocupació del 57,58%, segons dades facilitades per l'empresa alturgellenca. Durant les quatre setmanes que s'han dut a terme el volum de passatgers total ha estat de 258, dels quals gairebé la meitat els han utilitzat per anar a Palma de Mallorca. Mentre, la ruta de Madrid ha comptat amb 96 viatgers i la de Marsella, que només es va operar la primera setmana des de la infraestructura pirinenca, 29. La companyia Twin Jet, adherida a Air France, va ser l'encarregada de dur a terme els enlairaments i aterratges el primer cap de setmana però després de detectar-se diversos problemes, l'agència de viatges va decidir, de mutu acord amb la firma francesa, rescindir el contracte. El relleu el va agafar l'andorrana TSA, que des d'aleshores i fins aquest diumenge ha fet dues rotacions a Palma de Mallorca i una a Madrid, ja que el seu avió disposa de vuit places. Els vols, operats en divendres i diumenges del 9 de març a l'1 d'abril, han superat la trentena de viatgers tant el 16 com el 23 de març, així com el dia de l'estrena, en què va viatjar un grup de touroperadors i periodistes francesos per conèixer l'oferta turística de la Seu d'Urgell. Tots ells van tornar a la seva destinació per carretera, ja que l'avió que havia d'aterrar a l'aeroport pirinenc des de Madrid es va desviar a Girona per mala visibilitat. Aquell mateix diumenge, algunes de les rutes també s'hi van veure afectades per aquest motiu però, a partir del següent cap de setmana i amb TSA com a operadora, tots els enlairaments i aterratges s'han pogut fer sense incidents. Des de Viatges Regina es mostren satisfets amb el volum d'ocupació assolit ja que pràcticament s'aproxima al seu objectiu, que era del 60%. Un cop acabada la prova pilot, que ha durat quatre setmanes, l'empresa alturgellenca no preveu repetir-la, almenys, fins que l'aeroport estigui dotat amb el sistema d'aterratge instrumental amb GPS. Per tal d'obtenir-lo, cal rebre la certificació per part d'AESA i Enaire.

Summary: Els vols comercials de Viatges Regina a l'Aeroport d'Andorra-La Seu acaben amb una ocupació mitjana del 58%


El Patronat de Turisme de Girona i la Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació (FCRi) han creat vuit rutes turístiques a les comarques gironines per tal que les famílies realitzin activitats relacionades amb la ciència, la recerca i el coneixement. Cada ruta està situada en una comarca diferent i proposa activitats per realitzar durant un cap de setmana. Ja sigui en museus, parcs naturals o també centres de recerca. Segons el responsable de turisme científic de la FCRi, Marc Portella, aquestes rutes científiques són transversals amb altres tipus de turisme, ja que "quan visites aquests punts, segurament també fas turisme rural i patrimonial". Les rutes, que neixen amb la voluntat de potenciar el turisme científic a la demarcació, són una "iniciativa pionera a tot l'estat espanyol", tal com ha destacat el director general de la fundació, Rafael Martín.

Summary: Creen vuit rutes turístiques per difondre coneixements científics en família a les comarques gironines


Operaris de la brigada municipal i particulars han començat les tasques de neteja dels espais públics i també comerços, baixos i aparcaments que ahir dilluns al vespre van quedar inundats després de caure una espectacular tromba d'aigua. En poc més de vint minuts van caure prop de 40 litres causant importants danys i desperfectes a la zona del centre històric. L'aigua va baixar com un torrent de fang pel carrer de Botera, que té un fort pendent i actualment està aixecat perquè s'hi fan obres i va anar circulant fins a la part baixa de la plaça Mercadal desembocant al riu Segre. Les inundacions en aquest punt són habituals i els veïns i comerciants s'han queixat que sempre hagin de rebre quan es donen aquests episodis perquè recepcionen tota l'aigua que baixa de la zona del Secà i el Sant Crist de Balaguer. Paral·lelament, la tempesta també va provocar una esllavissada a la C-14 a l'alçada de Ponts tallant la via durant una estona i les màquines hi han estat treballant aquest matí per retirar el fang.

Summary: Balaguer treballa per recuperar la normalitat després de la tromba d'aigua que va inundar baixos a la part antiga


El jutjat de primera instància número 7 de Lleida ha acollit aquest divendres el judici per discernir si un veí de Torres de Segre (Segrià), David Duaigües, és descendent de l'últim tsar de Rússia Nicolau II Alexandròvitx Romanov i la tsarina Alexandra Fiodorovna. Duaigües defensa que la seva àvia, enterrada al cementiri de Salt (Gironès), Maria Martí Juanola, era en realitat Maria Romanov, una de les filles del tsar. L'advocat de Duaigües, Sergio Hedo, ha explicat que en la vista oral d'aquest divendres han presentat proves d'ADN i fotogràfiques que demostren de manera "claríssima" la filiació i demana al jutge que "sigui valent, vagi en contra de la història i ens doni la raó". La fiscalia en canvi considera que no hi ha proves que acreditin la relació familiar entre la família Duaigües i els Romanov. Hedo ha explicat que en cas que el jutge no els doni la raó presentarà recurs a l'Audiència de Lleida. L'advocat de Duaigües ha explicat que, d'entre les proves presentades, hi ha els resultats d'un laboratori argentí especialista que conclou que l'ADN de la Carme Martí Juanola (mare del David Duaigües) demostra en un 99.9% que és neta del tsar. A més, les proves fotogràfiques, continua, mostren la "semblança" entre Romanov i tant ell com la seva mare i la seva àvia. A més, ha afegit, tant Duaigües com els seus dos germans i la seva mare pateixen anèmia hemolítica, com un dels fills del tsar i l'àvia de Duaigües.  Sergio Hedo considera que, tot i que la fiscalia consideri que no hi ha prou proves que demostrin la filiació entre el denunciant i el tsar rus, els documents presentats acrediten que sí. Hedo ha afegit que la intenció de Duaigües no és aconseguir una futura herència sinó que es reconegui la descendència i que el primer cognom de la seva mare i el segon cognom seu sigui Romanov. La demanda de reclamació de filiació va ser acceptada a tràmit a Lleida el 18 de setembre de 2015. Ara el jutge haurà de decidir si dóna la raó a la família Duaigües que va començar els tràmits per a aquesta reclamació als jutjats de Girona el gener del 2002.

Summary: Judici a Lleida per discernir si un veí de Torres de Segre és descendent de l'últim tsar de Rússia


Han arrencat les obres de la nova estació d’autobusos de Girona. Entre ahir i aquest divendres els tècnics i treballadors han pogut accedir a les instal·lacions i començar les reunions i moviments perquè aquest espai de 17.000 metres quadrats situat a l’estació intermodal soterrada de la línia d’alta velocitat comenci a convertir-se en la nova estació d’autobusos de la capital gironina que comptarà amb 27 andanes i un mòdul d’espera climatitzat i envidriat.  Segons els càlculs de Territori i Sostenibilitat, les obres s’allargaran deu mesos i està previst que l’estació sigui una realitat durant el primer trimestre del 2017. D’entrada, d’aquí a dos mesos és quan els veïns començaran a veure més moviment amb l’entrada i sortida de la maquinària necessària per asfaltar, enguixar i habilitar totes les instal·lacions. La nova estació estarà totalment oberta al públic, tothom podrà accedir-hi però només tindrà una entrada, a través de les escales mecàniques que porten a l’estació del TAV.

Summary: Arrenquen les obres de la nova estació d’autobusos de Girona


Després de nou mesos d'actuacions, s'ha acabat la cinquena fase de les obres de restauració de la muralla de Tarragona situada al tram de la Baixada del Roser, des de l'accés al passeig Arqueològic fins al Fortí Negre. La intervenció ha permès estabilitzar la muralla i recuperar el pas de ronda. Concretament, s'ha fet el reforç estructural dels murs interns per evitar possibles enfonsaments, extraient el material del replè que provocava empentes a la muralla. També s'han posat riostes a la muralla amb una estructura de fusta i s'ha substituït el forjat del pas de ronda per evitar l'acció de filtracions de l'aigua de pluja. El tram que queda per rehabilitar es restaurarà en una nova fase. La intenció és que tot el pas es pugui obrir als visitants en un futur.

Summary: Acaba la cinquena fase de les obres de restauració de la muralla romana de Tarragona després de nou mesos d'actuacions


Protecció Civil ha activat la fase de prealerta del pla Procicat per la previsió de fort onatge aquest dijous al Maresme i a la Costa Brava, amb onades que poden superar els 2,5 metres d'alçada i que podran afectar la primer línia de costa. Es preveu que la mala mar s'allargui fins aquest divendres, tot i que afectarà amb més probabilitat a la costa de l'Alt Empordà. Protecció Civil recorda que no s'ha d'accedir als punts del litoral afectats pel fort onatge ni als llocs on les onades trenquin amb força. D'altra banda, el telèfon d'emergències 112 ha rebut un total de 978 avisos pel temporal de pluges des de l'inici de l'episodi i fins a la una d'aquest migdia, la majoria dels quals s'han rebut des del Maresme. El nombre de trucades ha disminuït significativament des de la passada mitjanit i entre les vuit d'aquest matí i la una del migdia s'han rebut 37 trucades, principalment per acumulacions d'aigua, inundacions de baixos, de patis o soterranis, filtracions, incidències al clavegueram i també rescat de vehicles. Així mateix, els Bombers de la Generalitat han efectuat 423 serveis des de l'inici del temporal i fins a la una d'aquest migdia per les conseqüències derivades de les fortes pluges. Concretament, entre les nou d'aquest matí i la una del migdia els Bombers han atès 23 serveis, 15 dels quals al Maresme. Protecció Civil manté activada l'alerta del pla Inuncat davant la previsió de reactivació de les pluges a tot el litoral a partir de la tarda, segons ha informat el Servei Meteorològic de Catalunya, i per les incidències que es poden produir en aquestes zones.   Es preveuen pluges intenses a tot el litoral i prelitoral de Catalunya a partir d'aquesta tarda i fins a la nit que poden ser localment intenses. Es podran superar els vint litres en només mitja hora i les pluges poden anar acompanyats de tempesta i provocar incidències. Aquestes noves precipitacions s'afegeixen a les d'aquest dimecres al Maresme, a la Selva i al Baix Empordà, en molts casos torrencials i amb volums totals que són rècords històrics. Tot i que es preveu que plogui amb menor intensitat que ahir i que hi hagi menor acumulació d'aigua, Protecció Civil recorda la importància de respectar les senyalitzacions de prohibició d'accedir i passar en aquells punts on hi hagi perill d'inundacions a tot el litoral com rieres o passos soterrats. En moltes localitzacions del Maresme i també de punts de la Selva marítima i del Baix Empordà, l'aigua encara no ha pogut ser absorbida pel terreny, que es troba saturat. En aquest sentit, s'aconsella anar amb molt de compte ja que les noves pluges poden provocar incidències igualment importants. A més, la previsió de fort onatge al litoral pot dificultar el drenatge de rius i rieres al mar.

Summary: Protecció Civil activa la prealerta del pla Procicat per la previsió de fort onatge al Maresme i a la Costa Brava


El Congrés dels Diputats ha homenatjat l'exdiputada i exministre socialista Carme Chacón, quan es compleix un any de la seva sobtada mort. L'acte se suma al que ja van celebrar dilluns els socialistes catalans. Hi han participat membres destacats de totes les formacions de la cambra baixa i també diversos líders socialistes destacats, com el secretari general, Pedro Sánchez, l'expresident i líder socialista, José Luís Rodríguez Zapatero, la presidenta del Congrés, Ana Pastor, o el primer secretari del PSC, Miquel Iceta. També han estat present a l'homenatge familiars de l'exministra. Una gran imatge de Chacón ha presidit la taula de la Sala Ernest Lluch, on s'ha fet l'acte.  Entre les autoritats, ha estat present l'expresident del govern espanyol, José Luís Rodríguez Zapatero, que ha celebrat que s'hagi organitzat l'acte per mantenir viva "la memòria d'una gran dona i amiga". En declaracions als mitjans, ha destacat que era una persona que en la vida política "ha marcat moments decisius". "Les democràcies contemporànies viuen moments de dubtes i és convenient reafirmar i reconèixer les persones que són referents com Carme Chacón i fer-ho de manera unitària i entranyable", ha declarat

Summary: El Congrés ret homenatge a Carme Chacón en el primer aniversari de la seva mort


El Consell de Ministres ha aprovat aquest dimarts un decret llei amb diferents mesures en l'àmbit educatiu, com ara la supressió de les proves d'avaluació de final de primària i secundària, amb l'argument que hi ha altres fonts d'informació sobre el rendiment educatiu de l'alumnat. Amb aquest decret es permet també de manera excepcional i temporal contractar docents que no hagin cursat el màster específic i així poder reforçar les plantilles en temps de pandèmia, tal i com havia anunciat la ministra d'Educació, Isabel Celaá. El Departament d'Educació ja va apuntar que només contractarà professors sense el màster com a última opció i sempre que hi estiguin matriculats. El decret adapta els criteris d'avaluació, promoció i titulació a primària, secundària i batxillerat perquè les administracions educatives puguin autoritzar la seva modificació i així adequar-los millor a la situació provocada per la pandèmia. Els equips docents valoraran de manera col·legiada i global si s'han aconseguit els objectius de cada etapa.  Pel que fa a la incorporació de nous docents, permet que les administracions puguin nomenar funcionaris interins per a places addicionals de docents derivades de les mesures adoptades per la pandèmia a secundària, FP, música, arts escèniques, plàstiques, disseny i escoles oficials d'idiomes. Sempre tindran prioritat els professors amb màster.  Aquestes noves places s'amortitzaran quan es deixin d'aplicar les mesures de seguretat. Per accedir posteriorment a la funció pública, aquests docents hauran de tenir el màster.  En matèria de Formació Professional, es permet la reducció de la durada dels mòduls de formació en centres de treball, respectant sempre el mínim d'hores establertes per la llei. En el grau superior, aquest mòdul es podrà integrar en el mòdul de projecte, i en la formació bàsica i de grau mitjà, es podrà crear un mòdul de projecte per aquesta finalitat. A més, serà possible substituir l'estança en empreses per una proposta d'activitats associades a l'entorn laboral quan no hi hagi una altra alternativa.

Summary: El govern espanyol aprova un decret per suprimir les proves d'avaluació de final de primària i secundària


Una seixantena de gironins dels 368 inscrits al registre de familiars desapareguts pel franquisme ja s'han fet les proves d'ADN. Darrere d'aquest número hi ha ferides que porten fins a vuitanta anys obertes. Pares, germans, oncles o avis que van desaparèixer al front republicà, van caure en combat o els van matar durant la dictadura. Algunes famílies, resseguint documentació i registres, saben a quina fossa comuna van ser enterrats. Però per a moltes altres, l'interrogant encara continua. Les proves genètiques s'encreuaran amb les restes òssies que es vagin desenterrant amb l'obertura de les fosses. Aquest divendres, una vintena de familiars han anat fins al CAP Güell de Girona. Cadascun amb una història personal, però lligats pel mateix sentiment. "Vull aprofitar tota possibilitat de trobar-lo; és fer un honor a aquests pobres nois que van morir a la Guerra Civil", explicava per exemple l'Helena Juscafresa, una veïna de Girona que busca les restes del seu oncle. "És un pes que portes a sobre, tota la vida". Els familiars de desapareguts durant la Guerra Civil i la dictadura franquista fa dècades que conviuen amb la incertesa de saber què va passar als seus éssers estimats i on descansen les seves restes. Alguns han pogut seguir la pista a través de registres d'ajuntaments i saben en quina fossa comuna els van enterrar però molts altres ni això, només tenen el record de l'última carta que van rebre o de la darrera vegada que van veure els seus pares, avis, germans o oncles en vida.  Amb una foto antiga, en blanc i negre, d'un jove amb posat seriós ha arribat aquest divendres la Maria Mitjans al CAP Güell de Girona. És del seu oncle, Pere Bru, desaparegut el juliol del 1938. "Un company seu ens va dir que l'havia aixafat un tanc a l'Ebre però l'hem buscat per tot arreu i no sabem on és", explica.  Ella era molt petita l'últim cop que el va veure. "Era el germà petit de la meva mare i, com que era solter, vivia amb nosaltres. No en tinc molts records però sé que m'estimava molt", relata, encara emocionada tot i el pas dels anys. L'última trobada, l'any 38, va ser quan va tornar a casa, a Torelló, durant un permís. Anava coix perquè ja l'havien ferit al front. "Crec que ja sabia que no tornaria, va deixar una càmera de fotos per a mi i el seu carnet de la CNT a casa, va anar voluntari a la guerra", ha rememorat.  La Maria Mitjans no ha volgut deixar passar l'oportunitat de localitzar-lo a través de l'ADN. "Si trobéssim les restes les portaríem al cementiri, amb els de casa", ha dit. És una de la seixantena de familiars a qui ja han extret una mostra de perfil genètic a Girona. Formarà part d'una base de dades d'àmbit nacional i, a mida que es vagin obrint fosses comunes, els especialistes creuaran les mostres dels familiars amb l'ADN de les restes òssies per determinar la identitat.  El Programa d'Identificació Genètica, impulsat pel Govern, va començar a recollir mostres el novembre passat. A les comarques gironines hi ha actualment 368 familiars de desapareguts que han demanat fer la prova. Al conjunt de Catalunya, hi ha registrades més de 5.300 persones i ja han recollit l'ADN de 461. "Lamentablement hem trigat molt anys, 80 d'ençà de la Guerra Civil, anem tard però anem en una direcció que és imparable, que és obrir les fosses i intentar identificar totes les restes òssies", ha afirmat la directora de Relacions Institucionals, Carme Garcia. Un repte El cap de genètica de l'hospital de la Vall d'Hebron, Eduardo Tizziano, ha explicat que la prova consisteix en agafar mostres de la mucosa bucal dels familiars, un procediment senzill i totalment indolor. A més, també els hi fan una entrevista per fer un arbre genealògic i recopilar informació que pugui ajudar a identificar les restes. La majoria són germans o fills de les víctimes ja que es prioritza la recollida d'ADN dels familiars de primera línia de consanguinitat però també hi ha nebots i néts.  Tizziano ha explicat que recuperar l'ADN de les restes òssies que trobin a les fosses comunes, que es començaran a obrir al llarg d'aquest any i el vinent, pot ser "problemàtic". "És un desafiament, tenim metodologies molt noves i actuals per fer els estudis i farem tot l'esforç que puguem perquè només que n'identifiquem un, el programa ja tindrà sentit", ha ressaltat. Tancar ferides Cadascun amb una història diferent però amb un mateix objectiu, trobar-los. "Busco el meu pare, sé que està enterrat a la fossa comuna dels republicans a Terrassa, és un prat molt bonic i hi toca molt el sol, quan vaig veure que era allà em vaig quedar bé, tranquil·la", explicat la Raquel Canaleta, originària de Salt.  Té 81 anys i va estar dècades sense saber on descansaven les restes del seu pare. Fins que un nebot seu va començar a seguir el rastre amb la poca informació que tenien. Va aconseguir descobrir que Salvador Canaleta, ferit a Molins de Rei, estava a la fossa comuna de Terrassa.  La Raquel Canaleta espera que les proves d'ADN ajudin a identificar el seu pare, tan bon punt exhumin les restes, però lamenta que s'hagi trigat tant. "Això ja s'havia d'haver fet en vida de les meves germanes, quan no trobàvem on era, ara una ja fa cinc anys que és morta i l'altra tres, estic jo sola", ha lamentat.  "L'única informació que tenim és una carta que van enviar a l'àvia dient-li que era mort i que no el podien recuperar", explicat l'Helena Juscafresa, veïna de Girona. Ella busca en Sebastià Johera, el seu oncle per part de mare. "El van cridar a quintes, va anar a Saragossa i va esclatar la guerra, va estar lluitant al bàndol republicà fins l'any 38, quan va desaparèixer", recorda. Segons exposa, la seva àvia no va aconseguir localitzar-lo, la seva mare tampoc i ara ella no vol donar-ho per perdut. "Per fer honor als meus avantpassats vull, encara que hi hagi només una mínima possibilitat, provar-ho", diu. L'últim rastre que tenen del seu oncle és que era a la zona de Guadalajara. "Hem registrat tots els pobles per on sabem que va passar però no és enlloc, en cap llista", lamenta.  En Ricard Soley té 87 anys i busca dos germans seus, l'Àngel i en Narcís. Tots dos van marxar de Bescanó voluntaris al front i no van tornar mai més. Un va morir l'abril del 38, creuen que a Basturs, al Pallars Jussà, i l'altre el maig del 39 a Vallfogona de Balaguer, a la Noguera. "Jo només els vull trobar i tinc molta esperança en aconseguir-ho", conclou.


L'Audiència de Girona conclou que l'educador acusat d'abusar de menors va aprofitar que el maig del 2015 es va quedar sol amb dos germans de 9 i 5 anys a qui solia fer classes de repàs a Llívia (Cerdanya) per ensenyar-los vídeos pornogràfics, fer-los tocaments i agredir-los sexualment. Per això, el tribunal imposa a Albert Saloni una pena de 10 anys i 11 mesos de presó com a autor de dos delictes d'abús sexual a menors de 13 anys, un d'ells amb penetració. L'Audiència de Girona, però, l'absol d'un tercer cas pel qual també estava acusat, per fer tocaments a nen de 3 anys a qui també havia fet de cangur. Inicialment, el processat s'enfrontava a 30 anys de presó. Quan els abusos van transcendir, l'acusat anava com a independent a la llista d'ERC a les municipals per Puigcerdà, on ocupava el número 12 de la candidatura. La sentència de la secció tercera de l'Audiència de Girona declara provat que el processat, Albert Saloni Fonollosa, va abusar sexualment de dos germans menors d'edat a qui el dia 8 de maig del 2015 va fer de cangur. Segons recull la resolució, feia tres mesos que el processat feia classes particulars al germà gran, que aleshores tenia 9 anys. Sempre que estava amb els menors era a casa d'ells i en presència d'un adult.  El dia dels fets, però, la mare va haver de marxar de casa per motius laborals i va deixar els germans amb l'educador. L'acusat va portar els menors a la piscina, tot i que, segons va explicar la mare dels nens al judici, ella li havia dit que no ho fes. Cap a les sis de la tarda, continua relatant la sentència, van tornar a casa. "Aprofitant que estava sol amb els menors, l'acusat els hi va mostrar contingut pornogràfic amb la seva tablet", declara provat el tribunal que afegeix que, a continuació i amb "ànim libidinós", va fer tocaments als dos menors a les zones genitals, els va untar amb "una crema o similar" i va intentar petonejar-los el penis. Els abusos no van acabar aquí. Segons conclou la sentència, a un dels nens (el petit, de 5 anys) li va introduir "un objecte de plàstic" per l'anus. No ha resultat provat, però, que arribés a fer el mateix amb el menor de 9 anys.  La sentència assenyala que les declaracions dels menors al judici, que es van fer a porta tancada, són "clares" i que, a més, estan recolzades per altres proves que demostren els abusos: perquè l'equip d'assessorament tècnic penal va donar plena credibilitat al relat dels nens, perquè l'informe dels forenses detecten lesions a un dels menors compatibles amb els fets i, també, perquè els nens van ser capaços d'identificar uns objectes sexuals que eren propietat del processat.  El tribunal, per contra, conclou que no poden condemnar Saloni per abusar sexualment d'un nen de 3 anys a qui també feia de cangur des del desembre del 2014. "No ha resultat provat que li fes tocaments als genitals, li mostrés el seu propi penis ni miccionés a les mans del petit", argumenta la sentència que afegeix que tampoc es pot considerar provat que "l'acusat toqués amb el seu penis el penis del menor". El tribunal no aprecia cap circumstància eximent ni atenuant en el processat, ni per trastorn mental, ni per dilacions indegudes ni per reparació del dany. Tampoc estima l'agreujant d'abús de superioritat que reclamava l'acusació. Inicialment, l'acusat s'enfrontava a 30 anys de presó. L'Audiència de Girona li imposa una pena de 10 anys i 11 mesos com a autor de dos delictes d'abús sexual a menor de 13 anys, un d'ells amb penetració. A més, no podrà treballar en cap feina en la qual tingui contacte amb menors durant 6 anys per cada delicte. En matèria de responsabilitat civil, la sentència conclou que haurà d'indemnitzar cadascun dels menors amb 6.000 euros i que no s'hi podrà apropar durant un termini de 10 anys. La sentència no és ferma i es pot recórrer.  Saloni està en presó provisional des del 9 de maig del 2015. Va ser llavors quan els pares dels dos germans de 5 i 9 anys van denunciar l'educador davant dels Mossos d'Esquadra. Després de la seva detenció, ERC el va apartar de la llista de manera fulminant.

Summary: Condemnat a 10 anys i 11 mesos de presó per abusar de dos nens mentre els feia de cangur a Llívia


L'Empresa Municipal d'Urbanisme de Lleida ha celebrat aquest dijous el seu consell d'administració, que ha aprovat els comptes per a l'any 2018 en què es preveu uns beneficis de 216.293,68 euros. Per l'any vinent s'espera que continuï la millora en la venda de sòl i que els ingressos per aquest concepte augmentin un 40%. El consell ha constatat l'evolució positiva de l'endeutament de l'EMU, que en el període 2014-18 es veurà reduït en 10,1 milions d'euros, un 14,2% menys, en passar de 70,9 a 60,8 milions d'euros. Durant l'any 2017 el deute total de l'EMU s'ha reduït en 2.568.861,49 euros respecte a l'exercici 2016 i per a l'any 2018 es preveu amortitzar més deute per un import total de més de 4 milions d'euros. Els comptes s'han aprovat amb set vots a favor, dels representants del PSC, Cs i PP, i cinc en contra, dels representants del PDeCAT, ERC-Avancem i Crida per Lleida-CUP. La millora del sector immobiliari també ha permès incrementar en un 19% els ingressos de l'EMU per venda de terrenys de l'any 2017 respecte al 2016. La societat ha venut enguany sòl per un import total d'1.161.532,12 euros i amb vista a 2018 espera un incrementar en un 40% aquesta xifra. Les dades són especialment positives si es té en compte que l'any 2015 i els anys anteriors gairebé no es va poder vendre res per la difícil situació del mercat immobiliari, segons han explicat des de l'equip de govern socialista. En canvi, s'han reduït els ingressos de l'EMU per lloguers, fruit de l'adaptació de les rendes de famílies vulnerables a la legislació catalana d'Habitatge. Tot i així, la previsió de tancament pressupostari per al 2017 és d'un resultat positiu de 189.649,19 euros, mentre que el pressupost per 2018 preveu que els beneficis augmentin fins als 216.293,68 euros. ERC demana la dissolució de l'EMU per "inviable" El grup municipal d'ERC-Avancem a la Paeria ha demanat de nou la dissolució de l'EMU per "inviable" i "perquè només exerceix com a entitat gestora de lloguers d'habitatges socials, funcions que es podria fer des d'una simple Oficina Local d'Habitatge". Segons Josep Maria Baiget, portaveu del grup republicà, mantenir l'empresa municipal "costa massa diners al consistori, quan l'organisme tampoc compleix amb els objectius pels quals es va crear". Per Baiget, l'EMU és una "sobre carga innecessària" de despesa a l'Ajuntament, "el qual cada any ha d'injectar-li gairebé 4 milions d'euros per garantir-ne la seva viabilitat, sense comptar el deute que té ja acumulat amb la Paeria de més de 10 milions d'euros, per crèdits i pagaments diversos".  Així mateix, des d'ERC tampoc creuen que les previsions de l'organisme per a l'any vinent "s'ajustin a la realitat". "Les previsions pel que fa als ingressos vinculats a la venda de terrenys són massa optimistes i més veient com han anat aquests darrers anys", ha assenyalat. A més, Josep Maria Baiget ha remarcat que el deute a curt termini també augmenta.  La Crida vota en contra de la proposta de pressupostos de l’EMU Per la seva banda, des de la Crida-CUP considera que la proposta de pressupostos de l'Empresa Municipal d'Urbanisme són una "continuïtat" dels anteriors, ja que "cronifiquen els problemes actuals de l'EMU: la dependència excessiva del finançament de l'Ajuntament". El regidor Pau Juvillà ha assegurat que "la Paeria preveu un increment de venda d'immobles, quan no va assolir el nivell previst per al 2017". També ha lamentat que "els comptes no expliquen com es tornarà el crèdit de 544.221 euros que va concedir la Paeria per pagar els proveïdors de l'EMU".

Summary: El consell d'administració de l'EMU de Lleida aprova el pressupost 2018, que preveu uns beneficis de 216.293 euros


El secretari general del Departament de Territori i Sostenibilitat , Ferran Falcó, ha assegurat que en quinze dies o tres setmanes es pagaran els diners que la Generalitat deu de 2015 al Consorci de Polítiques Ambientals de les Terres de l'Ebre (COPATE) per executar als tractament del mosquit i la mosca negra. Falcó ha lamentat que encara hagi estat aquest dijous quan s'ha resolt el darrer tràmit burocràtic entre Departaments perquè es pugui aprovar l'acord de Govern que autoritzi el pagament. "La gestió és molt complexa i l'hem de mirar de fer-la més fàcil", ha reclamat el secretari. Aquest és un dels aspectes que Falcó s'ha compromès a revisar dins d'una renegociació del conveni amb el COPATE, que finalitza el 2017, així com també a augmentar-ne la dotació econòmica. El secretari de Territori i Sostenibilitat ha instat als agents del territori a mantenir una "mesa estable" on es tractin els problemes de la gestió d'aquestes plagues.

Summary: El Govern pagarà al COPATE en les properes setmanes els recursos pendents pels tractaments contra mosca negra i mosquit


Repsol invertirà més de 25 milions d'euros en la parada de l'àrea química del complex industrial de Tarragona, que començarà ara a finals d'aquest mes de gener. Els treballs s'allargaran durant les properes setmanes i permetran dur a terme tasques d'inspecció, manteniment i inversions en innovació tecnològica i medi ambient, així com desenvolupar tasques de reparació i neteja d'equips. Entre el personal de Repsol i el de les empreses col·laboradores, una mitjana diària de 1.100 persones passaran per les instal·lacions del complex, a més de les 2.700 habituals. Fonts de Repsol destaquen la voluntat de fomentar l'ocupació entre les empreses i els treballadors de l'entorn immediat. Aquest tipus de parades de manteniment estan programades i es regeixen per un calendari plurianual. Es van repetint de manera periòdica per a la revisió, manteniment i millora de les unitats. D'aquesta manera, es pretén garantir l'operativitat de les plantes i l'eficiència energètica i la competitivitat durant el proper cicle, segons informen fonts de Repsol. Parada a les plantes químiques d'OPSM, poliols flexibles/polimèrics i glicols Els treballs impliquen la suspensió temporal de l'activitat d'una part del complex industrial, a les plantes químiques d'òxid de propilè/estirè i els seus derivats, i d'una de les de cogeneració d'electricitat i de tractament d'aigües residuals. També s'intervindrà en una de les torxes de Repsol Química. 	 Les tasques de manteniment que es duran a terme en les diferents unitats durant la parada representen al voltant de 400.000 hores/home i estan destinades a millorar la disponibilitat operativa de les plantes. Segons fonts de Repsol, després d'una actuació d'aquestes característiques, les unitats recuperen les seves condicions originals per operar, d'acord amb els estàndards de seguretat més elevats, duent-se a terme amb la major optimització possible en temps i costos.

Summary: Repsol inverteix més de 25 MEUR en la parada de l'àrea química de Tarragona


Va ser fotografiat per un radar dels Mossos d'Esquadra ACN Tarragona.-Els Mossos d'Esquadra han enxampat un home que circulava per l'autopista AP-7 a l'altura de Tarragona a una velocitat de 227 quilòmetres per hora. Un radar de la policia catalana va capturar la imatge de la infracció, comesa aquest dissabte 25 de maig, poc abans de les cinc de la tarda. El conductor, veí de Reus de 35 anys, circulava a molta velocitat, gairebé doblant el límit permès en aquest tram, on és de 120 quilòmetres per hora. L'home va ser enxampat, en concret, al punt quilomètric 246,5, segons han informat fonts de Mossos. El cos policial l'ha denunciat penalment.

Summary: Enxampen un conductor a 227 km/h per l'AP-7 a Tarragona


El setmanari DV, antic 'Diari de Vilanova', ha tancat portes, i aquest divendres ja no ha arribat als quioscos. La desena de treballadors d'aquesta històrica capçalera impresa han estat acomiadats aquesta setmana mateix. El Diari de Vilanova era el periòdic més antic de Catalunya, amb 167 anys d'història. En els últims temps havia encadenat una sèrie de problemes econòmics que n'han fet impossible la viabilitat. Ara fa un any aquest setmanari en paper del Garraf i el Penedès va començar a sortir als quioscos sota la marca DV, ja que la capçalera històrica estava embargada per Hisenda pels deutes pendents.  Fonts properes a l'empresa han explicat que la publicació tindrà continuïtat amb una nova capçalera, de la qual encara no se'n saben els detalls. Fonts de l'Ajuntament han explicat que tot i que fa un any el setmanari va haver de canviar la capçalera pels problemes amb Hisenda, la publicació va mantenir la mateixa estructura i els seus lectors el continuaven considerant el 'Diari de Vilanova'.

Summary: Tanca el 'Diari de Vilanova', el periòdic més antic de Catalunya


En el comboi hi viatjaven 12 empleats però cap d'ells ha resultat ferit ACN Barcelona.-Transports Metropolitans de Barcelona (TMB) ha anunciat que presentarà una denúncia per l'atac vandàlic que ha patit aquest dissabte a la matinada un comboi en el qual viatjaven una dotzena d'empleats de Metro. A través d'un comunicat, l'empresa ha manifestat el seu "rebuig més rotund" a aquestes agressions i ha explicat que "emprendrà accions legals perquè els autors siguin identificats i jutjats". Paral·lelament, TMB ha mostrat "tot el seu suport als treballadors afectats. Segons la companyia, l'incident ha tingut lloc a l'estació de Catalunya, poc abans de les tres de la matinada, un cop havia finalitzat el servei de divendres, quan uns 15 grafiters estaven fent pintades a un comboi de la línia 3 de Metro sense passatgers. A l'interior del tren hi viatjaven 12 empleats que els han recriminat l'acció. En resposta, els individus han començat a tirar pedres contra el comboi i han trencat el vidre d'una de les cabines. Amb tot, cap empleat ha resultat lesionat. Segons Transports Metropolitans de Barcelona, els agressors han fugit pel túnel en direcció a l'estació de Diagonal, on han sortit a l'exterior. La companyia ha explicat que el "vandalisme grafiter és el principal problema en l'àmbit de la seguretat per als operadors ferroviaris a Espanya, amb creixents implicacions socials, mediambientals, laborals i econòmiques". De fet, segons TMB, "suposa una amenaça real per a les persones i per a la prestació del servei, a més d'una injusta càrrega econòmica sobre els sistemes de transport". Davant l'agreujament d'aquest problema, TMB ha adoptat diverses mesures com "millorar l'eficàcia de les denúncies penals i administratives perquè els vàndals siguin sancionats d'acord amb la gravetat dels fets comesos" o "influir en el disseny de les infraestructures ferroviàries per prevenir les actuacions vandàliques". Amb tot, segons TMB, "la magnitud i l'impacte del fenomen, depassen les competències i els mitjans d'un operador de transport, i fan necessària l'actuació coordinada de la seguretat pública i la judicatura, sense descartar una revisió del seu tractament penal, ara a la pràctica inexistent".

Summary: TMB denunciarà l'atac vandàlic a un tren amb treballadors del Metro a dins


L'equip de govern de l'Ajuntament de Lleida d'ERC, JxCat i el Comú quantifica en uns 175 milions d'euros el deute municipal, sumant al de la Paeria, el de l'EMU i el Parc Científic, xifra que suposa una ràtio d'endeutament del 106,76% sobre els ingressos corrents. Així mateix, ha ressaltat que al juliol es va trobar que més del 70% del pressupost del 2019 ja estava executat, "amb partides exhaurides en un 90% i, fins i tot, en un 100%" i, a més "amb compromisos adquirits sense partida pressupostària". L'alcalde Miquel Pueyo considera que la situació econòmica "és greu però no crítica" i ha reconegut que "limita" la capacitat d'actuació municipal de l'actual i dels pròxims exercicis. En aquest sentit, la Paeria emprendrà diferents actuacions per "recuperar l'equilibri financer" tot i que Pueyo ha descartat un increment de la pressió fiscal a les famílies lleidatanes. L'Ajuntament de Lleida té en l'actualitat un deute viu de 175 milions d'euros, dels quals 82 corresponen a la Paeria; 51,9, a l'Empresa Municipal d'Urbanisme (EMU), i 41,17, al Parc Científic i Tecnològic (PCiTAL), segons les dades de l'informe econòmic presentat aquest dilluns pel govern municipal. Això suposa un deute de 1.273 euros per habitant, el tiple de la mitjana dels municipis catalans (425 euros/habitant) i considerablement superior a la mitjana dels municipis de més de 100.000 habitants (563 euros/habitant). Aquest endeutament representa el 106,76% sobre els ingressos corrents, fet que comporta que la Paeria estigui subjecta a la tutela financera de la Generalitat, restant obligada a demanar autorització per a formalitzar noves operacions. Però, a efectes pràctics "limita enormement la capacitat d'abordar noves inversions a la ciutat, com ha passat en els darrers anys", segons ha posat de relleu la tinenta d'alcalde i regidora de Recursos Municipals i Hisenda, Montse Pifarré . La càrrega financera que l'Ajuntament de Lleida ha d'assumir l'any 2019 és de 33,7 milions d'euros. En concret, la Paeria ha de fer front a gairebé 11,5 milions d'euros, dels quals 9,3 milions són per amortitzar el deute i 2.230.933 per interessos. En el cas de l'EMU, la carrega financera per aquest exercici ascendeix a 6,7 milions d'euros, dels quals 1,4 milions són per amortització i 1,5 milions per interessos. Els altres 3,8 milions estan en procés de refinançament. El Parc Científic ha de fer front aquest exercici a 15,4 milions d'euros, dels quals 200.000 són per amortització i 200.000 per interessos. La resta, 15 milions d'euros també estan en procés de refinançament, ja que no hi havia previsió al pressupost. D'aquesta manera, els 33,7 milions d'euros de despesa financera per aquest 2019 corresponen a amortització de capital (10,9 milions), interessos (4 milions) i a la necessitat d'un nou refinançament per impossibilitat de fer-los-hi front, per manca de pressupost (18,8 milions). Refinançament de deute del Parc Científic  El govern de la Paeria ha destacat l'aposta pel PCiTAL i, així, per garantir la seva continuïtat. En aquest sentit, l'equip de govern ha començat a treballar per aconseguir una reestructuració del deute a llarg termini, que permeti pagar-lo amb un nou pla de finançament. També ha reclamat el suport d'altres institucions amb el parc científic.  La Paeria detecta suposades "irregularitats comptables" a l'EMU Pel que fa a l'EMU, la voluntat del govern de la Paeria és reforçar la gestió de l'habitatge, per donar-li "una dimensió real al parc d'habitatge públic". Perquè els 241 habitatges que gestiona actualment l'EMU "són insuficients", segons el tinent d'alcalde i president de d'aquesta empresa municipal, Sergi Talamonte. Així mateix, Pifarré ha criticat que l'EMU "s'ha utilitzat per finançar obres del desenvolupament urbanístic que la Paeria no podia fer a causa del seu endeutament". "Aquest fet explica l'actual deute milionari que arrossega i què ha posat en risc la viabilitat de l'empresa i la funció social que tenia", ha assenyalat la responsable municipal. "L'elevat deute i la dependència actual de la Paeria" per a la seva viabilitat diària, amb una subvenció anual per a l'explotació de 3,5 milions d'euros, més un crèdit participatiu, fa que el govern municipal estigui estudiant i analitzant la viabilitat i funcions de l'EMU", ha dit Pifarré. Així, la Paeria durà a terme "una revisió profunda" de l'estat financer de l'empresa, ja que també "s'han detectat irregularitats comptables, que així ho aconsellen", segons ha exposat la regidora d'Hisenda. Més del 70% del pressupost 2019 executat al juliol A banda de les hipoteques amb entitats financeres a mitjà i llarg termini, producte de l'endeutament de l'Ajuntament, el nou govern municipal ha trobat una altra "hipoteca" més immediata, segons Montse Pifarré, que és l'estat d'execució del pressupost 2019. El govern municipal ha criticat que en arribar a la Paeria es va trobar al juliol amb més d'un 70% del pressupost executat i "amb partides exhaurides en un 90% i, fins i tot, en un  100%", a més de factures pendents de pagament no pressupostades. Això condiciona "el marge de maniobra" de l'actual govern poder acabar l'exercici, segons ha assenyalat Pifarré. És el cas d'àmbits com els de Foment de l'ocupació (100%), Activitat agrícola i ramadera (99%), Educació (95%), Medi Ambient (93%), Cultura (90%) o Serveis Socials (88%). Pel que fa a partides concretes, Pifarré ha destacat la partida prevista per a festes populars, que tenia una dotació pressupostària de 900.000 euros i que "està totalment exhaurida". "Haurem d'assumir les Festes de Tardor sense ni un sol euro i, a més, amb 10.000 euros de factures de la Festa Major de Maig pendents". En l'àrea de Relacions exteriors, Coordinació i Organització institucional al juliol ja s'havia executat més d'un 95% del pressupost i "amb factures al calaix, sobretot de protocol, pendents de pagament per valor de més de 40.000 euros", i a Comunicació "hi ha més de 140.000 euros pendents de pagar", ha explicat la responsable municipal. Pifarré també ha detallat que "no s'havia pressupostat el vestuari per als nous agents de la Guàrdia Urbana", uns 60.000 euros.   En Urbanisme, l'execució del pressupost se situa entorn del 85%. En aquest àmbit, Pifarré ha denunciat que el pressupost del 2019 preveia uns ingressos d'uns 6 milions d'euros per la venda de terrenys i "no s'ha arribat ni a 300.000 euros". També ha lamentat que un projecte com el Pla de Barris de Noguerola, subvencionat en un 50% per la Generalitat, "no s'han materialitat actuacions per la impossibilitat de disposar de l'altre 50% que havia d'aportar la Paeria". Pueyo assegura que la situació financera "limita" l'acció de govern actual i futura L'alcalde Miquel Pueyo ha expressat el compromís de transparència del govern d'ERC, JxCat i Comú a l'hora de donar a conèixer aquestes dades i ha lamentat que "s'han vist confirmades les sospites" que tenien sobre la situació de les finances municipals. Així, ha manifestat la "preocupació" que això genera a l'actual govern de la Paeria, ja que les conseqüències "afectaran la gestió municipal i la capacitat inversora actual i futura".  Pueyo ha convidat a la resta de grups municipals a fer pinya amb l'equip de govern per afrontar plegats la situació econòmica, que ha qualificat de "greu, però no crítica". "El que expliquem no va contra ningú" sinó que "és un exercici de responsabilitat, transparència i un compromís amb la ciutadania, però les coses són com són", ha dit. Davant aquesta situació financera i l'"enorme" deute, l'alcalde s'ha mostrat convençut de la capacitat del govern municipal "de revertir la situació sense haver de retallar els drets dels ciutadans i sense generar més deute".  Per tal recuperar l'equilibri financer i millorar la gestió econòmica de la Paeria, Pueyo ha posat com a receptes l'estalvi en despeses "supèrflues"; buscar la manera d'incrementar els ingressos, i ser "escrupolosos amb la despesa, ajustant partides, revisant concursos i sent exigents amb els contractes", al marge de refinançar l'endeutament d'organismes dependents. L'alcalde ha descartat, però, un increment d'impostos i taxes municipals però si ha dit que caldrà "garantir l'eficàcia en la seva recaptació".   Auditories Al marge de les auditories a què estan sotmeses les administracions públiques pels òrgans de control que marca la llei, l'Ajuntament de Lleida va iniciar dijous passat la licitació d'auditories financeres externes de diverses entitats i organismes autònoms municipals, que va aglutinar en dos lots. En el primer, s'inclouen Turisme de Lleida, Parc Científic i Tecnològic, Fundació Lleida 21, Fundació Paisatge Urbà, Fundació Teatre de la Llotja, Centre de Negocis i Convencions, SA i Llotja Agropecuària Mercolleida. SA. En el segon lot, s'estudiaran les concessions de serveis públics que afecten l'abastament d'aigua i sanejament (Aigües de Lleida); el transport urbà de viatgers (Autobusos de Lleida), i la neteja viaria, recollida i transports de residus urbans (Ilnet).

Summary: El govern municipal quantifica en 175 MEUR el deute de la Paeria i els seus organismes dependents


La Fiscalia de Girona també ha arxivat les causes obertes per l'1-O contra els alcaldes d'Olot, Josep Maria Corominas, Palafrugell (Baix Empordà), Josep Piferrer, i Puigcerdà, Albert Piñeira. Se'ls investigava pels delictes de desobediència, prevaricació i malversació per haver donat suport al referèndum. Corominas, Piferrer i Piñeira s'afegeixen així a l'alcalde de Santa Coloma de Farners, Joan Martí, a qui aquest dimarts també se li va notificar l'arxiu de la causa. "Escoltar els ciutadans no pot ser mai delicte, votar és un dret que no es pot ignorar", ha dit l'alcalde d'Olot, en una piulada al Twitter. "Allò que és anormal és que se'ns obrís la causa; però ara allò que em preocupa és la situació dels presos i el judici al Suprem, perquè van fer el mateix que nosaltres: obeir el mandat del poble", assegura Piferrer, per la seva banda. (Aquesta actualització afegeix la notificació de l'arxiu a l'alcalde de Puigcerdà) Els alcaldes d'Olot, Palafrugell i Puigcerdà també deixen d'estar investigats per haver donat suport a l'1-O. La Fiscalia, com també ha fet amb Santa Coloma de Farners, els ha notificat l'arxivament de la causa que hi havia obert contra ells per haver donat suport al referèndum. Se'ls investigava per desobediència, prevaricació i malversació. En el cas de l'alcalde de Palafrugell, la fiscalia recull que el decret que Piferrer va signar donant suport al referèndum "no suposa més que una declaració intel·lectual o de posicionament partidista". I a partir d'aquí, se centra a analitzar si Josep Piferrer va transgredir la legalitat –i per tant, va cometre desobediència- davant l'1-O. La Fiscalia subratlla, ja d'entrada, que enlloc consta que l'alcalde dugués a terme una "oposició oberta, tenaç i rebel" per desobeir el Tribunal Constitucional. En concret, la resolució que va dictar advertint els alcaldes que s'estiguessin d'engegar qualsevol mena d'actuació que permetés preparar o celebrar el referèndum. Però més enllà d'això, la Fiscalia també creu que Piferrer tampoc va actuar per omissió. És a dir, quedant-se de braços creuats i no fent res per impedir que se celebrés l'1-O. I aquí, la fiscalia també ho descarta, després d'analitzar quins col·legis electorals es van obrir al municipi el dia del referèndum. En concret, van ser-ne sis (el Museu del Suro, el teatre municipal, dos locals socials i una llar d'infants). Aquí, l'escrit de la fiscalia diu que no se sap qui va obrir els centres el dia del referèndum i que, més enllà que fossin de titularitat municipal, l'Ajuntament tampoc podia controlar què s'hi feia. Sobretot, tenint en compte "la destacable mobilització d'una part de la ciutadania", que fins i tot "va impedir l'accés" de la policia. "Vam obeir el mandat del poble" L'alcalde de Palafrugell ha dit que des de l'Ajuntament allò que van fer és "obeir el mandat del poble" i "posar els instruments a disposició de la població" perquè se celebrés l'1-O. "Allò que era anormal és que se'ns obrís causa contra nosaltres", ha assegurat Piferrer.  "S'havia d'arxivar sí o sí, perquè no hi va haver ni desobediència ni prevaricació", ha dit. Més enllà d'això, però, l'alcalde assegura que allò que li preocupa ara és la situació dels presos i el judici al Suprem perquè el Govern va fer "el mateix" que els consistoris. "Per tant, la nostra preocupació ara està en el dia a dia del judici i en continuar lluitant perquè aquesta causa també s'arxivi", ha insistit.  L'alcalde d'Olot, satisfet per l'arxivament En paral·lel, la Fiscalia de Girona també ha arxivat la causa que hi havia oberta contra l'alcalde d'Olot, Josep Maria Corominas. També pels mateixos motius: per haver donat suport al referèndum. En una piulada a Twitter, Corominas ha assegurat: "Escoltar els ciutadans no pot ser mai delicte, votar és un dret que no es pot ignorar". El batlle ha explicat a l'ACN que l'arxivament és una "molt bona notícia" i que d'alguna manera ja s'ho esperaven perquè ja havia passat amb altres alcaldes investigats. També ha afirmat que, en cas que la investigació hagués continuat, està "convençut" que "no s'hauria pogut demostrar que haguessin fet res mal fet" i que està "molt content de les decisions preses i haver estat al costat de la gent". En aquest sentit, ha afegit que l'1-O serà sempre un "dia d'orgull" perquè els ciutadans van poder exercir el seu dret tot. També creu que encara "hi ha molta feina per fer" per aconseguir la independència de Catalunya.  Puigcerdà, també arxivat Segons fonts municipals, l'alcalde de Puigcerdà, Albert Piñeira, ha rebut la notificació de l'arxiu aquest dimarts a la tarda. La Fiscalia de Girona va obrir diligències d'investigació i va citar a declarar sis alcaldes. Ha arxivat el cas contra aquests quatre, ha anunciat que presenta querella contra l'alcalde de la Bisbal d'Empordà, Lluis Sais, i falta saber què passa amb l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas. En el seu cas, però, actualment és aforada perquè és diputada al Parlament. De fet, la Fiscalia Superior de Catalunya també li va prendre declaració el juny passat per esbrinar com es van posar a disposició de la ciutadania els diferents col·legis electorals pel referèndum.

Summary: ACTUALIZACIÓ:La fiscalia també arxiva les causes obertes per l'1-O contra els alcaldes d'Olot, Palafrugell i Puigcerdà


L'alcaldessa de Figueres, Marta Felip, ha decidit suspendre el ple previst per aquest dijous a les sis de la tarda i ha animat a la ciutadania a congregar-se davant del consistori a les set en senyal de protesta per l'empresonament dels vuit consellers destituïts. En un missatge a Twitter, Felip ha qualificat de "barbàrie democràtica" la decisió de la jutgessa de l'Audiència Nacional Carmen Lamela. Precisament, a la sessió estava previst debatre una moció de suport a la proclamació de la República catalana i també una per reclamar l'alliberament dels líders d'Òmnium i l'ANC, Jordi Cuixart i Jordi Sànchez.

Summary: ANUL·LA L'ANTERIOR:L'Ajuntament de Figueres suspèn el ple i l'alcaldessa crida a la ciutadania a concentrar-se davant del consistori


Els republicans participaran a la comissió de reconstrucció al Congrés dels Diputats ACN Madrid.-El grup parlamentari d'ERC al Congrés dels Diputats s'abstindrà novament aquest dimecres a la votació del reial decret de pròrroga de l'estat d'alarma, segons ha anunciat la formació en un comunicat. Els republicans justifiquen la decisió per la gestió de la crisi que està fent el govern espanyol, que segons apunten no només ha arribat "tard i malament en massa ocasions", sinó que ha apostat per "recentralitzar i usurpar competències" de les comunitats autònomes. En tot cas, els republicans asseguren que la intervenció del seu portaveu, Gabriel Rufián, serà "propositiva". ERC també ha apuntat que serà present a la comissió parlamentària de reconstrucció del Congrés dels diputats, l'espai que substitueix la mesa de reconstrucció que impulsava el govern de Pedro Sánchez. "Insistim que estarem a qualsevol espai on es parli de vida i reconstrucció amb esperit crític i constructiu", afirmen.  Segons els republicans, a la comissió escoltaran quin tipus de criteri es proposen per a la recuperació social i econòmica, i defensaran com "sempre" una "sortida social" d'aquesta crisi.

Summary: ERC s'abstindrà de nou a la votació de la nova pròrroga de l'estat d'alarma


La portaveu del Govern, Meritxell Budó, ha respost aquest dilluns al migdia els 16 alcaldes del PSC del Baix Llobregat que avui han reclamat al president, Quim Torra, que aprofiti tots els recursos dels ajuntaments per afrontar la crisi sanitària. A la roda de premsa telemàtica, la consellera de Presidència els ha demanat que "no facin política ni partidisme" de la situació d'emergència pel coronavirus: "És moment de remar plegats". Budó també ha instat els alcaldes socialistes a exigir al PSOE que sigui l'Estat qui suporti el pes econòmic de la crisi, en comptes dels treballadors i les empreses. La portaveu també els ha demanat que es posin "al servei" del Procicat, l'òrgan que ha de "guiar" i prendre les decisions. Budó ha demanat als alcaldes del PSC del Baix Llobregat que ajudin per tal que l'executiu de Pedro Sánchez prengui "totes les mesures que de debò reclama la ciutadania" per protegir els treballadors i el teixit empresarial. La consellera ha insistit que l'Estat és qui ha d'aguantar el pes econòmic de la crisi, i relaxar l'estabilitat pressupostària, a més de retirar la norma de la regla de despesa. La portaveu del Govern ha reiterat que "ara no és moment de fer política ni partidisme de la crisi" sinó de "remar plegats", i que tothom es posi al servei i a les necessitats del Procicat. A més, Budó ha subratllat la "vocació municipalista" de l'actual Govern, i ha recordat que la majoria de consellers i consellers han format part d'ajuntaments amb responsabilitats des d'alcaldies o com a regidors. "Entenem i coneixem perfectament totes les aportacions que es poden fer des de l'àmbit local", ha asseverat. Budó també ha agraït als ajuntaments la seva col·laboració, i ha apuntat que el Govern està en "contacte directe" amb totes les entitats municipalistes, com l'ACM, la FCM, o els Micropobles i les quatre diputacions, amb qui la Generalitat es tornarà a reunir dimecres a la tarda. Carta a Torra 16 alcaldes i alcaldesses del PSC del Baix Llobregat han reclamat a Torra que aprofiti tots els recursos dels ajuntaments per fer front a la crisi del coronavirus. A través d'una carta oberta que publica aquest dilluns 'El Periódico' sota el títol 'President Torra, posi's al capdavant', els batlles lamenten que "no s'estiguin aprofitant" les infraestructures de l'administració local i posen d'exemple que els ajuntaments han ofert hotels i infraestructures per instal·lar hospitals de campanya.  Entre els alcaldes signants hi ha l'alcalde de Cornellà, Antoni Balmón; l'alcaldessa de Sant Boi de Llobregat, Lluïsa Moret; i l'alcalde de Viladecans, Carles Ruiz. Des de Presidència de la Generalitat asseguren que no han rebut cap carta oficial, més enllà del que han pogut llegir als mitjans de comunicació.

Summary: Budó respon als alcaldes del PSC que "no facin política ni partidisme" de la crisi sanitària: "Hem de remar plegats"


La portaveu del govern espanyol, Isabel Celaá, ha reaccionat aquest divendres a la decisió del president de la Generalitat, Quim Torra, de retirar els llaços i els símbols dels edificis de la Generalitat. Segons Celaá, “és el que cal fer i el que hagués hagut de fer des del dia u”. “El que està fent torra és obeir la resolució de la JEC”, ha afirmat. També ha apuntat que el seu executiu “respecta” el dret del president de la Generalitat de recórrer al Tribunal Constitucional l’ordre de la Junta Electoral Central (JEC) de retirar llaços grocs i símbols que considera “partidistes”, però ha defensat l’actuació de la JEC com a àrbitre electoral que “regeix la neutralitat política”.  Celaá ha negat que el seu executiu hagi actuat amb “passivitat”, tal com li retreuen PP i Cs, i ha recordat a les dues formacions de la dreta que no hi ha “cap suport jurídic” que permeti a l’executiu espanyol actuar aquesta qüestió. “No hi ha hagut cap mena de passivitat”, ha dit abans de preguntar “que pensaríem d’un Estat democràtic com el nostre si pogués interferir en un procediment electoral”. Segons Celaá el seu executiu ha actuat de manera “diligent” i ha enviat el sinformes que li ha demanat la JEC.

Summary: La Moncloa celebra que Torra "obeeixi la JEC" retirant els llaços  i respecta el seu “dret” a acudir als tribunals


La Rambla s'ha tornat a omplir d'ofrenes en la vigília del primer aniversari dels atemptats del 17 d'agost a Barcelona i Cambrils. Les dotzenes d'objectes escampats, sobretot flors i espelmes, es concentren majoritàriament al mosaic de Miró. Aquestes mostres de solidaritat recreen el memorial espontani i massiu que va cobrir el paviment del passeig en els dies posteriors a l'atac. Aquests primers records són el preludi de l'ofrena oficial que les institucions faran aquest divendres en honor a les persones que van perdre la vida a mans de la cèl·lula jihadista de Ripoll, tot just fa un any. Entre els que s'han acostat al Pla de l'Os, lloc on es va aturar la furgoneta que va atropellar desenes de persones, hi ha barcelonins, com la Carme que ha decidit retre homenatge a les víctimes amb un ram de flors, alhora que afirmava que un acte com aquest "no hauria de passar més" o el Luís, que ve de la Corunya tan sols per assistir als actes commemoratius.  "Quan he deixat el ram he pensat que tant de bo existís la pau d'una vegada perquè tots som humans", ha dit Luís que s'ha mostrat molt dur amb "els que governen" perquè "ells fan les guerres i així es formen els terroristes", ha assegurat.

Summary: Les flors i les espelmes tornen a la Rambla el dia abans de l'aniversari dels atemptats del 17-A


El president del govern espanyol, Pedro Sánchez, ha admès aquest dimarts que al seu executiu li preocupa “l’estat de la salut pública i l’evolució de l’epidèmia a Madrid”. La capital espanyola encapçala el nombre de nous contagis (459 notificats aquest dilluns) i el director del Centre de Coordinació d’Alertes i Emergències Sanitàries, Fernando Simón, va posar de manifest que “una gran part dels diagnòstics i de les defuncions es deuen a una sola CCAA: la Comunitat de Madrid”. La presidenta de la Comunitat de Madrid va criticar després el que qualifica “d’acarnissament”.  En una entrevista a la Cadena Ser, Sánchez ha retret a algunes CCAA –sense citar explícitament Madrid- el “relaxament” en el rastreig de casos, i ha assegurat que si Fernando Simón es va pronunciar d’aquesta manera respecte a Madrid és perquè “preocupa” la situació a Madrid.  “Nosaltres estem fent el que cal respecte a la Comunitat de Madrid: posar a la seva disposició rastrejadors de les Forces Armades, recursos i tot l’esforç de cooperació”, ha afirmat Sánchez. Després de les crítiques que va llançar Ayuso contra Simón i el govern espanyol, president espanyol ha demanat a la presidenta de la Comunitat de Madrid i al PP que en una situació com l’actual “aparti” la “lluita partidista”.

Summary: Sánchez: “Ens preocupa l’estat de la salut pública i l’evolució de l’epidèmia a Madrid”


El Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE) ha conclòs que Espanya va utilitzar malament l'euroordre automàtica contra el raper Josep Miquel Arenas, àlies Valtònyc. En la sentència, el tribunal amb seu a Luxemburg ha conclòs que no es pot aplicar de manera retroactiva el codi penal per reclamar una extradició per la via ràpida. És a dir, el TJUE ha determinat que la llei de referència ha de ser la del moment en què es van cometre els fets. El tribunal recorda, però, que per decidir sobre l'euroordre els tribunals belgues encara han d'avaluar si els delictes pels quals ha sigut condemnat a Espanya són equivalents a Bèlgica. Després del dictamen de Luxemburg, el Tribunal d'Apel·lació de Gant serà qui decideixi si accepta o no l'extradició. En qualsevol cas, l'eventual sentència encara podria ser recorreguda a una tercera instància judicial. La primera instància va denegar l'extradició a Espanya que va reclamar a Valtònyc l'estiu del 2018.

Summary: El TJUE diu que Espanya va utilitzar malament l'euroordre automàtica per terrorisme contra Valtònyc


Esquerra emplaça Ada Colau a "afrontar" la seguretat als carrers de Barcelona i critica que "desautoritzi" el tinent d'alcalde responsable en la matèria, Albert Batlle. A més, els republicans lamenten que es culpi la Generalitat i, a ulls seus, no s'ofereixin solucions des del consistori. "Si donem la culpa a les administracions però no fem res el que estem fent és fomentar les actituds xenòfobes", ha advertit aquest dimarts el regidor Jordi Coronas, afegint que és la dreta i l'extrema dreta qui ocupa aquest espai. "Com a primera força seguirem oferint solucions per abordar el tema de la seguretat en tota la transversalitat", ha assegurat. Coronas ha admès que fan falta més policies però també ha advertit que no només es resoldrà d'aquesta manera. "Hi ha moltes altres qüestions que s'han de tractar", ha apuntat fent referència a l'urbanisme o les polítiques d'ocupació". "Si l'alcaldessa viu en una altra ciutat o realitat i creu que la solució per la seguretat és un vídeo de 8 minuts és que no ha entès la situació", ha argumentat, advertint que des d'ERC no deixaran el discurs de la seguretat "en mans de la dreta". "Em sembla totalment irresponsable", ha dit sobre la gestió de Colau en aquesta matèria. Per la seva banda, Elisenda Alamany, portaveu del grup juntament amb Coronas, ha destacat que és un govern amb dues forces "que viuen d'esquenes l'una de l'altra". "Van dir que serien un govern estable però la percepció és que en les primeres passes del seu mandat no ha trobat més solucions per a la ciutat", ha afirmat.

Summary: ERC alerta Colau del risc de fomentar "actituds xenòfobes" si no "s'afronta" la seguretat


Els Mossos d'Esquadra han detingut tres lladres, d'entre 19 i 21 anys, com a presumptes autors de cinc robatoris amb força en domicilis de l'Eixample de Barcelona per la Diada. Dos dels pispes van ser arrestats després d'una persecució pels terrats d'edificis al passeig de Sant Joan i amenaçar els Mossos amb un vidre trencat, mentre que el tercer va poder fugir en un primer moment però va ser interceptat a la Ronda Sant Pere dues hores després. Entre els tres lladres acumulen 36 antecedents, la majoria per delictes de robatori amb força o violència. L'operació policial es va iniciar després que els Mossos rebessin la trucada d'un veí que alertava que dos lladres havien accedit a casa seva a través de la finestra del lavabo. Els assaltants en veure's sorpresos van fugir corrents pels terrats dels edificis –desfent-se d'una motxilla amb objectes sostrets i un tornavís- però van quedar atrapats, tot i trencar una finestra i una porta d'un edifici adjacent. Quan la patrulla va arribar on eren i en veure's interceptats es van posar agressius i van amenaçar els agents amb un tros de vidre trencat, amb l'objectiu d'evitar la detenció. El tercer autor dels robatoris comesos durant el dia 11 de setembre va poder fugir en un primer moment, però finalment se’l va identificar a la Ronda Sant Pere dues hores després. La Unitat d'Investigació de l'Eixample de Barcelona va poder relacionar tots els detinguts amb els cinc robatoris que havien succeït l'11 de setembre, gràcies a la recuperació dels objectes robats, els testimonis que van identificar clarament els autors en roda de reconeixement i les denúncies de les víctimes. Els tres lladres, de nacionalitat espanyola, dominicana i porto-riquenya, han ingressat a presó acusats dels delictes de robatori amb força i resistència a agents de l’autoritat.

Summary: A presó tres lladres que van robar en cinc domicilis de Barcelona per la Diada


Dues persones han mort aquest dissabte en dos accidents mentre practicaven esports d'hivern al Pirineu. Un testimoni ha alertat a les 11.41 hores que havia localitzat el cos d'un home en una canal al camí entre la Vall de Núria i el coll de Finestrelles, a Queralbs. L'home, de 55 anys i veí de Corbera de Llobregat, ha caigut amb raquetes per una pala de neu d'uns 200 metres. A les 14.12 hores, els Bombers han rebut l'avís d'un esquiador que feia snowboard i que ha caigut uns 300 metres per la canal del Cristall, a Montellà i Martinet. Tenia 23 anys i era veí de Roquetes. En els dos rescats han participat efectius del Grup d'Actuacions Especials (GRAE) amb l'helicòpter dels Bombers, juntament amb agents de la Unitat d'Intervenció en Muntanya i altres unitats dels Mossos d'Esquadra.

Summary: Dues persones moren en dos accidents mentre practicaven esports d'hivern al Pirineu


La Filmoteca de Catalunya posa en marxa aquesta setmana el projecte FilmoXarxa, una iniciativa conjunta amb l’Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC) i la col·laboració de la Federació Catalana de Cineclubs. Ja són 20 sales d'arreu del territori adherides al projecte, que vol potenciar la difusió del cinema català i europeu i incrementar l’oferta cinematogràfica en llengua catalana. La Seu d'Urgell serà la primera localitat on es projectarà una de les pel·lícules inèdites que pertanyen al catàleg de la FilmoXarxa, provinents de distribuïdores independents o bé títols internacionals que no tenen distribució comercial a Catalunya. Serà el 29 de novembre al cineclub de la ciutat pirinenca amb la projecció de la pel·lícula francesa 'Le grand soir' ('La gran nit'). La seguirà el 13 de desembre la coproducció europea 'Drabet' ('Homicidi'), també al cineclub de la Seu d'Urgell. El cineclub de Sabadell projectarà el 20 de desembre 'Vida en sombras', film del 1949 dirigit per Llorenç Llobet-Gràcia, i a Manresa hi arribaran les produccions 'Essential Killing' i 'Taste of Cement', el 17 i el 27 de gener, respectivament. Aquestes són les primeres sessions de la Filmoxarxa, que de moment reuneix 20 cineclubs de localitats com Tavertet, Ribes de Freser, Figueres, Valls, Cerdanyola del Vallès, Bigues i Riells, Granollers, Lloret de Mar, Castellar Vallès, Sant Carles de la Ràpita, La Garriga, Premià de Mar, Olot, Castellterçol, Vic i Altafulla. En la primera fase del projecte, formaran part de la FilmoXarxa els cineclubs adherits a la Federació Catalana de Cineclubs, que s’encarregarà també de la contractació dels títols, la logística de les còpies i la gestió diària del projecte. No obstant, la FilmoXarxa s'obrirà més endavant a altres entitats públiques o privades que acreditin la seva vinculació amb una sala d’exhibició que estigui homologada per la Llei del Cinema.  De la mateixa manera, la FilmoXarxa assumirà l’antiga estructura de Filmoteca a comarques, que queda integrada dins aquesta nova iniciativa. Pel·lícules en exclusiva Els títols escollits són inèdits a Catalunya i pertanyen, o bé a distribuïdores independents, o bé a títols europeus i internacionals que es consideren d’interès cultural o artístic i que no tenen distribució comercial a Catalunya. Són una quinzena de films renovables cada dos anys, als quals s'hi afegeixen els Bàsics del Cinema Català restaurats per la Filmoteca de Catalunya i també diversos documentals proposats per l’Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament. Entre les pel·lícules d'aquesta primera temporada de FilmoXarxa hi ha produccions daneses, angleses, eslovenes i poloneses, a més de coproduccions entre diversos països europeus que es projectaran en versió original subtitulada en català. Alguns dels títols són 'Play' (2010), del suec Ruben Östlund, guanyadora del premi LUX del Parlament Europeu de l’any passat, 'Sameblod' (2016), d’Amanda Kernell, 'Le fils de Joseph' (2016), d’Eugène Green o 'Razredni sovraznik' (2013), de Rok Bicek, guardonada amb set premis de l’Acadèmia Eslovena.

Summary: La Filmoteca porta arreu del territori pel·lícules inèdites a Catalunya amb el projecte FilmoXarxa


El Govern ha donat aquest dimarts el vistiplau al Pla estadístic 2017-2020. Aquest Pla és l’instrument d’ordenació i de planificació de l’estadística d’interès de la Generalitat per als propers quatre anys, i el sisè que es tramita al Parlament de Catalunya. Com a novetat, el Projecte de llei introdueix el model de producció i difusió estadística que ja s’està produint en els països més desenvolupats del nostre entorn. Això significa, per exemple, aprofitar la informació administrativa per a la producció estadística o l’ús d’aquesta informació amb finalitats científiques i per a l’avaluació de polítiques públiques. En aquest sentit, s’inspira en els diferents reglaments europeus relatius a l’estadística i adopta la totalitat dels principis del Codi de bones pràctiques de les estadístiques europees.  Els objectius generals del Pla són consolidar i ampliar la informació estadística disponible en el Sistema estadístic de Catalunya; potenciar la integració de la informació estadística de Catalunya; promoure l’augment de l’ús de la informació estadística amb finalitats d’investigació científica, recerca i avaluació de polítiques públiques i millorar la coordinació del sistema estadístic de Catalunya, tant en la producció com en la difusió estadística, especialment atenent a la gestió de la qualitat dels processos i dels productes estadístics. Aquests objectius es vinculen a la millora de l’eficiència i l’eficàcia en la producció d’estadística i a l’obtenció del màxim aprofitament d’aquest tipus d’informació, tot respectant la legislació sobre protecció de dades i secret estadístic. D’altra banda, en el Projecte de llei es proposa la modificació d’alguns preceptes de la Llei 23/1998, de 30 de desembre, d’estadística de Catalunya.  L’objectiu és adaptar-la als canvis normatius que han tingut lloc aquests darrers anys en l’àmbit de les estadístiques europees, relatius a l’aprofitament de la informació administrativa i a l’ús de la informació estadística amb finalitats científiques i d’avaluació de polítiques públiques, així com la preservació de la independència professional de l’autoritat estadística. El Projecte de llei aprovat pel Govern també fixa, seguint la recomanació feta pel Consell de Treball Econòmic i Social de Catalunya (CTESC), un període de mandat del director/a de l’Idescat, de quatre anys, susceptible de renovació per una única vegada per a un segon mandat.  Amb l’aprovació d’aquest Projecte, el Govern de la Generalitat dóna compliment als tràmits necessaris per presentar el Projecte de llei per al seu debat i aprovació al Parlament.  Un nou tràmit parlamentari El Govern de la Generalitat ja va aprovar el Projecte de llei del Pla estadístic 2016-2019 el passat 21 d’abril de 2015. Un Pla que va ser admès a tràmit per la Mesa del Parlament, però que no va poder ser aprovat en ser dissolta la Cambra per la convocatòria d’eleccions. Davant d’aquesta situació, es va produir la pròrroga automàtica del Pla estadístic de Catalunya 2011-2014.  Un cop endegada l’onzena legislatura, el Govern ha considerat oportú aprovar de nou el Projecte de llei, preservant el text anterior i incorporant com a únic canvi l’adequació del període de vigència del 2016-2019 al 2017-2020.

Summary: El Govern aprova el Projecte de llei del Pla estadístic de Catalunya 2017-2020 i de modificació de la Llei d’estadística


El Consorci Sanitari de Terrassa ha detectat el primer cas de coronavirus a la capital vallesana. Es tracta d'un pacient que hauria ingressat al centre sanitari el 6 de març amb un quadre respiratori i que després de sotmetre's a les proves pertinents ha donat positiu. Tot plegat ho ha explicat l'alcalde de la ciutat, Jordi Ballart, a través d'un tuit en què ha indicat que s'han activat els protocols assistencials i de Salut Laboral previstos. Alhora, ha apuntat que tant els professionals que van atendre el pacient, com les persones properes que hi han tingut contacte es troben en aïllament domiciliari. De moment cap d'aquests individus ha mostrat símptomes.

Summary: Un positiu per coronavirus obliga a l'aïllament de professionals a l'Hospital de Terrassa


L'Audiència de Barcelona ha jutjat aquest dimarts un guàrdia urbà de la capital catalana per haver suposadament trencat la mandíbula a un venedor ambulant, d'origen bengalí, el juliol del 2011 a la comissaria de Ciutat Vella. El policia ha negat els fets i ha dit que no recorda haver portat la víctima a comissaria per identificar-lo. Per la seva banda, la víctima ha ratificat la seva versió, però ha caigut en algunes petites contradiccions. La fiscalia demana cinc anys de presó per al guàrdia per un delicte contra la integritat moral, mentre que l'acusació particular, que porta SOS Racisme, n'hi demana sis i mig per lesions amb l'agreujant de xenofòbia. Els fets van passar cap a les 3 de la tarda del 9 de juliol del 2011. La víctima era a la Rambla, a l'alçada del Liceu, i un cotxe patrulla el va voler identificar. Només portava el full d'empadronament i els agents el van conduir cap a la comissaria de Ciutat Vella, a la Rambla mateix, però més avall. No anava emmanillat i va entrar a les dependències policials darrere de l'acusat. El policia ha dit que no recordava aquest episodi, perquè sol fer moltes identificacions similars de venedors ambulants d'origen estranger. Les versions difereixen a partir de l'entrada a comissaria, que va ser gravada parcialment per les càmeres de seguretat. La víctima ha explicat que l'acusat va conduir-lo a un passadís on li hauria donat, sense avís previ, un cop de puny a la mandíbula. Ell va caure a terra atordit i va posar les mans davant intentant parar les dues o tres puntades de peu que li hauria donat l'agent. Després va sortir de dependències policials pel seu propi peu i es va asseure encara marejat en una cantonada, on el va trobar un amic. Amb la mandíbula adolorida i sagnant per dins, segons ell, van anar al centre mèdic Peracamps, a l'avinguda Drassanes, on va explicar que l'havia agredit un policia. Hores després va ser derivat a l'Hospital Vall d'Hebron on el van operar de dues fractures mandibulars de les quals encara avui té seqüeles. Va ser donat d'alta dos dies després i immediatament va presentar una denúncia davant dels Mossos d'Esquadra. L'acusat ha negat que colpegés la víctima i ha justificat que no fes contar la identificació en el full de servei perquè no devia ser una intervenció important ni ordenada per ningú. "Tant de bo ho hagués apuntat", ha dit. També ha dit que si hagués volgut agredir-lo no l'hagués portat a comissaria, on hi ha moltes càmeres de seguretat. De fet, actualment l'agent porta enganxada al cos una càmera que activa cada cop que té una intervenció policial. L'agent encausat s'ha mostrat molt afectat per les acusacions i s'ha encarat més d'una vegada amb l'advocat de l'acusació particular, igual que el seu advocat, i el jutge els ha hagut de cridar més d'un cop l'atenció. La defensa ha aportat un vídeo de menys de 50 segons on es relata el suposat recorregut de la víctima dins de comissaria en la franja temporal no gravada per les càmeres de seguretat. Amb el vídeo s'intentaria evidenciar que era temporalment impossible pegar la víctima. Però la versió de la víctima té algunes llacunes. A banda d'alguns problemes lingüístics amb els intèrprets de llengua bangla, inicialment ha negat que fos venedor ambulant, però finalment ho ha admès. També hi ha hagut dubtes sobre si hauria estat colpejat al soterrani o a la planta baixa i dins o fora d'un habitació, cosa que canviaria l'espai temporal per ser agredit. Un pèrit de la defensa ha dit que li semblava estrany que l'home hagués sortit aparentment normal de la comissaria amb la mandíbula recent trencada i ha apuntat la possibilitat que fos agredit dies abans o que un dentista li hagués provocat la lesió, cosa que la víctima ha negat. Per tot això, la fiscalia demana per a l'acusat cinc anys de presó per lesions i delicte contra la integritat moral, a més de 19.000 euros en indemnització i quatre anys d'inhabilitació com a policia. SOS Racisme demana sis anys de presó per lesions amb l'agreujant de racisme.

Summary: El guàrdia urbà jutjat per trencar la mandíbula a un venedor ambulant ho nega i la víctima cau en contradiccions


Els Agents Rurals han capturat un gos ensalvatgit i de raça potencialment perillosa que va intentar atacar una persona al nucli de Canet de la Tallada, a la Tallada d'Empordà (Baix Empordà). L'animal, un dogo argentí, rondava per la zona abandonat i sense amo. A més, estava ferit perquè un vehicle l'havia atropellat i passava molta gana. De fet, havia arribat a matar catorze gallines per menjar-se-les. La setmana passada, quan una persona se li va apropar, el gos li va ensenyar les dents i va fer el gest d'atac, tot i que no el va arribar a ferir. El municipi va demanar ajuda als Agents Rurals, que diumenge el van poder capturar viu amb l'ajuda d'una trampa i el van traslladar a la protectora d'animals Rodamón.  Els Agents Rurals van situar una trampa amb menjar a dins per capturar el gos. Comptaven que, com que estava molt prim i passava gana, entraria dins la trampa. Així va ser. Un cop atrapat, el van traslladar a una protectora d'animals de la comarca. Fonts del Departament d'Agricultura han informat que l'animal, un dogo argentí, pertany a una de les races considerades potencialment perilloses. Feia temps que el gos estava abandonat, sense amo i rondava per la zona. L'animal no estava en bones condicions físiques per la manca de menjar i estava famèlic. Els Agents Rurals han pogut constatar que va arribar a matar catorze gallines per menjar-se-les. Alguns veïns també s'havien queixat perquè està ensalvatgit i era agressiu amb qui se li apropava. La setmana passada, el gos va arribar a fer el gest d'atacar una persona que se li va acostar. Per això, l'ajuntament es va posar en contacte amb els Agents Rurals per demanar-los ajuda perquè, tot i que és competència municipal, els ajuntaments petits no tenen recursos per dur a terme aquestes actuacions. Tot i el mal estat general de l'animal, els Agents Rurals han apostat per atrapar-lo viu amb la trampa i traslladar-lo a la protectora Rodamón per intentar que es pugui recuperar. El gos també estava ferit com a conseqüència d'un atropellament.

Summary: Els Agents Rurals capturen un gos ensalvatgit de raça perillosa que va intentar atacar una persona a Canet de la Tallada


El Festival Internacional de Cinema en Català Costa Daurada (FIC-CAT) dona aquest dilluns el tret de sortida a l’onzena edició amb l'estrena absoluta de ‘Cançó per a tu’, un llargmetratge de ficció d’Oriol Ferrer. Fins diumenge, el certamen exhibirà 70 produccions a concurs dins la selecció oficial, dotze de les quals són estrenes absolutes. Cada cop són més les productores que aposten per estrenar al FIC-CAT, atès que és l’únic festival de cinema del país que promociona, projecta i premia les produccions rodades en llengua catalana. “És una evidència que el sector està passant un mal moment, però el poc bon cinema rodat en català des del 2017 fins ara el tenim al FIC-CAT”, ha destacat a l’ACN el seu director, Antonio Barrero. Enguany, el festival pren com a eix temàtic les localitzacions i la figura dels localitzadors de les gravacions i, per aquest motiu, dijous al vespre guardonarà amb el premi honorífic 2018 el guionista, productor, director i actor Marc Recha.  El cinema en català se cita aquesta setmana a Roda de Berà (Tarragonès) en l’onzena edició del FIC-CAT. Durant set dies, al Casino Municipal es projectaran -de forma gratuïta- una setantena de produccions entre totes les categories a concurs: llargmetratge, curtmetratge, documental, videoclip i centre educatiu. A més, el públic també podrà visualitzar les propostes de la categoria Jove 48 hores.  Nascut l’any 2008, el FIC-CAT manté intacta la voluntat de posar a l’abast dels cineastes l’oportunitat de projectar les seves pel·lícules, compartir experiències i potenciar la creació des de la indústria del país i en llengua catalana. El festival s’adreça, sobretot, als realitzadors amateurs i professionals que tinguin propostes actuals, creatives, arriscades i innovadores. El FIC-CAT és l’únic festival de cinema del país que promociona, projecta i premia les produccions rodades en llengua catalana i, en l’onzena edició, vol consolidar-se com un certamen de referència i continuar creixent en estrenes, participació de concursants i espectadors,  i oferta d’activitats paral·leles.  El seu director, Antonio Barrero, ha subratllat que, malgrat les dificultats que viu el sector, el festival mostrarà les millors propostes de cinema en català. “El nivell és enorme i no només a nivell de llargmetratges, sinó també de curtmetratges i documentals. Qui tingui la sort de veure les 70 produccions sortirà impregnat d’actualitat”, ha assenyalat.  Barrero ha admès que enguany, especialment en el gènere de ficció, han tingut dificultats per trobar propostes. La causa, segons diu, és la manca de recursos econòmics, especialment pel fet que arran de la polèmica de l’IVA “fa un any que TV3 no fa coproduccions” i només tiren endavant les produccions finançades per particulars o mitjançant iniciatives de mecenatge.  Una edició centrada en les localitzacions  L’onzena edició pren com a eix temàtic les localitzacions i la figura dels localitzadors per tal de posar en valor aquesta tasca. En aquest sentit, el FIC-CAT s’ha marcat l’objectiu d’ajudar a descobrir la riquesa paisatgística del Camp de Tarragona i les Terres de l’Ebre i oferir-la com a marc de possibles realitzacions, així com per a crear futures rutes de turisme de cine.  Per aquest motiu, el premi honorífic FIC-CAT 2018 premiarà un director amb una filmografia on quedi palesa la importància del lloc on es desenvolupen les seves històries. Enguany, el guardonat serà el director Marc Recha (L’Hospitalet de Llobregat, 1970). El lliurament tindrà lloc aquest dijous i, posteriorment, es projectarà la seva darrera producció: ‘La vida lliure’ (2017).  Segons Barrero, el cinema de Recha s’aparta absolutament dels cànons i dels estereotips establerts i els paisatges i les localitzacions són també personatges principals que condicionen els relats. “Per aquesta vinculació directa amb l’eix temàtic de la present edició, pel seu compromís amb el cinema, la llengua i el país, i per celebrar la seva llarga trajectòria cinematogràfica, el Premi Honorífic del FIC-CAT 2018 es lliura a el que és, sens dubte, el cineasta català de més projecció i futur”, defensa l’organització del certamen.  Set dies de cinema en català El festival s’inaugura aquest dilluns amb l’estrena absoluta del llargmetratge de ficció ‘Cançó per a tu’, d’Oriol Ferrer i coproduïda per TVC i Galápagos Media, que es troba fora de competició. Pel que fa a la selecció oficial, en ficció destaquen les estrenes a Catalunya de ‘Formentera Lady’, de Pau Durà; ‘Jean-François i el Sentit de la Vida’, de Sergi Portabella, i ‘Les Distàncies’, d’Elena Trapé.  Pel que fa als documentals, el festival estrenarà ‘Més enllà de l’objectiu: Lacroix i Dalí¡ d’Antonio Pérez Molero i Céline Formentin; ‘Fràgils’ de Lluís Jené, Amanda Sans i Oriol Gispert, i ‘Cinema amb ç¡ de Cris Gambín i Toni Pinel. Destaquen també ‘Shootball’, de Fèlix Colomer; ‘Petitet’, de Carles Bosch, i ‘Jarabe contra el cáncer’, d'Albert Solé. D’altra banda, dimarts a la tarda l'espai Pantalla Sitges estarà integrat pel documental ‘Una capsa tancada’, d’Anna Agulló, i pels curtmetratges ‘Cunetas’, de Pau Teixidor, i ‘Celebració’, de Pau Cruanyes i Gerard Vidal. Les 70 produccions optaran al premi del jurat de la seves modalitats i al premi a les millors localitzacions exteriors, així com al premi del públic i al premi atorgat pels joves crítics del festival. Al premi a la millor producció de les comarques tarragonines hi aspiren vuit produccions. Les 57 obres seleccionades es podran visionar repartides en les 22 sessions de projecció programades a tal efecte durant la setmana del Festival, a més de la sessió destinada als 13 curtmetratges del concurs Jove 48 hores.

Summary: El FIC-CAT engega motors amb 70 produccions a concurs dins la selecció oficial


Un noi de 14 anys ha resultat ferit greu en electrocutar-se quan es volia fer una foto des de dalt d'un vagó d'un tren aturat a l'estació de Renfe de Rubí (Vallès Occidental). Segons el Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), els fets han passat cap a un quart de set de la tarda d'aquest divendres, quan el jove estava amb dos menors d'edat més. El nano, que no ha perdut la consciència en enrampar-se, ha estat evacuat en un helicòpter del SEM a l'Hospital de Sant Pau de Barcelona. Fins al lloc s'hi han desplaçat tres dotacions dels Bombers de la Generalitat i una ambulància medicalitzada.

Summary: Un noi de 14 anys ferit greu en electrocutar-se quan es volia fer una foto des de dalt d'un tren a l'estació de Renfe de Rubí


La Guàrdia Urbana de Lleida ha acompanyat aquest dissabte el camió que ha retirat el vedell mort a la granja Pifarré, situada a la partida de la Caparrella de Lleida. Els propietaris asseguren que l'animal va morir a causa del bloqueig de l'accés a l'explotació per part d'un veí, que també posava en perill la retirada del cadàver amb el risc d'epidèmia que això podia suposar. Finalment la Paeria ha informat que gràcies a la mediació dels serveis d'Urbanisme i de la policia local aquest dissabte els veïns han obert el pas i el vedell ha pogut ser retirat d'acord amb la normativa de salut pública.

Summary: La Guàrdia Urbana de Lleida acompanya el camió que ha retirat el vedell mort a la granja Pifarré


Prop del 80% dels participants en una consulta interna a la Model han votat a favor de fer una vaga per protestar contra el tancament del centre. Tot i això, la baixa participació ha fet que legalment no es pugui convocar l'aturada. Així, segons el sindicat ACAIP, convocant de la consulta, la participació ha estat d'un 35,5% del cens de serveis penitenciaris, tant funcionaris com laborals. El 'sí' a la vaga ha obtingut el 78,7% dels vots, mentre el 'no' ha obtingut un 21,3%. Els altres col·lectius de la presó han votat en un 83,3% a favor de la vaga i un 16,7% en contra. Malgrat "l'aclaparadora victòria" del 'sí' a la vaga, el Reial-Decret Llei 17/77 sobre el dret de vaga exigeix una majoria simple del cens per anar a la vaga, cosa que en aquest cas no ha passat. En un comunicat, ACAIP agraeix la participació de la plantilla en la consulta, que s'ha celebrat entre diumenge i aquest dimarts, "independentment del sentit del seu vot", i també que no s'hagi produït cap "incident".

Summary: Un sindicat de la Model no pot convocar vaga pel tancament per la poca participació en una consulta interna


Milers de persones es manifesten des de poc abans de les 12 del migdia pels carrers de Barcelona amb motiu del Primer de Maig, aquest any amb el lema 'Contra la pobresa salarial i social. Treball digne i drets'. La marxa ha arrencat de la cruïlla de Pau Claris amb la Ronda de Sant Pere, direcció Via Laietana, i finalitza a la plaça de la Catedral, on es faran els habituals parlaments. Joan Carles Gallego (CCOO) i Camil Ros (UGT), encapçalen la mobilització. En el cas de Ros es tracta de la seva primera manifestació del Primer de maig com a líder de la UGT a Catalunya. Entre els manifestants hi ha representants d'empreses que viuen conflictes laborals, com TMB, Delphi o General Electric. La consellera de Treball, Dolors Bassa, la presidenta del Parlament, Carme Forcadell i els representants polítics d'ERC, PSC, C's, EUiA, Catalunya Sí que es Pot participen en aquest Primer de Maig.

Summary: Milers de persones es manifesten a Barcelona contra la pobresa i a favor del treball digne


La Fundació Impulsa becarà dinou alumnes de la Garrotxa per poder seguir estudiant algun curs de Formació Professional. Aquesta és la primera vegada que la fundació realitza aquestes beques a la comarca de la Garrotxa, però des de fa tres anys que tenen el mateix programa a Osona. Els professors de set centres de secundària de la Garrotxa escullen quins alumnes creuen que tenen més potencial i posteriorment la fundació selecciona els perfils per pagar-los els estudis que ells vulguin fer. De tota manera, des de la Fundació indiquen que tenen preferència aquells oficis que més fan falta a la comarca, per això en aquest cas tindran especial cura de buscar alumnes que vulguin estudiar per ser electricistes, fusters o soldadors. Aquesta beca, però, està finançada per diferents empresaris de la mateixa comarca que han de pagar el cost dels estudis, el transport dels alumnes i també un ordinador per a cada un d'ells. Una vegada aquests alumnes seleccionats comencen els cursos corresponents, des del centre van realitzant una avaluació sobre la evolució dels becats. En paral·lel hi ha una xarxa de mentors, que de forma desinteressada, organitza tallers i activitats per als alumnes que han estat seleccionats per la Fundació Impulsa. Més enllà d'això, els alumnes també hauran de realitzar activitats de voluntariat mentre cursin els estudis per tal que hi hagi un retorn social. Els alumnes seleccionats de la Garrotxa treballaran en diferents programes de Càritas. En cas que un dels alumnes deixi d'assistir a alguna de les activitats de voluntariat assignades o no vagi en els tallers i activitats formatives organitzades pels mentors, deixaran de rebre la beca de forma immediata. Amb això, l'ambaixador de la Fundació a la Garrotxa, Jordi Rabat, ha assegurat que busquen "l'actitud" de l'alumne i les seves "ganes de poder tirar endavant", més enllà de les seves qualificacions acadèmiques. Model d'èxit a Osona El mètode Impulsa que ha tirat endavant la mateixa fundació aterra a la Garrotxa amb unes bones xifres recollides a Osona en les anteriors edicions. De fet, han aconseguit més de 100 casos d'èxit en tan sols tres anys, fet que comporta que el 95% dels alumnes becats acabin els seus estudis, davant del 47% no becats que hi ha a la mateixa comarca. A més, un 49% han trobat feina durant els nou mesos després d'acabar els estudis. De tota manera, des de la Fundació Impulsa asseguren que aquest èxit rau en l'adaptació de les beques a les necessitats de la comarca. És per això que ara que arriben a la Garrotxa volen crear un model pensat en les necessitats que pugui tenir aquest territori.

Summary: Dinou alumnes de la Garrotxa rebran una beca de la Fundació Impulsa per fer cursos de Formació Professional


L'escriptor Francesc Puigpelat (Balaguer, 1959) ha guanyat el Premi Carlemany per al Foment de la Lectura amb la novel·la 'La nedadora'. L'obra, que s'ha imposat entre una quinzena d'originals presentats, es publicarà al maig sota el segell de Columna, moment en què també es lliurarà el guardó a Andorra. Puigpelat ja havia guanyat el mateix premi el 2005 pel volum 'Els llops'. 'La nedadora' explica la història de la Jane, una noia anglesa que descobreix que la natació, l'esport que l'apassiona, pot contribuir a ajudar uns refugiats  a entrar a les fronteres europees.

Summary: Francesc Puigpelat guanya el Premi Carlemany per al Foment de la Lectura amb 'La nedadora'