En un informe, analitza el pluralisme informatiu i polític, el tracte de la diversitat cultural i la presència de la cultura i la llengua catalana, entre d'altres ACN Barcelona.-El Ple del Consell de l'Audiovisual de Catalunya (CAC) ha conclòs que la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) va complir les missions de servei públics amb criteris de qualitat, pluralisme i diversitat durant el 2016. L'informe del CAC està estructurat en 16 epígrafs i analitza àmbits com el pluralisme informatiu –àmbits temàtics, esdeveniments i manifestacions culturals, processos electorals i relacions entre Catalunya i l'Estat-, el pluralisme polític; la presència i representació de les dones, la diversitat social, la llengua i la cultura, l'atenció a la infància i l'adolescència, el mecanisme d'accessibilitat a la programació per a espectadors amb discapacitat auditiva i visual; i el paper de la CCMA com a impulsor de la indústria cultural catalana. L'informe es va aprovar amb cinc vots a favor i una abstenció. El CAC ha elaborat aquest informe d'acord amb l'article 29 de la Llei 22/2005, que determina al Parlament que correspon al Parlament i al CAC, d'acord amb les seves atribucions, garantir que la CCMA compleix les missions de servei públic. Pel que fa el pluralisme informatiu, el primer tema que va ocupar més minuts durant l'any passat és la crònica política internacional (20,3% a TV3 i 18,4% a Catalunya Ràdio), seguit dels esdeveniments i manifestacions culturals (10,2% a TV3 i 11,3% a Catalunya Ràdio); dels processos electorals (el 9,6% a TV3 i 9,7% a Catalunya Ràdio) i les relacions entre Catalunya i l'Estat (4,3% a TV3 i 5,7% a Catalunya Ràdio). A continuació apareixen la crisi econòmica mundial, els casos de presumpta corrupció, i l’activitat interna dels partits.  Quant al pluralisme polític, totes les forces polítiques representades al Parlament van obtenir representació als informatius de TV3 i de Catalunya Ràdio i en els debats i entrevistes d'ambdós mitjans. El PSC+PSOE és la principal força política en temps de paraula en els teleinformatius de TV3 i en els informatius de Catalunya Ràdio, fet que es repeteix des del 2012. Tendència a l'alça de la presència de les dones a TVC i Catalunya Ràdio L'informe també detalla que la presència de les dones a la programació informativa de TV3 i Catalunya Ràdio manté una tendència a l'alça en els darrers anys, tot i que encara no assoleixen percentatges paritaris. Així, el 2016, el 29,2% dels inserts als teleinformatius de TV3 i el 33% de les persones que són entrevistades o que participen en debats a TVC, són dones. A Catalunya Ràdio, el 26,8% dels inserts dels informatius són de dones. Pel que fa a la ficció de producció pròpia, els mitjans de la CCMA van donar un protagonisme creixent als personatges femenins: en primer lloc, gairebé la meitat (46,8%) dels personatges principals i secundaris corresponen a dones, 4 punts més que el 2015. D'altra banda, la programació dels mitjans de la CCMA va introduir continguts que reflecteixen la diversitat social catalana i de col·lectius específics tant en la programació informativa com en els espais divulgatius i ficció pròpia. A més, la presència de diferents manifestacions religioses en la societat catalana es va concretar en programes d’accés social de les confessions, retransmissions de cerimònies religioses i programes que van abordar de manera puntual festivitats de diverses religions.  La visibilització de la diversitat afectivosexual i de la transidentitat i la intersexualitat va ser objecte d’atenció en diversos programes de ràdio i televisió. Les persones grans van significar l’11,7% dels inserts d’actors socials en els teleinformatius de TV3 i el 14,4% de les intervencions en entrevistes i debats. L'aranès manté la seva presència des del 2015 Pel que fa el paper de la llengua vehicular, les emissions de ràdio i televisió dels mitjans de la CCMA va ser el català i l'aranès, i aquest darrer va mantenir la seva presència quantitativa des del 2015. La llengua catalana va ser la utilitzada en el 90% dels casos en els anuncis i els continguts culturals en català van ser present en diversos mitjans de la CCMA, en especial als més especialitzats, concretament al 33, a Catalunya Música i a iCat.cat). Quant a l'atenció a la infància a l'adolescència, en el conjunt d'emissions i amb independència de la franja, la gran majoria de la programació va ser per a tots els públics i els espais qualificats amb les categories ments restrictives van significar més del 90% a tots els canals. L'informe també constata que Televisió de Catalunya va introduir mecanismes per fer accessible la seva programació a les persones amb discapacitat auditiva i visual i en termes generals, l'oferta és similar a la el 2015 i s'observa un increment del temps dels programes informatius d'actualitat de TV3 amb aquest sistema d'accessibilitat. Per últim, el text també ressalta el paper de la CCMA com a impulsora de la indústria cultural catalana. Als canals de televisió van incloure la participació de productores independents en la realització de la programació emesa. Les obres amb participació de productores externes van suposar, a TV3, el 38,8% del temps d’emissió de les obres amb origen a Catalunya, el 64,6% al 33 i el 26% al Super3.

Summary: El CAC conclou que la CCMA va complir les missions de servei públic


El jutge de l’Audiència Nacional José de la Mata ha confirmat aquest dimecres la presó incondicional comunicada i sense fiança que va acordar el passat 25 d’abril per a Jordi Pujol Ferrusola, fill gran de l’expresident. El magistrat ha rebutjat un recurs de la defensa contra aquella decisió que li proposava que revoqués la mesura de presó provisional i adoptés amb caràcter subsidiari una mesura alterativa menys contundent. El jutge ha seguit el criteri de la Fiscalia, que aquest dimarts ja va avançar que s’oposava als arguments de la defensa per a l’excarceració. De la Mata argumenta que encara persisteixen els motius pels que va acordar l’ingrés a presó, com l’existència de “patrons de comportament, pautes d’actuació, instruments i eines utilitzades per a generar, ocultar i blanquejar actius”, així com “elements organitzacionals subjectius i objectius utilitzats per mantenir la seva estructura econòmica”. De la Mata va enviar Pujol Ferrusola a presó en considerar que en el transcurs de la investigació havia seguit desenvolupant activitats delictives. Es basava en els informes policials elaborats des del febrer del 2016, l’anterior compareixença de Pujol davant del jutge, que afirmaven que havia continuat fent tota mena d’activitats comptables, bancàries i d’altres tipus a través de la utilització de socis, amics i testaferros per ocultar fons i posar-los “fora de l’abast dels tribunals”.  La defensa de Pujol Ferrusola va presentar un recurs on demanava l’excarceració argumentant que “en cinc anys” d’investigació no s’ha pogut provar, al seu parer, cap dels delictes que se li imputen. Proposava que en tot cas li apliqués més mesures cautelars a les que ja tenia abans d’entrar a la presó, com ara impedir-li que es comuniqui amb testimonis claus o entitats bancàries. La defensa assegurava que els fets pels que el va enviar a presó eren coneguts “amb molta anterioritat”, i el jutjat “no pot ser refugi de la sospita policial sense fonament”. De la Mata, per contra, manté que hi ha evidències que Pujol Ferrusola va continuar fent operacions, assolint acords amb socis, amics i testaferros per “ocultar béns i posar-los fora de l’abast dels tribunals i per dificultar l’accés a les fonts de prova”, i assegura que encara hi ha possibilitats que continuï operant en aquesta direcció a través de tercers.  “No només s’ha actualitzat aquest perill en activitats concretes i específiques d’ocultació, sinó que ha mostrat una alta capacitat d’interlocució en diverses jurisdiccions i amb diferents persones per continuar reconstruint i acondicionant les diferents operacions efectuades al llarg del temps, amb l’objectiu de fer inaccessibles els béns  i impedir o obstaculitzar l’accés a les evidències”, sosté el jutge.  Segons el magistrat, els delictes suposadament comesos per Pujol Ferrusola van més enllà del blanqueig de capitals, i inclouen activitats contra la Hisenda Pública, falsedat en document mercantil i pertinença a organització criminal.

Summary: De la Mata manté la presó incondicional per a Jordi Pujol Ferrusola


La CUP creu que la decisió de l'Advocacia de l'Estat "és un gest que continua amb la lògica del xantatge i l'ús de la repressió per a fer política". En una piulada, la diputada anticapitalista al Congrés, Mireia Vehí, ha expressat que el que cal és l'alliberament de tots els presos: "Els volem a casa, i volem fer política sense la por i l'amenaça com a tauler de joc", ha reblat.

Summary: La CUP diu que la decisió de l'Advocacia de l'Estat "és un gest que continua amb la lògica del xantatge"


Entre el 13% i el 15% dels ciutadans majors de 18 anys no pot participar en unes eleccions ACN Barcelona.-Una trentena d'entitats han impulsat la plataforma Vot x tothom que reclama que els estrangers puguin votar i aquest esdevingui un dret universal lligat a la residència i no a la nacionalitat. Per això, l'objectiu és la modificació de l'article 13 de la Constitució i assegurar que els ajuntaments compleixen amb l'obligació d'empadronar totes les persones residents. Els impulsors de la plataforma han penjat un manifest a la seva pàgina web i duran a terme una campanya de sensibilització i comunicació. Actualment, entre el 13% i el 15% de la ciutadania major de 18 anys (més de 800.000) no té dret de vot, segons denuncien des de la plataforma. La Llei d'Estrangeria només reconeix el dret a sufragi actiu, és a dir, votar però no ser votat, a les persones estrangeres de països de la Unió Europea i només en les eleccions municipals, mentre que les que no són europees poden si hi ha conveni de reciprocitat. És el cas de Bolívia, Perú, Xile, Colòmbia, Equador, Nova Zelanda, Paraguai, Cap Verd i Islàndia. Els seus ciutadans poden participar en les eleccions municipals, de la mateixa manera que els espanyols poden votar allà. La plataforma s'ha presentat aquest dimarts amb la participació de tres persones estrangeres que viuen a Catalunya i són estrangeres, com per exemple Sylviane Dahan, nascuda a França i que fa més de quinze anys que és la responsable de Drets i Dona de la FAVB i lligada a la lluita sindical, o l'italià Edoardo Bazzaco, que va arribar el 2003 a Barcelona, on ha nascut la seva filla. En el seu cas, milita en la defensa dels drets humans a nivell local i internacional i forma part del Consell SOS Racisme Catalunya. Cap d'ells podrà votar el 21-D, com tampoc ho podrà fer Paula Rossi, estudiant argentina que fa dos anys que viu a al capital catalana i milita en diversos moviments socials. Per al divendres que ve, hi ha previst l'acte de presentació de la plataforma amb una taula rodona amb la participació d'Oumou Balde, integradora social, membre de Salt Antiracista; Fatiha El Mouali, economista, membre de Unitat Contra el Feixisme i el Racisme (UCFR);  Marco Aparicio, Doctor en Dret Públic i professor agregar de dret Constitucional a la UdG i Karlos Castilla, Doctor en Dret, especialista en Drets Humans. Entre les entitats promotores de la plataforma, hi ha la Confederació d'Associacions Veïnals de Catalunya, el Consell Joventut de Barcelona, el Consell Nacional de Joventut de Catalunya, la Federació d'Associacions de Veïns i Veïnes de Barcelona, els IaioFlautas, l'Institut Drets Humans de Catalunya, UGT, SOS Racisme Catalunya, Stop Mare Mortum i Tanquem els CIE entre d'altres.

Summary: Neix una nova plataforma ciutadana per reclamar el dret de vot dels estrangers


La quota de mercat en volum dels vins tranquils amb denominació d'origen (DO) catalana a Catalunya s'ha incrementat en 2,7 punts percentuals, passant del 36,04% el 2017 al 38,74% el 2018, segons les dades de l'informe Nielsen que ha presentat aquest dilluns l'Institut Català de la Vinya i el Vi (INCAVI). Aquesta xifra evidencia que gairebé 4 de cada 10 ampolles de vi que es consumeixen a Catalunya són de denominació d'origen catalanes, una tendència afavorida per l'augment del consum en hostaleria respecte els anys de la crisi econòmica i per l'expansió de DO com la Terra Alta, segona denominació després del Penedès. El mercat de vi general a Catalunya ha experimentat una davallada pel que fa el volum de litres, que cau un 2,68%, xifra que es compensa amb l'augment en el valor de les ampolles, que augmenta el 5,44%.

Summary: Gairebé 4 de cada 10 ampolles de vi que es consumeixen a Catalunya són de denominació d'origen catalanes


El primer ministre del Regne Unit, Boris Johnson, ha admès que un Brexit sense acord seria "un fracàs" dels governants. "Tots en seríem responsables", ha dit en una roda de premsa conjunta amb el primer ministre irlandès, Leo Varadkar. El líder britànic ha assegurat que "encara és possible" tancar un acord amb el bloc europeu abans de la sortida prevista pel 31 d'octubre. Tanmateix, tant Johnson com Varadkar han avançat que amb la reunió a Dublín d'aquest dilluns no esperen aconseguir un gran progrés en les negociacions del Brexit. Està previst que la llei per evitar un Brexit sense acord obtingui aquest dilluns l'assentiment de la reina Isabel II. El text estableix que el primer ministre britànic, Boris Johnson, hagi de demanar una pròrroga per al Brexit fins al 31 de gener si no hi ha acord. Johnson, partidari del Brexit el 31 d'octubre amb o sense acord, aposta, però, per forçar unes eleccions anticipades, una proposta que sotmetrà per segona vegada a votació dilluns i que l'oposició ja ha avisat que tornarà a bloquejar.

Summary: Johnson admet que un Brexit sense acord seria "un fracàs": "Tots en seríem responsables"


L'economia catalana creixerà un 2,2% el 2019 i un 2% el 2020, segons les previsions del BBVA Research. Així ho indica l'entitat financera en el seu darrer informe 'Situació Catalunya', on apunta que també es crearan 126.000 llocs de treball en dos anys i l'atur se situarà en el 9,8% el 2020. L'economista en cap per a Espanya del BBVA Research, Miguel Cardoso, ha apuntat que el creixement es va desaccelerar l'any passat però que es mantindrà el dinamisme per al 2019 i el 2020, impulsat principalment per la política monetària, el preu del petroli i una menor necessitat d'ajut fiscal. Tot i això, ha alertat que hi continuen havent incerteses sobre la política econòmica i factors comercials externs.  Pel que fa a l'any passat, Catalunya va tancar el 2018 amb un creixement del PIB nou dècimes per sota del 2017, amb una xifra final del 2,3%. Aquesta desacceleració s'explica per un afebliment del consum privat per l'esgotament dels factors que l'havien impulsat en anys anteriors, com per exemple despeses que havien aplaçat durant els anys de més crisi. També hi va tenir a veure la desacceleració de al demanda turística estrangera i la incertesa política econòmica, així com un estancament de les exportacions. En aquest àmbit, les dificultats del sector de l'automòbil van ser destacades i van fer que la seva aportació al total d'exportacions es reduïssin en un 15%. Aquests factors van fer que sectors claus per a l'economia catalana, com la indústria, reduïssin la seva contribució al creixement. Set dècimes en el cas de la indústria però també tres dècimes pel que fa al comerç, el transport i l'hostaleria. L'afiliació va passar d'un creixement del 3,7% en el període 2015-2017 a un 2,9% el 2018.  Efectes dels atemptats i la política del 2017 Cardoso ha apuntat que part de la desacceleració s'explica també per l'efecte que van tenir els atemptats de l'agost del 2017 i la situació política de la tardor del mateix any i que per exemple van afectar el turisme. Així, el quart trimestre del 2017 es va observar una disminució de les pernoctacions hoteleres, més important entre els residents a l'Estat, però durant el darrer trimestre del 2018 s'ha anat recuperant el ritme.  En aquest sentit, i com ja van anunciar anteriorment, BBVA calcula que tant els atemptats com el conflicte polític de la tardor del 2017 han provocat que Catalunya tingui ara uns 30.000 afiliats menys en el sector privat dels que tindria una regió equivalent no sotmesa a aquests factors, el que es tradueix en prop d'1% de l'ocupació. Cardoso ha apuntat que aquesta reducció en els afiliats encara no s'ha recuperat i que en l'estudi no han destriat l'efecte dels atemptats dels de la situació política. L'entitat ha apuntat que per exemple en el sector hoteler ha calgut corregir tarifes i marges per minimitzar la contracció del nombre de visitants però que el 2019 la rendibilitat s'està tornant a recuperar.  Recuperació de futur De cara al futur, BBVA Research preveu una acceleració que trencaria la tendència dels mesos anteriors, amb creixements trimestrals del 0,6%. "Esperem que la recuperació continuï però amb taxes de creixement inferiors a les que hem vist durant la recuperació", ha resumit.  Cardoso ha explicat que es mantindrà l'activitat de l'economia catalana i que hi contribuirà un creixement global de la demanda, una política monetària amb baixos tipus d'interès durant més temps, preus del petroli baixos –es preveu que es mantingui en 60 dòlars de mitjana, un 15% menys del que es preveia fa uns mesos- i la fi del període electoral. En l'escenari previst, entre finals del 2018 i del 2020 es podrien crear a Catalunya 126.000 nous llocs de treball, el que permetria reduir la taxa d'atur fins al 9,8% al final del període, gairebé quatre punts percentuals per sobre del nivell abans de la crisi econòmica. Tot i això, el comportament no serà igual a tot el territori i mentre a Barcelona hi haurà més dinamisme, la desacceleració continuarà a l'àrea metropolitana i la resta de Catalunya.  A banda de la recuperació del turisme, l'economista ha indicat que també s'espera una millora del mercat immobiliari gràcies a un major accés al crèdit; i que sectors clau en el creixement en altres èpoques, com la construcció, recuperin la seva aportació positiva a l'economia després dels "ajustos" realitzats.  Pel que fa a la creació d'ocupació, l'economista ha esperat que els majors increments es registrin en aquells sectors que han de ser claus en la recuperació com el de la construcció i el de la indústria, amb l'auge de les exportacions.  Incertes de cara al futur Cardoso ha explicat que l'economia estarà sotmesa a factors d'incertesa tant internacionals com nacionals. Entre els primers, ha situat  l'augment de les tensions comercials i els anuncis de majors aranzels entre els Estats Units i la Xina i el Brexit, mentre que en el segon cas ha apuntat el canvi de govern i els dubtes sobre la nova política econòmica a l'Estat. En aquest sentit, preveu també que l'augment del salari mínim tingui efectes negatius sobre el creixement i la creació d'ocupació a llarg termini si no va acompanyat de polítiques que millorin la productivitat.  Ha afegit que continua havent "incertesa" sobre la política econòmica amb pressupostos prorrogats, un canvi de govern a l'Estat i el desconeixement sobre "la regulació que afrontaran empreses i famílies durant els propers anys".  En ser preguntat sobre unes eventuals eleccions catalanes després de la sentència pel judici de l'1-O, Cardoso ha assegurat que uns comicis sempre "introdueixen preguntes" i ha asseverat que la incerta sempre té "efecte negatiu" però que aquest depèn del nivell d'incertesa que es generi.

Summary: L'economia catalana creixerà un 2,2% el 2019 i un 2% el 2020, segons BBVA


El Premi Nobel de Literatura de 2006 Orhan Pamuk (Istanbul, 1952) ha presentat aquest dimarts la seva nova novel·la 'La dona pèl-roja' (Més llibres). Es tracta d'una tragèdia contemporània al voltant de les relacions entre pares i fills a la Turquia dels anys 80 fins l'actualitat. Pamuk tracta l'amor, el parricidi, la intriga, la faula i la tragèdia després d'haver conegut a dos treballadors que construïen un pou, un empleat expert i un en pràctiques. Segons ha explicat en roda de premsa, a l'escriptor li va cridar l'atenció que durant el dia la relació entre els dos estava basada en la dominació i els crits del mestre cap el jove, mentre que durant la nit l'expert es preocupava pel seu company com si d'una relació entre pare i fill es tractés. Pamuk ha assegurat que volia escriure una novel·la "realista" sobre l'ofici de construir pous tot descrivint l'ambient d'Istanbul. "Amb aquest treball vull fer pensar a la gent del meu país que segueixen votant a pares que aixafen els fills", ha denunciat l'escriptor fent una metàfora amb els autoritarismes. Pamuk ha definit el seu treball com una novel·la "d'idees" i "política" en un volum que reinterpreta clàssics d'Orient i d'Occident com la tragèdia grega escrita per Sòfocles 'Èdip Rei' o el 'Llibre dels Reis' del poeta persa Ferdowsi. Així, l'autor ha buscat contraposar les dues tragèdies en què en una el pare assassina al fill i en l'altre a l'inrevés, sense saber-ho. El Premi Nobel de Literatura de 2006 ha apuntat que "associa" la relació paternofilial entre el mestre constructors de pous i l'aprenent amb "l'autoritarisme i l'indivisualisme". Nou anys després de l'última publicació en català de l'autor, Pamuk ha recordat que sempre ha recolzat la Unió Europea degut a la admiració que li genera. Tot i això, ha lamentat la frustració que li provoca que Turquia "segueixi fora de la UE".   Pel que fa a la història, ha revelat que feia 25 anys que la tenia en ment i que la va poder fer "gràcies a fixar-se en el seu entorn". "Em sorprenia la relació paternofilial perquè jo em vaig criar amb un pare absent i mai vaig viure el que significa tenir un pare quan ets un nen", ha expressat.   En aquest sentit, l'autor turc ha descartat que el llibre vulgui ser una "reconciliació amb el seu pare" perquè "està molt content amb el seu progenitor absent" que li va permetre "ser més lliure" i no ser "aixafat com els seus amics". "El model de conducta a casa meva no era el de figures autoritàries, tenia un pare absent amb uns valors europeus. La novel·la no és una reconciliació sinó una celebració", ha concretat. "Em va faltar tendresa, però a canvi vaig tenir llibertat", ha conclòs.   Preguntat pel títol de l'obra, 'La dona pèl-roja', Pamuk ha afirmat que en la gran literatura occidental una dona amb el cabell vermell simbolitza que "està sense control, que té ràbia i fúria". En canvi, "en la seva part del món", també es considera que té un caràcter "especial" i que és de "sexe fàcil". "Aquests atributs negatius que se'ls dona a la meva part del món em fa preguntar si quan una dona es tenyeix el cabell de color vermell ho fa per no acceptar les regles", ha qüestionat.   D'altra banda, també ha parlat de la metàfora sobre el pou. "A la gran tradició literària d'Orient Mitjà, en una zona amb manca d'aigua trobar un pou és una element fonamental per la civilització. Trobar-lo és com guanyar la loteria perquè la societat pot crear i prosperar", ha descrit.

Summary: Pamuk vol "fer pensar la gent que vota pares que aixafen els fills" amb el seu últim treball sobre els autoritarismes


La Intersindical – CSC ha decidit desconvocar la vaga general del dia 10 d'octubre, tal com ha informat el propi sindicat a través de Twitter. En funció dels esdeveniments polítics que tinguin lloc els següents dies, el sindicat decidirà si manté o no la convocatòria d'aturada entre els dies 11 i 16 d'octubre, tal com han explicat fonts de la Intersindical a l'ACN. La Intersindical-CSC va ser un dels quatre sindicats minoritaris que va convocar vaga general el 3 d'octubre. Ho va fer juntament amb Intersindical Alternativa, COS i CGT.

Summary: La Intersindical-CSC desconvoca la vaga general per aquest dimarts


El president d'Esquerra Republicana, Oriol Junqueras, ha defensat des del Baix Llobregat que el referèndum serà "útil" tant als votants del 'sí' com als del 'no'. Així ho ha dit aquest dissabte a la tarda durant la Festa de la República d'ERC a Sant Esteve Sesrovires davant unes 150 persones. El líder dels republicans ha aprofitat la seva intervenció per adreçar-se "a tots els demòcrates" perquè, segons ha destacat, "l'únic que ens separa és el sentit del vot que posarem a les urnes". En referència "a aquells que fan tot el possible per impedir que votem, el que ens estan dient és que la nostra opinió no els importa", ha afegit. Per la seva banda, el diputat d'ERC al Congrés, Gabriel Rufián, ha insistit en la tesi que voler votar al referèndum de la tardor "no et fa independentista, et fa demòcrata".

Summary: Junqueras defensa al Baix Llobregat que el referèndum serà "útil" tant als del 'si' com als del 'no'


Podrà funcionar fins el final del període de cessions ACN Madrid.-Els grups parlamentaris de PP i Cs han cedit finalment a la pressió dels grups de l’oposició i han obert la porta a la pròrroga d’un mes de la comissió d’investigació sobre l’Operació Catalunya. PSOE, Podem, ERC, PDeCAT i PNB, entre altres, han demanat la convocatòria d’un ple extraordinari per mantenir vivia la comissió, que d’altra manera hauria acabat les seves tasques el 8 de juny. Malgrat que a la Junta de Portaveus Cs i PP han rebutjat que es pogués votar la pròrroga, finalment Cs s’ha sumat a aquest bloc, fet que ha forçat els populars a canviar la postura i permetre ara que les tasques continuïn un mes més. La comissió estarà activa fins al final del període de sessions. És l’últim gir d’una jornada que ha començat amb un ‘no’ de PP i Cs –que tenen majora a la Junta de Portaveus- a incloure la pròrroga de les tasques de la comissió a l’ordre del dia del ple d’aquesta setmana. La decisió condemnava a mort la comissió, que des que es va constituir només ha cridat a declarar l’exministre de l’Interior, Jorge Fernández Díaz, i l’excap de l’Oficina Antifrau, Daniel de Alfonso.  Fins ara les diferències entre els grups sobre quins havien de ser els pròxims compareixents, unides a les peticions d’informació de grups com el PSOE al Ministeri de l’Interior i les corresponents demores en la recepció de la informació, han anat postergant la celebració de més compareixences, fins al punt que l’únic acord que es mantenia viu fins ara era el de mantenir l’activitat fins al mes de desembre. De fons, l’oposició del PP i del PSOE a fer comparèixer els membres de la ‘policia política’ que han tingut un paper actiu e l’Operació Catalunya: el comissari José Villarejo, l’exnúmero dos de la Policia Eugenio Pino i l’inspector José Ángel Fuentes Gago. També les advertències de Podem de cridar a declarar l’exministre de l’Interior socialista Alfredo Pérez Rubalcaba.  Després del ‘no’ de la Junta de Portaveus, tots els grups de l’oposició, inclòs el PSOE, van demanat la convocatòria d’un ple extraordinari al Congrés dels Diputats per votar la pròrroga de les tasques de la comissió.  Malgrat haver votat en contra a la Junta de Portaveus, Cs s’ha acabat sumant a aquest bloc i ha forçat el PP a obrir la porta de la pròrroga de les tasques. El portaveu de Cs, Miguel Gutiérrez, ha denunciat un canvi de posició del PSOE. Segons ha apuntat, existia un acord previ amb els socialistes per tancar la comissió que s’ha trencat després de la victòria de Pedro Sánchez a les primàries.   Finalment el portaveu del PP a la comissió, Carlos Rojas, ha assegurat que el seu grup estava disposat a allargar un mes més les tasques. Els grups han de decidir ara si encaminen ja les tasques per tancar unes conclusions o intenten forçar noves compareixences.

Summary: El PP i Cs cedeixen a la pressió i obren la porta a la pròrroga d’un mes de la comissió Fernández Díaz


El president del govern espanyol, Mariano Rajoy, i el secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, es reuniran dijous a les 12.30h a la Moncloa per abordar la situació política a Catalunya, després que aquest dimecres s'hagi tramitat la Llei del referèndum al Parlament. Els dos líders polítics ja han mantingut una conversa aquesta tarda, tal i com han confirmat fonts del govern espanyol i del PSOE. Els dos principals partits espanyols volen així traçar una estratègia conjunta per fer front als darrers passos que han impulsat Junts pel Sí i la CUP per convocar el referèndum de l'1 d'octubre. Els líders de PP i PSOE ja van estar en contacte també dilluns, quan Mariano Rajoy va obrir la porta a la proposta de Sánchez de crear una comissió de diàleg per a l'avaluació i modernització de l'estat autonòmic.

Summary: Rajoy i Sánchez es reuniran dijous a la Moncloa per abordar la situació política a Catalunya


Es tracta d'un edifici situat al carrer d'Entença, just per sota de la Travessera de les Corts ACN Barcelona.-L’Ajuntament de Barcelona i l'INCASÒL, han signat la compravenda de l’edifici situat al carrer d’Entença, número 292-298, amb la finalitat de destinar-los al reallotjament de les famílies afectades pel procés de transformació de la Colònia Castells, al districte de les Corts. El preu d’aquesta compra ha estat de 5,94milions d'euros (IVA inclòs). L’immoble consta de 34 habitatges de protecció oficial de règim especial, 35 places d’aparcament i 4 locals comercials. La compra de l’Ajuntament respon al compromís del consistori amb l’Associació d’afectats de la Colònia Castells d’aportar habitatges de protecció oficial per tal de poder reinstal·lar les famílies afectades pel procés de gestió urbanística, tot garantint un tracte homogeni per a totes elles. A partir de l’any 2016, el districte de les Corts va intensificar els contactes amb els afectats per desencallar el procés de transformació de l’àrea, pactant amb els representants veïnals que les famílies residents en aquest àmbit serien reinstal·lades en l’edifici que ara ha comprat l’Ajuntament.   El Districte de Les Corts ha assolit amb aquesta compra el que s'havia pactat amb els veïns afectats en la Comissió Mixta de Seguiment, per al seu reallotjament en el propi barri.    En aquests moments, el desenvolupament de l’actuació de transformació de la Colònia Castells està en ple procés d’expropiació dels edificis del passatge Piera (números 1-27), del carrer Equador (números 38-70), del carrer de Taquígraf Serra (números 21-37) i del carrer d’Entença (números 235-237).

Summary: L'Ajuntament de Barcelona compra a l'INCASÒL 34 habitatges a les Corts per reallotjar els veïns de la Colònia Castells


Viladecans ja ho té tot a punt per començar a rebre els primers banyistes a les seves platges amb importants novetats pel que fa a l'accés amb transport públic i bicicleta. El 'Vilabús', el servei de bus que recorre els 2,7 quilòmetres que separen el municipi del litoral, es posarà en marxa el pròxim 15 de juny, dues setmanes abans del que era habitual, i ampliarà el seu horari. Així, els autobusos tindran un interval de 60 minuts per sentit, des de l’avinguda de Josep Tarradellas, de 10 a 14 i de 16 a 20 hores, i des de la platja, de 10.30 a 14.30 i de 16.30 a 20.30 hores. A més, s’ha creat un nou tram de carril bici, que passa per l’antiga C-31 fins a arribar a l’espai natural facilitant l’accés en bicicleta a la platja del Remolar, la més allunyada de l’aparcament públic i que fins ara finalitzava a la platja de la Pineda. L'aparcament regulat per a 400 cotxes, que un estiu més será gratuït pels veïns de Viladecans i que costarà 5 euros pels foranis, estarà entrarà en funcionament aquest dissabte.  Per altra banda, del 15 de juny fins a l’11 de setembre estarà actiu el servei de salvament a les platges de la Murtra i la Pineda, entre les 10 i les 19 hores. Com l’any passat, s’hi ha instal·lat el mòdul de socorrisme, la guingueta del bar, un mòdul de serveis per a homes i dones i un de serveis adaptats per a persones amb diversitat funcional. A més, s’ha instal·lat una nova dutxa que se suma a les altres cinc que ja estaven a disposició de la ciutadania. A banda del servei de salvament, també la Policia Local tindrà un dispositiu especial que patrullarà amb quads per garantir la seguretat en aquest espai.

Summary: Viladecans amplia l'horari del bus per anar a la platja i crea un nou tram de carril bici fins el Remolar


El Síndic de Greuges de Catalunya ha recomanat a la Secretaria General de l'Esport que impulsi canvis normatius que serveixin per garantir que cap infant sigui exclòs de la pràctica del futbol sempre que sigui en favor del seu interès superior. Rafael Ribó ja va alertar el 2014 sobre els requisits restrictius de la FIFA als infants procedents de fora la Comunitat Europea per federar-se en clubs d'aquest esport. Els canvis normatius que exigeix el Síndic haurien de servir a la Federació i als clubs per contrarestar els requisits imposats per la FIFA des de l'any 2009.  La regulació té l’objectiu, entre d’altres, de protegir els infants de determinades pràctiques mercantils en la transferència i l’adquisició de jugadors de futbol a escala global, però a la pràctica també perjudica infants que no estan implicats en cap cas en aquestes pràctiques. Tot i els progressos assolits des de les recomanacions del Síndic el 2014, com ara en el cas dels infants tutelats per l'Administració o la disminució dels anys requerits de residència al país (de cinc a dos anys), encara hi ha situacions que impedeixen la tramitació de la llicència o alenteixen aquest procediment.  Al voltant d'un centenar d'infants estrangers o nascuts a l'estranger no podran tramitar la llicència federativa per poder practicar el futbol a Catalunya, segons dades de la Federació Catalana de Futbol. Segons el Síndic, aquesta és una greu vulneració del dret dels infants al joc, reconegut per la Convenció de les Nacions Unides i per la Llei catalana de drets i oportunitats de la infància.

Summary: El Síndic reclama que cap infant sigui exclòs de jugar a futbol si n'afavoreix l'interès superior


La multinacional alemanya Continental assegura que s'estan fent "avançaments positius" en la negociació amb possibles compradors de les fàbriques de Rubí, tot i que encara és aviat per fer cap anunci definitiu. Aquesta és la principal novetat de la reunió entre els representats dels treballadors i de l'empresa, que s'han trobat aquest dilluns després de l'anunci de les parts de recuperar el diàleg, amb la paralització tant de l'ERO com de la vaga. L'objectiu era reforçar el diàleg entre les parts per garantir el procés de reindustrialització de les fàbriques de Rubí. Durant la trobada, l'empresa també ha presentat una primera proposta d'indemnitzacions en cas que no es trobin compradors. "El procés necessita més temps per trobar la solució més satisfactòria per als treballadors". Continental ha valorat així la primera reunió amb els treballadors, on assegura que l'oferta de la companyia a la plantilla recull "tots els aspectes plantejats" pel comitè d'empresa i espera que en les pròximes setmanes "hi hagi avenços de les dues parts per poder arribar a un acord". Durant la trobada també s'ha fixat un calendari de reunions entre les parts.

Summary: Continental reconeix "avenços positius" amb possibles compradors de les fàbriques de Rubí


El baròmetre preelectoral que el CIS ha fet públic aquest dijous pronostica una victòria del PP a les eleccions del 26-J amb una forquilla que va d'entre 118 i 121 escons (123 el 20-D), i apunta també el possible 'sorpasso' de Podem al PSOE. La coalició de Pablo Iglesias i Alberto Garzón les seves confluències a Catalunya, el País Valencià i Galícia aconseguirien entre 88 i 92 escons (71 el 20-D), i superarien el PSOE que es quedaria amb entre 78 i 80 escons (90 el 20-D). Amb tot, les dues formacions no en tindrien prou amb els seus vots per fer un acord a dos perquè la part alta de les seves forquilles sumaria 172 escons i la majoria absoluta al Congrés se situa als 176. C's es quedaria amb 38 o 39 escons, una mica per sota dels resultats anteriors (40). A Catalunya la victòria seria per a En Comú Podem, amb 14 o 15 escons (12), per davant d'ERC, que n'obtindria 8 o 9 (9), el PSC, que n'aconseguiria 8 (8), i CDC, que es quedaria amb 6 o 7 diputats (8). C's aconseguiria 5 representants (5) i el PP 4 o 5 (5) (La peça inclou les dades desglossades de les formacions a Catalunya, així com els pronòstics del CIS a les quatre demarcacions catalanes) L'enquesta es va fer a través de 17.488 entrevistes a 1.266 municipis de l'Estat entre el 4 i el 22 de maig. Calcula que el PP aconseguiria el 29,2% dels vots (28,72% el 20-D). Units Podem, amb un 25,6% (24,33%) superaria per primera vegada el PSOE, que es quedaria amb un 21,2% del cens (22,01%). C's continua en quarta posició també en estimació de vot, amb un 14,6% (13,93%). Pel que fa a Units Podem i les seves confluències, la coalició obtindria en solitari entre 58 i 60 escons i el 16,4% dels vots (42 escons i 12,67% el 20-D), mentre que En Comú Podem hi sumaria entre 14 i 15 escons i 4,5% dels vots (12 i el 3,69% el 20-D), Compromís-Podem-EUPV entre 9 i 10 escons i el 3% dels vots (9 i el 2,67% al 20-D), i En Marea 7 diputats més i l'1,7% dels vots (6 i l'1,63% al 20-D).  Pronòstic a Catalunya A Catalunya En Comú Podem s'enduria la victòria amb aquests 14 o 15 escons i el 4,5% dels vots (12 el 20-D). Són 11 escons a Barcelona (9), 1 a Lleida (1), 1 a Girona (1) i 1 o 2 a Tarragona (1). ERC mantindria els 9 escons o en perdria un i es quedaria en 8 amb una estimació de vot del 2,4% (9 i 2,39% el 20-D). Són 5 o 5 a la demarcació de Barcelona (5), 2 a Girona (1), 1 a Lleida (1) i un a Tarragona (1).  El PSC obtindria 8 escons (8 el 20-D), que són 5 per la demarcació de Barcelona (5), 1 per la de Girona (1), 1 per la de Lleida (1) i 1 per la de Tarragona (1). CDC quedaria per sota, amb 6 o 7 diputats i una estimació de vot de l'1,8% (8 diputats i 2,25% el 20-D). Són 3 a Barcelona (4), 2 a Girona (2), 1 a Lleida (1) i cap o un a Tarragona (1).  C's es quedaria amb 5 escons a Catalunya (5 el 20-D). Són 4 per a la demarcació de Barcelona (4) i 1 a Tarragona (1).  El PP es quedaria amb 4 o 5 escons a Catalunya (5 el 20-D). Són 3 o 4 a Barcelona (4) i 1 a Tarragona (1). Per demarcacions: Per demarcacions, a Barcelona guanyaria En Comú Podem amb 11 escons, per davant dels 5 del PSC, els 4 o 5 d'ERC, els 4 de C's i els 3 o 4 del PP.  A Girona empatarien a dos diputats ERC i CDC, mentre que En Comú Podem obtindria un escó i el PSC un altre. A Lleida CDC, ERC, En Comú Podem i C's empatarien a un escó.  A Tarragona guanyaria En Comú Podem amb dos escons. ERC n'obtindria un, el PSC un altre, C's un altre i el PP un altre. CDC n'obtindria entre cap i un.  Pel que fa a la resta de formacions, el PNB es quedaria amb 5 diputats i l'1,2% dels vots (6 i 1,2% el 20-D), i EH Bildu obtindria 3 escons i el 0,9% dels vots (2 i el 0,87% el 20-D). Coalición Canària perdria el seu únic diputat i no entraria al Congrés.

Summary: ACTUALIZACIÓ:El PP guanyaria les eleccions amb 118-121 escons i Units Podem superaria el PSOE obtenint-ne entre 88 i 92


La comarca de la Selva té moltes urbanitzacions repartides per diferents municipis. Són nuclis disseminats -a vegades amb quilòmetres de carrers- que obliguen els ajuntaments a buscar maneres de cohesionar-los i lluitar contra els problemes que s'hi viuen, com la inseguretat, les ocupacions o les mancances en mobilitat. Un dels pobles amb més urbanitzacions és Vidreres, que en té mitja dotzena arreu del seu terme: la Goba, Aiguaviva Parc, Terrafortuna, el Mas Flacià, Puigventós o Santa Seclina (aquesta última, compartida amb Caldes de Malavella). Per apropar el consistori als veïns que hi viuen, l'alcalde i cap de llista de JxCat, Jordi Camps, proposa crear unes oficines d'atenció ciutadana en un local social d'Aiguaviva Parc. Per altra banda, ERC, el PSC i Vidreres per Tothom (VpT) critiquen els retards del govern local a l'hora de recepcionar les urbanitzacions de forma definitiva.  Els municipis de la Selva tenen moltes urbanitzacions arreu del territori. Això comporta que els ajuntaments hagin de coordinar els seus nuclis urbans amb altres àrees disseminades que, en alguns casos, poden ocupar més extensió de terreny que el mateix nucli. En el cas de la Selva, des del mes de desembre s'ha registrat "una onada de robatoris" en diferents cases de les urbanitzacions, ha explicat el president del Consell Comarcal, Salvador Balliu. El president ha explicat que les urbanitzacions són especialment "atractives" pels delinqüents perquè "moltes vegades tenen dues o tres entrades i algunes també estan situades al costat del bosc". Això fa que qualsevol persona pugui entrar o sortir amb més facilitat sense que ningú l'identifiqui. Balliu també ha denunciat que hi ha moltes cases que pateixen ocupacions il·legals. Sobre aquest assumpte, el president del Consell Comarcal s'ha mostrat preocupat ja que ha assegurat que "aquestes ocupacions serveixen per fer el cultiu de marihuana". De fet, la setmana passada la Guàrdia Civil va realitzar un important operatiu antidroga a Figueres, Maçanet de la Selva i Vidreres. En aquest últim municipi, la Benemèrita va registrar diferents cases, entre elles un xalet de la urbanització d'Aiguaviva Parc on es cultivava marihuana i posteriorment es distribuïa. Balliu ha lamentat que les detencions de la setmana passada no hagin servit de res, perquè "entren per una porta i surten per l'altra". Per això, el Consell Comarcal ha engegat una campanya per demanar "un enduriment de les penes" per a entrades a domicili i robatoris. "a Alemanya són deu anys de presó i tenen menys robatoris" que a Catalunya; per això, Balliu aposta per "copiar d'aquells que ho fan bé". Mentre no arriba l'ampliació de les penes de presó, el Consell Comarcal ha optat per incrementar la seguretat a les urbanitzacions i nuclis disseminats. Un dels projectes que ha tirat endavant és la licitació de càmeres de seguretat per a tretze municipis. Les càmeres també tindran un detector de matrícules que facilitaran l'elaboració d'un registre amb tots els cotxes que han entrat i sortit de cada urbanització. La cohesió per lluitar contra la inseguretat En paral·lel, els ajuntaments volen treballar per lluitar contra la inseguretat que es genera en aquestes urbanitzacions. Vidreres és un dels municipis que té més urbanitzacions de la comarca. En té sis: la Goba, Aiguaviva Parc, Terrafortuna, el Mas Flacià, Puigventós o Santa Seclina. En aquest cas, les diferents formacions polítiques busquen eines per poder cohesionar les àrees disseminades amb el nucli principal. L'alcalde de Vidreres i candidat de JxCat, Jordi Camps, ha proposat desplaçar unes oficines d'atenció al ciutadà fins a l'urbanització d'Aiguaviva Parc, la que es troba més lluny del nucli. Camps ha detallat que allà hi ha un local social que volen "potenciar" organitzant-hi més activitats i, a més, estan buscant "un espai perquè hi hagi unes oficines". D'aquesta manera, el candidat de Junts per Vidreres vol convertir aquest local en "un espai de cohesió". Per la seva banda, el PSC també ha pensat algunes propostes centrades en aquest local. El seu candidat, Francisco Jesús Becerra, ha proposat elaborar "un pla d'usos" del local social i també mirar "altres edificis i construccions" de les altres urbanitzacions i omplir-les d'activitats per a la ciutadania. A més, el PSC també planteja desplaçar una part del cos de la Policia Local en un edifici d'alguna urbanització per "generar més sensació de seguretat". Per tal de millorar la mobilitat, des d'ERC han pensat construir "una via verda" que uneixi el poble amb la Goba. Anna Clapés ho ha definit com "un passeig per a bicis i vianants" per tal que estiguin més a prop del nucli urbà. La idea seria començar per la Goba, ja que és la més propera al centre. Desencallar la C-63, un dels grans reptes La majoria de les urbanitzacions de Vidreres estan connectades a la C-63, la carretera que arriba fins a Lloret de Mar. L'alta afluència de cotxes per aquesta carretera la converteix en una de les més perilloses de la Selva. De fet, l'Associació de Familiars i Víctimes de la C-63 ha demanat que l'Ajuntament pressioni la Generalitat per tal que desencalli la reforma de la carretera. El Departament de Territori i Sostenibilitat ha redactat un projecte per "construir tres rotondes" als accessos de les urbanitzacions, ha explicat l'alcalde. Camps ha afirmat que "fa un any i mig" que van començar a "traslladar al Govern les necessitats per millorar la carretera". De tota manera, l'alcalde ha confirmat que no va ser fins aquest estiu, després dels accidents mortals que hi va haver, que "es van posar les piles". La presidenta de l'Associació, Jèssica Borrego, ha demanat al govern local que pressioni la Generalitat perquè impulsi "mesures urgents" a la carretera. Borrego ha apuntat que els agradaria que instal·lessin "un radar de tram" que vagi des de la sortida del nucli de Vidreres fins a la urbanització d'Aiguaviva Parc o millores en la il·luminació. Des d'ERC, Anna Calpés demana que el govern català també millori els accessos al polígon industrial que hi ha a l'entrada del poble. A més, el PSC ha recordat que tot i que la carretera no sigui competència municipal, si que ho són els accessos que es poden fer paral·lels a la carretera i eliminant alguns dels girs a l'esquerra que hi ha, que són els més perillosos.

Summary: Les urbanitzacions de Vidreres, exponent de les mancances i problemàtiques als disseminats de la comarca de la Selva


Les obres de remodelació del vestíbul de Sants Estació de la línia 5 del metro han començat durant aquest mes. L'actuació inclou substituir paviments, sostres, revestiments de parets, il·luminació, senyalització informativa i mobiliari, així de la barrera tarifaria, que passarà a ser de portes lliscants. Les obres s'aprofitaran també per tractar patologies existents en l'estructura i es renovarà el sistema de recollida d'aigües. A nivell intern, també es remodelaran la cabina del cap d'estació i els lavabos i es reubicarà la cambra dels equips de telefonia mòbil. Esta previst que les obres, que tenen un pressupost d'1,1 MEUR, durin mig any.  L'actuació també comportarà millores en l'accessibilitat, ja que s'implantaran al paviment del vestíbul  els encaminaments per facilitar l'orientació de les persones cegues. A més, la Generalitat té en licitació la redacció del projecte d'un recorregut accessible entre l'estació de la línia 5 i l'estació ferroviària d'Adif.  Les obres es faran majoritàriament durant les nits, per tal de no afectar les 22.000 entrades de mitjana que registra diàriament aquesta estació.  Durant el 2020 Transports Metropolitans de Barcelona (TMB) preveu iniciar una actuació semblant al vestíbul principal de l'estació de Sagrada Família.

Summary: Comencen les obres de remodelació del vestíbul de Sants Estació de la línia 5 del metro


La trobada anual del Cercle d'Economia de Sitges comptarà enguany amb la presència de la plana política catalana i espanyola. Entre els convidats a les jornades, que se celebraran entre el 26 i el 28 de maig, hi seran presents el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, el vicepresident i conseller d'Economia i Hisenda, Oriol Junqueras, el president del govern espanyol en funcions, Mariano Rajoy, el ministre d'Afers Exteriors en funcions, José Manuel García-Margallo, el ministre d'Economia, Luis de Guindos, el secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, el president de Ciutadans, Albert Rivera, i les novetats d'aquest any seran la presència de l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, i el líder de Podem, Pablo Iglesias. Puigdemont farà la sessió inaugural de les jornades que se celebraran sota el títol 'Política, Empresa i Societat davant dels reptes del segle XXI'. Pablo Iglesias participarà en el cicle 'Diàlegs polítics' a les 19h del dijous 26 i, per la seva banda, Ada Colau pronunciarà una conferència sobre 'La reinvenció de la ciutat: actor econòmic global i escenari de cohesió i creació d'oportunitats' a les 20h del mateix dijous 26 de maig. Mariano Rajoy clausurarà les jornades el dissabte 28 de maig, juntament amb el president del Cercle d'Economia, Antón Costas.

Summary: La plana major de la política catalana i espanyola participaran a la trobada anual del Cercle d'Economia


L'Audiència Nacional té sobre la taula una querella criminal contra diversos exministres, antics càrrecs públics i empresaris que van impulsar el projecte Castor pels suposats delictes de prevaricació, frau a l'administració pública i malversació de cabals públics. Presentada el passat dijous per la Xarxa de l'Observatori del Deute en la Globalització (ODG), que exerceix l'acusació popular, aquesta nova acció judicial posa el focus de l'exigència de responsabilitats sobre el negoci i el deute generats pel fracassat magatzem de gas submarí –que pot superar els 3.300 milions d'euros-. Concretament, l'acció es dirigeix contra els exministres d'Indústria socialistes Joan Clos i Miguel Sebastián, així com el del PP, José Manuel Soria; l'exsecretari general d'Indústria, Ignasi Nieto; l'exministra de Foment del PSOE i exvicepresidenta del Banc Europeu d'Inversions (BEI), Magdalena Álvarez; l'exministra socialista d'Agricultura i Medi Ambient, Elena Espinosa; l'exconseller d'Urbanisme valencià, Juan Cotino; el president d'Escal UGS, Recaredo del Potro; i el d'ACS, Florentino Pérez. La querella, precisament, responsabilitza el màxim dirigent d'ACS d'haver ordit, entre els anys 2007 i 2008, "un pla delictiu dirigit a obtenir, mitjançant el desenvolupament del projecte Castor, un altíssim benefici empresarial il·lícit derivat de la construcció de la infraestructura, la seva explotació i la materialització del seu finançament sense risc per a l'empresa". Aquesta tesi principal abona la idea que el magatzem de gas submarí es va concebre, essencialment, com un negoci especulatiu centrat en la seva construcció i blindat administrativament.  Els querellants recorden que, des del punt de vista energètic, el Castor va passar de ser estratègic a innecessari a ulls dels responsables de la planificació gasista estatal –la Comissió Nacional de l'Energia-, que l'any 2012 ja reclamaven mesures per garantir l'estabilitat econòmica del sistema davant models retributius que oferien "incentius als promotor per construir aquests instal·lacions quan la retribució es prou atractiva encara que no siguin necessàries per error de la planificació". Considera que, per fer realitat aquest pla, l'empresari necessitava la "concertació dels principals responsables de les polítiques energètiques i d'infraestructures del govern espanyol" des del moment esmentat i fins l'actualitat.  En aquest sentit, els ministres i càrrecs querellats no només haurien estat coneixedors d'aquests objectius, sinó que van "facilitar tots i cadascun dels actes administratius necessaris per a l'èxit de l'operació". Decisions "criminals" dels poders públics, "adoptades al marge de la llei, arbitràries i injustes, amb risc a la seguretat i la salut pública i contràries a l'interès general". Entre els principals aspectes, l'ODG recorda el decret de concessió aprovat pel govern espanyol del PSOE l'any 2008, en el qual es preveia, per primer cop en una infraestructura d'aquest tipus, indemnitzar l'empresa concessionària malgrat que arribés a actuar de forma dolosa o negligent. Una norma que es va gestar durant el mandat al ministeri d'Indústria de Joan Clos i que va aprovar el seu successor Miguel Sebastián. La querella apunta també que el secretari general d'Indústria amb Clos com a ministre, Ignasi Nieto, va ser soci en una empresa amb el president d'Escal UGS, Recaredo del Potro.  També assenyalen l'aprovació de l'avaluació d'impacte ambiental, amb Elena Espinosa com  ministra d'Agricultura i Medi Ambient, que va ser aprovada sense exigir a l'empresa un estudi de risc sísmic –tal i com havien reclamat institucions científiques-. Retreuen al Ministeri també que no sotmetés a avaluació d'impacte ambiental el gasoducte de connexió de la planta terrestre amb la xarxa general, una obra que ha acabat sent anul·lada, per aquest motiu, per la mateixa Audiència Nacional. Totes dues resolucions, asseguren, pretenien evitar sotmetre l'activitat d'Escal UGS als "controls necessaris" perquè l'empresa pogués posar en marxa l'activitat i "garantir el beneficis econòmics previstos, eludint el control de l'administració". En aquest àmbit, acusen a l'exconseller de Medi Ambient valencià, Juan Cotino, d'emetre l'autorització ambiental de la planta terrestre sense respondre les al·legacions d'ajuntaments i la Generalitat de Catalunya. La querella recorda també la decisió del Ministeri de Foment, el març de 2008, de corregir –poc després de la seva publicació- els límits marítims perquè la superfície de la concessió del projecte Castor passés a dependre íntegrament de la Generalitat Valenciana, fet que dificultava la intervenció de l'administració catalana, crítica amb el projecte. Més cost, major benefici D'acord amb documents del mateix govern espanyol, els beneficis d'ACS per la construcció del projecte Castor van arribar pràcticament als 203 milions d'euros, un 17,2% del total del contracte clau en mà  -1.179 milions-, tot i que la inversió total va acabar ascendint a 1.461 milions. Per a l'ODG, els treballs de construcció van estar "plagats d'irregularitats", que es van traduir en un increment de costos i l'adjudicació de la major part dels treballs a ACS o a empreses del seu grup. És a dir, el contractista s'acabava subcontractant ell mateix i disparant beneficis a mesura que l'import creixia. La querella reclama, de fet, que s'esbrinin "exactament" les quantitats de "negoci il·lícit per part del grup empresarial amb la concertació de la resta de querellats", amb els beneficis generats en la fase constructiva, on es va multiplicar el cost del projecte davant la "manca de control" per part de les autoritats estatals, fet que revelaria un  "acord delictiu". El grup empresarial de Florentino Pérez, que va acabar sent soci majoritari i constructor, va guanyar el concurs públic de l'obra sense que existís concurrència ni competidors i, fins i tot, essent vicepresidenta del BEI l'exministra Magdalena Álvarez, va rebre una emissió de bons amb l'empara i participació de la institució financer europea per valor de 1.440 milions d'euros, que li van permetre millorar substancialment les condicions de finançament que fins llavors tenia amb un crèdit sindicat amb dinou bancs estatals i europeus. Uns recursos "clau" en la materialització del projecte. Després del fracàs de les proves d'injecció el setembre de 2013, que van acabar provocant més d'un miler de terratrèmols durant les setmanes i mesos següents, Escal UGS va acabar renunciar a la concessió el juliol de 2014. Aquest va ser el preludi del real decret d'octubre de 2014, amb el qual el govern espanyol acceptava aquesta renúncia i compensava l'exconcessionària amb 1.350 milions d'euros. Al respecte, la querella recorda en el moment de pronunciar-se sobre la lesivitat d'aquesta compensació, si bé el Tribunal Suprem no va considerar nul l'article de la concessió concret, matisava que el seu pagament depenia de les causes d'extinció de la concessió: així, la conducta dolosa o negligent podia afectar o anul·lar aquest dret. En aquest context, l'ODG que creu que els querellats van voler "blindar" l'enriquiment il·lícit d'ACS i recorden que l'exministre d'Indústria, José Manuel Soria, havia ampliat de cinc a 25 anys el període per renunciar a la concessió. Enagás recapta per pagar el Castor Més encara, la querella considera obertament el reial decret de Soria i el govern del PP com una acció per "afavorir de forma injusta, arbitrària i il·legal Escal UGS" i ACS. Argumenta que la hibernació ordenada pel govern espanyol manté la utilitat pública del projecte i va permetre  imputar els seus costos al sistema gasista. Així, recorda, el govern espanyol, a través d'Enagás, com a gestor tècnic del sistema, va voler traslladar el cost del Castor a la factura del gas dels consumidors amb una operació financera amb una devolució en 30 anys i a un interès del 4,3%, que disparava el cost de la mesura fins els 2.420 milions. També veu malversació en l'acció d'utilitzar Enagás per recaptar, a través dels peatges de la tarifa, els costos de mantenir el Castor, apartant-se de la seva tasca de recaptar recursos per cobrir finalitats públiques. El pagament d'aquesta operació de crèdit i del manteniment, però, han quedat ara anul·lats per la recent sentència del Tribunal Constitucional, que no va veure motius extraordinaris i d'urgent necessitat per part del govern espanyol a l'hora d'imposar el pagament de la indemnització per decret.  L'ODG, en aquest context, va més enllà i qüestiona també l'actuació de Soria de compensar l'empresa exconcessionària i els bonistes sense la necessitat d'assumir els riscos inherents a aquest tipus de negocis pel "tracte de favor de les institucions". Així, recorda que en el prospecte editat per captar inversors arran l'emissió de bons del BEI, l'empresa reconeixia que el govern espanyol podia rebutjar la renúncia a la concessió i que, per fer-la efectiva, era necessari que les instal·lacions estiguessin operatives, situació que mai es va arribar a produir. Si la concessionària vulnerava les s ves obligacions essencials, el govern espanyol podia revertir les instal·lacions sense dret de compensació, un dret que, en qualsevol cas, podia variar segons la causa i que podia no arribar a cobrir les obligacions amb els accionistes. En canvi, Soria, "actuant d'esquena a l'interès públic i exclusivament al servei de la defensa de l'operació d'ACS", va acabar propiciant el pagament abans del 30 de novembre de 2014, data que el BEI va posar com a límit per recuperar la inversió si les instal·lacions no es posaven en marxa. Procés paral·lel a l'obert a Vinaròs L'acció judicial de l'ODG contra els impulsors polítics i empresarials del projecte Castor s'adreça a l'Audiència Nacional perquè entén que es tracta de la instància competent en casos de defraudació que puguin produir greus repercussions en la seguretat del tràfic mercantil, la economia nacional o perjudici patrimonial general. En paral·lel, el jutjat número 4 de Vinaròs manté oberta com a causa complexa la investigació pels terratrèmols que van causar les injeccions de gas al magatzem submarí i en la qual es troben com a investigats per suposats delictes contra el medi ambient i prevaricació ambiental una vintena de persones, entre alts càrrecs i funcionaris dels ministeris d'Indústria i Agricultura, així com els directius de l'empresa Escal UGS -entre els quals, el querellat del Potro-. El passat 17 de juny, l'ODG va organitzar un judici popular a Barcelona en el qual va condemnar simbòlicament els responsables del projecte Castor.

Summary: Querella criminal a l'Audiència Nacional contra els exministres i empresaris que van impulsar el projecte Castor


La nit del 4 de maig, Tarragona farà un recompte de les persones sense sostre. L'acció ha de servir per veure "què necessiten aquestes persones segons els perfils i quins recursos es poden destinar per afavorir-ne la inclusió", segons ha explicat la consellera de Serveis a la Persona de l'Ajuntament de Tarragona, Ana Santos. Per poder-ho fer, el consistori ha fet una crida a la participació ciutadana. Fan falta entre 150 i 200 voluntaris. La ciutat es dividirà en diverses zones i s'organitzaran petits grups que recorreran els carrers després d'haver rebut una formació per part de tècnics experts. La iniciativa la impulsa l'Ajuntament amb la col·laboració de la Guàrdia Urbana, Protecció Civil, l'IMSS i el Pla Local d'Inclusió social i s'ha coordinat amb diverses entitats. L'acció s'emmarca en la campanya 'The European End Street Homelessness.

Summary: Tarragona farà un recompte de persones sense sostre la nit del 4 de maig


El president de Cs, Albert Rivera, ha visitat Ceuta i ha acusat el govern espanyol d'haver produït un "efecte crida" per als immigrants que volen arribar a Espanya des de l'Àfrica quan va acollir l'Aquarius. "El gest polític amb poca responsabilitat aconsegueix un efecte crida", ha manifestat. Rivera ha apuntat cap a Sánchez, l'ha acusat de mirar cap a una altra banda i de no trepitjar el terreny. En canvi, ha evitat situar-se al costat de Casado, que diumenge va fer una piulada polèmica on enduria el discurs del PP sobre la immigració. Casado va assegurar que "no era possible que hi hagi papers per a tots" i que l'estat del benestar no podia "absorbir els milions d'africans que volen venir a Europa". "No valoraré el que diguin la resta, no vull buscar polèmiques sinó solucions", ha manifestat. Rivera també ha reclamat més mitjans humans i tecnològics per als policies que es tracten de controlar l'entrada d'immigrants a la tanca de Ceuta i Melilla.  Rivera ha visitat Ceuta per, segons ha manifestat, mostrar el seu suport als agents que treballen en tasques relacionades amb immigració. En aquest punt, la setmana passada es va viure un assalt violent a la tanca d'un miler de persones i 602 van aconseguir saltar a l'altra banda i, per tant, trepitjar sòl europeu.  El líder de Cs ha assegurat que la Moncloa ha estat "irresponsable" i ha volgut fer "màrqueting" amb l'acollida del vaixell 'Aquarius' i que això ha generat un "efecte crida". Creu que la immigració és el "problema" més important que té aquest estiu l'Estat i acusa el president espanyol, Pedro Sánchez, de "no treballar el terreny". "Trobo a faltar Sánchez que aquí no hi és ni se l'espera", ha criticat.  Rivera afirma que Espanya necessita de persones que vinguin "de manera regulada i amb permís" a treballar però ha afirmat que cal posar fi a la "immigració irregular" i fer-ho reclamant també més implicació a la Unió Europea.  Convocada la Comissió d'Assumptes Migratoris Per la seva banda, el govern espanyol ha convocat per a aquest dijous la Comissió d'Assumptes Migratoris, amb la vicepresidenta Carmen Calvo al capdavant. Està integrada pels ministeris de Treball, Migracions i Seguretat Social; Assumptes Exteriors,i Unió Europea i Cooperació i Foment i Igualtat.

Summary: Rivera acusa el govern de Sánchez de produir un "efecte crida" per haver acollit l'Aquarius


Les vendes de gran consum han mantingut la tendència alcista de les últimes setmanes i han registrat un augment del 17% entre el 30 de març i el 5 d'abril, segons la companyia de mesura i anàlisi de dades Nielsen. L'increment de les vendes ha estat impulsat pels productes de rebosteria, amb un augment del 62%; la cervesa, amb un 45%, i els 'snacks', amb un 44%. Els productes destinats a prevenir i cuidar la salut han crescut un 90% i els destinats a la neteja de la llar, un 30%. En la tercera setmana de confinament, s'ha detectat també un increment d'un 22% del producte fresc en comparació amb el creixement del 15% dels productes envasats. Al març, el mercat de gran consum va generar 1.100 milions d'euros addicionals al mercat.  Així mateix, s'ha tornat a registrar un "rècord" en el creixement del canal 'online' fins a arribar al 80%, superior al 73% registrat la setmana anterior. El percentatge de llars que s'han incorporat a la compra per internet s'ha duplicat durant el confinament, fins a arribar al 4%.  La tendència registrada a l'Estat es contraposa amb l'observada a Itàlia. En el mateix període, les vendes del país transalpí van créixer un 13%, confirmant una moderació de les compres i un alentiment de les vendes.

Summary: Les vendes de gran consum mantenen la tendència a l'alça amb un augment del 17%, impulsades per la rebosteria


El president de la Generalitat, Quim Torra, té previst anunciar els noms del seus consellers aquest migdia, segons han confirmat fonts del Govern. A l'espera de confirmar-se els noms que han anat sonat fins ara, entre les incògnites hi ha confirmar qui serà el nou titular d'Exteriors. Torra anunciarà el seu executiu i signarà el decret de nomenament. El president de la Generalitat té previst probablement dilluns visitar els polítics empresonats i hores d'ara no se sap si nomenarà consellers que són a la presó a l'estranger.

Summary: Quim Torra anunciarà el seu govern aquest migdia


Els fets han succeït al barri de Can Puiggener de la capital vallesana i la policia manté oberta la investigació per detenir els responsables dels fets ACN Barcelona.-Un home de 25 anys i un altre de 23 han resultat ferits greu i lleu, respectivament, arran d'un tiroteig que s'ha produït aquest dissabte a la nit al carrer Cartago, al barri de Puiggener de Sabadell. Segons han informat a l'ACN fonts del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), els ferits han estat traslladats a l'hospital de la Vall d'Hebron de Barcelona, tot i que altres fonts apunten que un dels ferits es troba a l'Hospital Parc Taulí de Sabadell, molt a prop del lloc de l'incident. A les 22.42h es va rebre l'avís que hi havia dues persones esteses a terra al carrer Cartago, al barri de Can Puiggener, després de sentir-se diverses detonacions, presumiblement per arma de foc. Fins allà s'han desplaçat efectius dels Mossos i el SEM. Fonts policial apunten que segueix oberta la investigació per esclarir les causes del tiroteig i els seus responsables i no es descarten detencions en les pròximes hores. Entre les hipòtesis sobre el que va desembocar en el tiroteig hi ha el d'una disputa de trànsit. Tot i així, no es descarta cap altra hipòtesi i, per tant, la investigació segueix oberta, especialment per identificar i localitzar l'autor o autors dels trets que immediatament es van donar a la fuga.  (en l'actualització es fa constar una de les línies d'investigació dels fets)

Summary: ACTUALIZACIÓ:Ferits per arma de foc dos joves de 25 i 23 anys en un tiroteig a Sabadell


El Parlament Europeu ha aprovat aquest dimecres un projecte de llei que estableix nous límits per a les emissions dels principals contaminants de l’aire pel 2030. Els parlamentaris confien que la mesura ajudarà a reduir a la meitat els problemes de salut derivats de la contaminació, que causen uns 400.000 morts prematurs a la Unió Europea cada any. Però pels Verds, l’acord és una oportunitat “perduda”. L’eurodiputat d’ICV, Ernest Urtasun, ha remarcat que el text legislatiu final “és molt més feble que la proposta inicial de la Comissió” i la “flexibilitat” permesa fomentarà que alguns estats “ajustin els seus registres i recomptes si surten pitjor del que havien calculat”.  La nova legislació, que ha rebut el suport de 499 eurodiputats, el vot contrari de 177 i l’abstenció de 28, inclou límits estatals per reduir les emissions de diòxid de sofre, que sorgeixen principalment en la producció d’energia i en el transport que no és per carretera; òxids de nitrogen, relacionats amb el transport; compostos orgànics volàtils no metans, emesos principalment per la calefacció i el transport; amoníac, que sorgeix de les tasques de l’agricultura; i finalment, micropartícules, que provenen sobretot de les calefaccions, la indústria i el transport.  “La contaminació de l’aire és la primera causa mediambiental de mort a la Unió Europea”, ha assegurat la ponent del projecte de llei, la britànica conservadora Julie Girling. “El context polític ha canviat dramàticament en els últims anys, i la qualitat de l’aire s’ha ciutat al centre de l’agenda en combinació amb l’escàndol Volkswagen i la qüestió de les emissions dels vehicles”, ha dit. Segons ella, l’aprovació de la normativa per part del Parlament Europeu també reconeix que fins ara els polítics s’havien concentrat molt en el diòxid de carboni “deixant de banda la qualitat de l’aire”.  “Crec fermament que aquesta votació és un pas en la bona direcció. Potser no és la solució perfecta, però ajudarà a fer millores importants en la salut dels nostres ciutadans”, ha assegurat Girling. Per Ernest Urtasun, però, la normativa aprovada està “molt per sota” dels límits que eren desitjables a l’inici de les negociacions. “Les flexibilitats incloses a la norma permetran als estats membres ajustar els seus registres i recomptes nacionals d’emissions si surten pitjor del que havien calculat quan van dissenyar les seves polítiques contra la contaminació”, ha alertat Urtasun.

Summary: L’Eurocambra aprova nous límits estatals pels contaminants de l’aire


La Policia Local de l'Ametlla de Mar ha identificat vuit persones aquesta dissabte a la matinada per ruixar amb esprai el llaç groc metàl·lic situat a la rotonda de l'entrada del municipi. En declaracions a l'ACN, l'alcalde, Jordi Gaseni, ha confirmat que entre els membres d'aquest grup hi ha el periodista Arcadi Espada, un dels fundadors de la plataforma Ciutadans de Catalunya, promotora de Cs. Segons el batlle, la policia ha denunciat administrativament el grup, format per quatre vehicles, dos dels quals han fugit. "No permetrem que hi hagi aquest tipus de vandalisme de cara als nostres símbols i mobiliari urbà. Estem indignats", ha condemnat Gaseni. Des del consistori asseguren que estudiaran quines mesures emprendre i si se sumen a la denúncia administrativa per evitar que aquests fets tornin a succeir. Segons ha detallat el batlle, els Mossos d'Esquadra han avisat la Policia Local de l'Ametlla de Mar en veure que quatre vehicles estacionaven a la rotonda d'entrada del municipi i començaven a "embrutar" aquest espai. L'alcalde ha confirmat que els integrants d'aquest grup de denunciats s'han mostrat "burlescs" amb els agents policials i els han gravat mentre es duien a terme les identificacions. Entre els membres identificats i denunciats no consta cap veí del municipi, però destaca la presència del periodista i un dels fundadors de Ciutadans de Catalunya, Arcadi Espada, segons ha confirmat el batlle Jordi Gaseni. "A l'Ametlla de Mar no permetrem que hi hagi aquest tipus de vandalisme de cara als nostres símbols i mobiliari urbà; estem indignats. Aquests fets no poden ocórrer, han de respectar la simbologia que un poble ha escollit democràticament", ha condemnat l'alcalde. Amb tot, ha afirmat que des de la "serenitat" i "la pau social que necessiten els municipis" s'han de buscar "fórmules" perquè aquests fets no tornin a passar. Per tot plegat, Gaseni ha assegurat que estudiaran si reforcen la denúncia administrativa, ja en curs, atès que no és la primera vegada que no es respecten els espais públics a la localitat.

Summary: La Policia Local identifica i denuncia vuit persones a l'Ametlla de Mar per malmetre un llaç groc


Irene Montero ha demanat aquest dijous “redoblar esforços” contra la violència masclista, que ha considerat “el símbol més brutal de la desigualtat” que existeix a la societat espanyola. En el marc de la presentació dels resultats de la Macroenquesta de Violència Contra la Dona del 2019, la sisena que es fa des del 1999, la ministra d'Igualtat ha considerat “inassumible com a país” saber que la majoria de víctimes “no denuncien”, i ha criticat la “victimització” de les institucions, “que no acaben de creure les víctimes”, i la d'una part de la societat “que no acaba d'acceptar el que és la violència contra les dones”. Montero ha xifrat en 11,5 milions el nombre de dones que ha sofert alguna forma d'aquest tipus d'agressió. “La xifra és demolidora”, ha assegurat la ministra, que ha afegit que “una de cada dues dones ha sofert alguna forma de violència masclista”. Segons ha explicat la ministra, la violència masclista no és “episòdica” sinó “estructural”. Es tracta d'una violència “reiterada, produïda principalment per homes pròxims a les dones”. Montero ha afegit que la macroenquesta del 2019 confirma que les violències sexuals, inclosa la violació, són actes de la vida quotidiana de les dones “comesos per homes propers i en llocs de l'entorn”. Pel que fa a les xifres, a banda de posar de manifest que el 57,3% de les dones residents a Espanya de 16 o més anys han sofert violència masclista al llarg de les seves vides, la macroenquesta també indica que una de cada cinc, el 19,8%, n'han patit els últims 12 mesos. Són 4.048.273 dones a partir de 16 anys. Les dones joves l'experimenten en més mesura: el 71,2% de les que tenen entre 16 i 24 anys i el 68,3% de les de 25 a 34 n'han sofert en algun moment de les seves vides, davant del 42,1% de les que tenen 65 anys o més.

Summary: Montero demana “redoblar esforços” contra la violència masclista, “el símbol més brutal de la desigualtat” a Espanya


Una menor de dotze anys ha estat hospitalitzada aquest diumenge per inhalació de fum després que cremés la campana extractora de la cuina d’un pis de Tarragona, al carrer Pare Iglesias. Dues persones més han estat ateses pels Serveis d’Emergències, també per inhalació de fum. Els Bombers han rebut l’avís a les 11.47 hores i quan han arribat al lloc dels fets, el foc –que ha cremat la campana extractora, els mobles i la instal·lació elèctrica- ja havia estat apagat. Els Bombers han revisat l’habitatge i l’han ventilat.

Summary: Una menor hospitalitzada i dues persones ateses per inhalació de fum a Tarragona


La majoria dels socis de l'ANC aposta per convocar concentracions davant dels ajuntaments a les 19 hores quan es faci pública la probable inhabilitació en ferm del president de la Generalitat, Quim Torra. Més d'un 94% dels enquestats està en desacord amb el fet que les institucions acatin la inhabilitació de Torra. Pel que fa al contingut polític de les mobilitzacions, un 75,53% creu que s'ha d'exigir una "resposta política contundent" per part de les administracions. Es tracta dels resultats de la consulta interna que ha fet públics l'ANC poc abans de la sentència del Tribunal Suprem sobre Torra que es preveu de manera imminent. El Suprem ha de decidir si avala el TSJC i fa ferma la inhabilitació del president de la Generalitat.

Summary: L'ANC convocarà la ciutadania a les 19 h davant dels ajuntaments quan es faci pública la inhabilitació de Torra


Desbordem en Comú, un dels corrents interns de Catalunya en Comú, ha emès aquest dilluns un comunicat que insta d'En Comú Podem a no "fer de crossa" del PSOE en considerar que això "desdibuixa" l'espai com a projecte emancipador i han avisat que aspirar a ser part d'un bloc progressista amb els socialistes enlloc de ser un element d'impugnació, "no activa el vot d'esquerres". També reclamen més "valentia" i no presentar-se a les eleccions espanyoles com una coalició sinó com una confluència. Després d'apostar per fer política rupturista, des de Desbordem han insistit en fer una reflexió per esdevenir un projecte "útil" i "necessari" davant del proper cicle electoral.  En aquest, han lamentat que l'espai hagi entrat en una dinàmica que "cal analitzar" i recorden la "llarga història d'enfrontaments interns" a Catalunya en Comú des de la seva fundació. En aquest sentit, han recordat que recentment Elisenda Alamany ha abandonat el grup parlamentari de CatECP i han assegurat que "part de l'espai està debatent la seva continuïtat". Pel que fa a les eleccions municipals i els acords que estan arribant diverses candidatures han criticat la "deriva homogeneïtzadora" entre opcions afins a l'espai i han demanat polítiques i maneres de fer "radicalment democràtiques, generositat amb l'espai i valentia per trencar la sociovergència".

Summary: Un sector dels Comuns insta En Comú Podem a "no fer de crossa" del PSOE


“Hi ha una voluntat clara de reprimir” ACN Madrid.-La diputada d’ERC Ester Capella ha criticat aquest dilluns a les portes del Tribunal Suprem la “violència judicial” sobre els líders independentistes acusats de rebel·lió i sedició pel procés. “Hi ha una voluntat clara de reprimir, i per tant la violència que s’exerceix per part de l’Estat és aquesta violència judicial que assenyala directament els càrrecs institucionals del govern de Catalunya i membres del Parlament amb voluntat clara de violentar les nostres institucions, els nostres drets i les nostres llibertats públiques”. Ha fet aquestes manifestacions durant la compareixença davant del jutge Llarena de l’exvicepresident Oriol Junqueras, el diputat de JxCat Jordi Sànchez i l’expresident d’Òmnium, Jordi Cuixart. “Nosaltres vindrem les vegades que faci falta per reclamar que siguin alliberats”, ha dit abans de denunciar que aquest “és un procediment polític, no estrictament judicial”.

Summary: Capella (ERC) critica la “violència judicial” a les portes del Suprem


La secretària general d'ERC, Marta Rovira, ha reaccionat a la marxa de Joan Carles preguntant-se "com deu estar el pati" perquè el rei emèrit hagi decidit marxar, "ell,  que era inviolable per mandat constitucional i no responsable pels seus actes". A més, Rovira, que està exiliada a Suïssa des del 2017, assegura que "ell segur que tindria un judici just i amb totes les garanties". No ha sigut l'únic membre del partit que ha comentat la decisió de l'anterior monarca. Joan Tardà, exportaveu d'ERC al Congrés, ha aprofitat per reclamar un referèndum sobre la monarquia. "Al cap de 43 anys el cap de la dinastia lladre marxa, el fill es queda (encara), però amb la il·legitimitat heretada d’un frau que exigirà un referèndum", ha dit.

Summary: Marta Rovira, sobre la marxa de Joan Carles I: "Com deu estar el pati si decideix marxar ell, que era inviolable"


La Junta Electoral de zona de Tarragona dona dotze hores a l’Ajuntament del Catllar (Tarragonès) perquè retiri de la façana del consistori una pancarta que inclou la frase ‘Llibertat preses i presos polítics’ i un llaç groc imprès. Segons han explicat fonts de la Junta a l’ACN, la resolució es deriva d’una denúncia ciutadana amb motiu de les eleccions del 28 d’abril. El compte enrere de les dotze hores començarà quan el consistori rebi la notificació, un fet que fins a la una de la tarda no s’havia produït, segons fonts municipals. L’alcalde del municipi és Joan Morlà, de la formació independent Units pel Catllar (Unicat) i designat cap de llista d'ERC a les municipals del 26 de maig.  D’altra banda, la Junta Electoral de zona del Vendrell ha rebut una queixa per la presència d’un llaç groc a la façana de l’Ajuntament de Creixell (Tarragonès). L’òrgan ha demanat a la Policia Local que confirmi l’existència d’aquest element abans de prendre una decisió al respecte. L’alcalde de Creixell és Jordi Llopart, del PDeCAT. De moment, les Juntes Electorals de Reus, Valls i Tortosa no han dictat cap resolució similar, segons han confirmat fonts d’aquests òrgans a l’ACN.

Summary: La Junta Electoral dona 12 hores a l’Ajuntament del Catllar per retirar una pancarta de suport als presos


El president espanyol i secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, ha enviat aquest dijous una carta a la militància del partit en què assegura que la monarquia forma part del pacte constitucional sorgit de la transició i que la Constitució "no es pot trossejar i seleccionar". "Som lleials a la Constitució. A tota. De principi a fi. I la defensarem a les dures i a les madures", ha assegurat. El dirigent socialista ha exalçat la carta magna espanyola perquè "empara drets socials amplis" i "reconeix la pluralitat territorial de les nacionalitats i regions". Per això, ha demanat no "regalar als conservadors l'exclusivitat del llegat constitucional". La missiva de Sánchez als afiliats al PSOE arriba després que el rei emèrit Joan Carles I hagi marxat de l'Estat espanyol per la "repercussió pública" que generen "certs esdeveniments del passat" de la seva "vida privada", segons va argumentar en una carta adreçada al seu fill, Felip VI, i que va publicar dilluns la Casa Reial. Sánchez ha defensat tenir "institucions robustes" dotades d'"exemplaritat" i que tots els responsables públics rendeixin comptes sobre les seves accions. No obstant això, ha afirmat que "una conducta irregular compromet el seu responsable, no la institució". "No es jutja les institucions, es jutja les persones", ha conclòs. El president espanyol també fa referència a la gestió que el seu govern ha fet de la pandèmia de covid-19 i ha advertit que "la situació sanitària ha millorat però el virus segueix allà". "Fins a disposar d'una vacuna, haurem de conviure amb ell mantenint-lo a ratlla amb responsabilitat personal i donant suport a les accions que impulsen les autoritats sanitàries", ha afegit. Sánchez ha agraït el "descomunal esforç col·lectiu" que ha permès "doblegar la corba de contagis i evitar el col·lapse hospitalari" i ha destacat que el seu executiu es va centrar a salvar vides i llocs de treball. Ara, ha assegurat, és l'hora de la "reactivació que ja comença a reflectir-se en les xifres d'ocupació i d'activitat econòmica". Tot i això, ha reconegut la "tasca colossal de la reconstrucció", per la qual cosa ha celebrat que la Unió Europea "ha estat a l'altura i ha aprovat un fons de recuperació sense precedents que aportarà a Espanya 140.000 milions d'euros" per fer un país "més verd, més digital i més just".

Summary: Sánchez diu que la monarquia forma part del pacte constitucional: "El defensarem a les dures i a les madures"


Dissabte 25 o diumenge 26 de juliol. El PDeCAT preveu celebrar el Consell Nacional aleshores, en una trobada "decisiva" per l'encaix amb JxCat. Tal com ha pogut saber l'ACN, la direcció té marcades aquestes dates per reunir els consellers nacionals del partit, en una cita ordinària on el president, David Bonvehí, aspira a evitar la dissolució de la formació. La reunió -encara no s'ha convocat- servirà per desencallar l'endreça postconvergent i dirimir el futur del PDeCAT. La direcció -Bonvehí hi té majoria- manté l'enfrontament contra Carles Puigdemont, que podria concretar els propers dies la seva proposta de crear una organització nova. Els crítics amb Bonvehí -liderats per Míriam Nogueras- confien en tenir majoria al Consell Nacional. Els afins a Bonvehí tenen l'objectiu d'arribar al Consell Nacional amb opcions per mantenir les sigles del partit. La direcció recorda que, de fet, la marca de JxCat pertany al PDeCAT, i que la formació de Puigdemont es va presentar a les eleccions del 2017 gràcies a una coalició entre CDC i el Partit Demòcrata. Tot i això, fonts de l'executiva neguen que es plantegin presentar-se amb la marca de JxCat en cas de trencament. En acabar l'executiva extraordinària de divendres passat, el portaveu del partit, Marc Solsona, va insistir que les bases podrien debatre i votar "qualsevol" proposta que s'hi fes arribar. Els quatre exconsellers Jordi Turull, Josep Rull, Quim Forn i Lluís Puig van fer-ne arribar una a la direcció, que la majoria que hi té Bonvehí va rebutjar. El nou espai de JxCat Aquest dimecres els quatre dirigents han enviat una carta al president del partit per anunciar que la retiraven per no generar "tensió" dins el PDeCAT. Apostaven per convocar una assemblea constituent dels electes de JxCat -sense establir cap termini-, i que passats sis mesos de la creació i la consolidació del nou partit, el PDeCAT debati si es manté o bé es dissol en la nova formació. Tot apunta que la marxa enrere dels quatre exconsellers facilitarà que Puigdemont concreti els propers dies la seva proposta de crear una organització nova, que ha d'anar "més enllà" de JxCat i la Crida. Mentrestant, continua la guerra oberta entre l'expresident i Bonvehí, que al seu torn manté converses amb la Crida i el seu líder, Jordi Sànchez. Els presos, però, prioritzen la creació del nou espai polític al voltant del lideratge de Puigdemont. L'expresident del Govern aposta per crear una nova formació política que sumi "persones" i no sigles ni partits, de cara a les properes eleccions al Parlament. Els presos remarquen a la carta que han enviat a Bonvehí que seran els associats del PDeCAT -els crítics amb Bonvehí creuen tenir majoria a les bases- qui decideixin sumar-se o no a la nova organització. Aquest nou espai comptaria amb aquests militants del PDeCAT, els independents de JxCat -i el seu entorn-, i els membres de la Crida. De fet, Puigdemont vol anar "més enllà" dels electes actuals de JxCat a les diferents cambres. La passa enrere de Turull, Rull, Forn i Puig sobre la seva proposta precipitarà la constitució de la nova organització de Puigdemont. El dubte és en quin punt estaran les negociacions i com arribarà el PDeCAT al Consell Nacional del 25 o 26 de juliol.

Summary: El PDeCAT preveu celebrar el 25 o 26 de juliol un Consell Nacional "decisiu" per l'encaix amb JxCat


Govern, Paeria i Diputació de Lleida organitzen novament un acte unitari per commemorar l'Onze de Setembre a la ciutat però a causa de la covid-19, sense públic. Com és habitual, l'acte serà la vigília, el 10 de setembre, a les vuit del vespre a la Seu Vella i estarà presidit per la consellera de la Presidència, Meritxell Budó. Després que la CUP hagi reiterat la demanda de centralitzar els actes a l'antic convent del Roser, que des de fa uns anys està reconvertit en un Parador Nacional, l'alcalde Miquel Pueyo ha assenyalat que tot i que és un espai de memòria de la Guerra de Successió molt important, també ho és la Seu Vella. Pueyo demanarà a la direcció del Parador ampliar l'espai per fer les ofrenes per "comoditat i cautela sanitària". El delegat del Govern a Lleida, Ramon Farré, ha posat en valor el fet que l'acte institucional de la Diada es faci de manera "compartida i coorganitzada" entre les tres institucions. Així mateix, ha remarcat que l'Onze de Setembre ha se ser celebrat amb "tota circumstància i condició, amb pandèmia o sense" i més encara en circumstàncies complicades com les que viu la societat actualment, que poden recordar de forma llunyana la situació que es va viure al 1714 quan el país va caure a mans de les tropes borbòniques. Farré ha detallat que l'acte serà per primera vegada sense públic per guardar la seguretat davant de possibles contagis per covid-19. D'aquesta manera només hi haurà representants institucionals que estaran presidits per la consellera de la Presidència, Meritxell Budó. A banda dels parlaments i les ofrenes al monòlit que hi ha a la Seu Vella, un quartet farà una interpretació musical.  De la seva banda, el president de la Diputació de Lleida, Joan Talarn, ha assenyalat que el fet que enguany sigui un acte diferent, no vol dir que es perdin els "anhels que tenim com a poble" per defensar les llibertats del país i recordar els qui van perdre la vida el 1714 davant l'exèrcit d'un Borbó. Talarn també ha volgut remarcar que a Catalunya encara hi h ah i creix una força social que continuarà lluitant pel dret a decidir i per les persones que estan mancades de llibertat o a l'exili "pel fet de defensar-nos com a poble". L'alcalde Miquel Pueyo ha volgut defensar que a Lleida els espais de memòria relacionats amb la Guerra de Successió són diversos, com per exemple les bretxes de les muralles, el Roser, on durant molts anys s'hi van centrar els actes de commemoració, i la Seu Vella. Davant la reclamació de la CUP de recuperar aquesta centralitat del Roser en els actes de la Diada, Pueyo ha apuntat que aquesta opció és "incompatibles amb la diversitat d'opinions" i ha afegit que tot i que al Roser hi van morir molts lleidatans el 1707, "de facto" és la Seu Vella on va tenir lloc la capitulació del bàndol austriacista ja que va resistir una mica més que les muralles de la ciutat. Pueyo si que ha assegurat que aquest mateix dijous parlarà amb la direcció de Parador del Roser per tal que el dia 11 de Setembre s'obrin les portes de vidre que hi ha al costat de la placa commemorativa dels fets de 1707 per tal que hi hagi més espai per poder fer les ofrenes amb comoditat i també "cautela sanitària".

Summary: Govern, Paeria i Diputació faran novament un acte unitari per l'Onze de Setembre a la Seu Vella però sense públic


El secretari d'Economia del Govern, Pere Aragonès, ha replicat a la CUP que és ''lògic'' que es vinculi la qüestió de confiança al president Carles Puigdemont amb els pressupostos per al 2017. En aquest sentit, ha afegit que ''no tindria sentit superar aquesta qüestió de confiança'' amb els vots dels cupaires, i després que la formació anticapitalista tornés a vetar els pressupostos, però en aquest cas per a l'any que ve. Aragonès ha afegit que és important entendre que fan falta uns pressupostos per poder prioritzar bé el que li cal al país i que el govern no hagi d'actuar com a ''mers gestors'' tal com passarà enguany amb la pròrroga pressupostària, que tot i que ''limita molt, permet fer coses i seguir mantenint els serveis públics''. El secretari d'Economia, Pere Aragonès, ha respost d'aquesta manera a les declaracions fetes des de la CUP quan van considerar que la qüestió de confiança al president Puigdemont no havia d'anar estrictament lligada amb el suport o no als pressupostos per la 2017. Segons Aragonès, si el president va decidir prendre la decisió de sotmetre's a la qüestió de confiança pel ''bloqueig'' dels comptes del 2016, ''no tindria sentit que tornés a passar'' una altra vegada el mateix amb els de l'any que ve. Pere Aragonès ha fet aquestes declaracions a Lleida, en el marc de la presentació del programa RIS3CAT als empresaris i representants de les institucions de Ponent.

Summary: Aragonès replica la CUP que és ''lògic'' vincular la qüestió de confiança amb els pressupostos


Els tretze treballadors d'Ambulàncies Ponent han desconvocat la vaga indefinida que tenien prevista fer a Tarragona des d'aquest dimarts, després d'haver arribat a un acord amb l'empresa divendres. Segons denunciaven, havien decidit dur a terme aquesta mesura després d'acumular retards reiterats en el pagament del salari, incompliments en el pagament de tots els conceptes salarials del conveni i disposar de vehicles en situació precària que posen en risc la seguretat dels treballadors. Tres d'aquests vehicles, per exemple, encara no han passat la ITV però l'empresa s'ha compromès a reparar-los i passar la revisió aquesta setmana. La direcció també s'ha compromès a garantir la jornada de 8 hores (40 hores setmanals), abonar el 30% pendent de la nòmina del mes de novembre  abans del 30 de desembre i pagar a partir d'ara les nòmines abans del dia 5 de cada mes.

Summary: Els treballadors d'Ambulàncies Ponent desconvoquen la vaga a Tarragona després d'arribar a un acord amb l'empresa


El secretari de Salut, Josep Maria Argimon, ha advertit aquest dimarts que la situació per la covid-19 "seguirà empitjorant" i ha alertat que "vindran moments molt complicats". "És una situació que ens demanarà el màxim de tothom en aquests propers dies i setmanes", ha advertit durant una roda de premsa. Ha insistit en que Catalunya no és una illa, que les dades als territoris propers empitjoren i que cal estar "molt alerta". Ha assegurat que el Departament de Salut "redoblarà l'esforç" i la "determinació" en l'estratègia de cribratges i l'ampliació de la investigació dels positius, perfeccionant el sistema de detecció i rastreig.

Summary: Argimon alerta que la situació per la covid-19 "seguirà empitjorant" i "vindran moments molt complicats"


El Fons Monetari Internacional (FMI) reclama "un major repartiment de la càrrega" fiscal a Espanya per superar la crisi per la covid-19. En una roda de premsa aquest dijous, el portaveu de l'organisme, Gerry Rice, ha demanat una major redistribució fiscal. "Els contribuents, empreses o particulars, que s'han beneficiat de les tendències globals en el passat o que s'han vist menys afectats pels darrers esdeveniments haurien de contribuir més per superar la crisi i fer front a les necessitats futures de la societat", ha dit Rice. A més, el portaveu de l'FMI ha elogiat les "ràpides" mesures del govern espanyol per fer front a la crisi, especialment pel que fa a donar liquiditat a les empreses i ingressos a les llars. Rice també ha avalat l'ingrés mínim vital i ha alertat que la crisi per la pandèmia farà augmentar la desigualtat. "Els principis d'ajust fiscal haurien d'intentar frenar la desigualtat i aprofitar l'oportunitat per transformar i millorar l'economia", ha dit Rice.

Summary: L'FMI reclama una major redistribució fiscal a Espanya per superar la crisi per la covid-19


El lletrat de Rull, Turull i Sànchez confia que el tribunal serà valent i aplicarà el dret  ACN Barcelona.-Xavier Melero, advocat de Joaquim Forn, ha dibuixat aquest dijous la possibilitat que el Tribunal Suprem opti per una condemna per incitació als desordres públics, que suposa una pena de presó de 4 anys, tot i que ell ha continuat defensant l'absolució. Melero, que ha tornat a mostrar-se convençut que els presos quedaran en llibertat ara que s'ha acabat el judici, ha opinat a Rac 1 que els que demanen una sentència contundent per escarmentar l'independentisme estan "insultant greument" el tribunal. Per la seva part, Jordi Pina, lletrat de Jordi Turull, Josep Rull i Jordi Sànchez, ha dit a TV3 que té la "fermesa i la convicció" que el Suprem serà "valent" i aplicarà el dret com en qualsevol altre judici.  Melero creu que el tribunal no pot aplicar en aquest cas el delicte de rebel·lió, i tampoc creu que concorri el de sedició, perquè també requereix violència. Ara bé, ha afegit que en aquest camp hi ha "una banda molt ampla per moure's", i ha especulat amb la possibilitat que s'opti per una condemna per incitació als desordres públics". També ha considerat complicat provar la malversació de fons, i sobre la desobediència, ha constatat que es va produir en el pla declaratiu, no en el fàctic. Malgrat tot, ell continua apostant per l'absolució, i creu que és "insultar al tribunal" dir que han de condemnar els encausats a penes contundents pel simple fet d'haver-los mantingut en presó preventiva. També s'ha mostrat convençut que quedaran en llibertat ara que s'ha acabat el judici, perquè "el tribunal ha anat cremant tots els arguments": la destrucció de proves i el risc de fuga. L'endemà de l'últim dia del judici, l'advocat de Forn ha reconegut que ell sempre desaconsella, i també ho va fer en aquest cas, fer ús de l'últim torn de paraula, perquè en el millor dels casos no aporta res, però hi ha la possibilitat que perjudiqui. De fet, és una "prova valorable", ha dit, i el Suprem podria extreure conclusions. "Vam buscar un consens en un punt que fos digerible per a tots", ha dit. Ha apuntat que l'exconseller va fer un al·legat polític però també va dir que ell no tenia cap intenció d'anar contra la Constitució o de posar els Mossos d'Esquadra en una situació compromesa.  El lletrat ha admès que hi ha hagut alguns dies "tediosos" en aquest judici per l'excessiu número de testimonis, opinió que alguns magistrats també li han transmès. També ha remarcat que els demòcrates "han d'estar molt agraïts a Vox", perquè aquest judici ha demostrat que "les acusacions populars són absolutament disfuncionals".  Melero nega que siguin presos polítics Melero, que no creu que aquest sigui un judici polític ni tampoc vol parlar de presos polítics, ha considerat que Manuel Marchena "se n'ha sortit prou bé" en aquesta causa. Sobre alguns testimonis, com els de Mariano Rajoy, Soraya Sáenz de Santamaría i Juan Ignacio Zoido, ha dit que no es pot imaginar que no estiguessin al cas del que estava passant a Catalunya l'1-O, i que no pot creure que siguin uns "lluços".  Per la seva part, l'advocat de Rull, Turull i Sànchez també ha coincidit que l'últim torn de paraula no serveix de res, a vegades fins i tot per "espatllar", però ha argumentat que en aquest cas la cosa era diferent pel tipus de judici que era.  Jordi Pina ha explicat que alguns magistrats van dir a les defenses que estaven satisfets per l'alt contingut tècnic dels seus informes finals. "Es pensaven que vindríem a fer política, una performance o un show mediàtic", ha indicat. Pina ha instat el tribunal a no fer política, a no inventar tipus penals nous i a aplicar el dret. Tot i saber que una sentència favorable als presos aixecarà moltes crítiques a Madrid, ha demanat al Suprem que sigui "valent". "Tinc la fermesa i la convicció que el tribunal ho farà", ha conclòs. Sobre el trasllat dels presos a Catalunya, ha dit que no creu que hi hagi cap pega perquè la setmana que ve ja puguin dormir en presons catalanes.

Summary: L'advocat de Forn defensa l'absolució però creu que el Suprem podria condemnar per incitació als desordres públics


La portaveu del grup parlamentari de JxCat, Elsa Artadi, ha respost la coordinadora general del PDeCAT, Marta Pascal, que demana un Govern "estable dins la legalitat" en una entrevista que publica 'La Vanguardia' aquest dijous. Artadi replica que "el Govern estable el desitja i defensa tothom", tal com ha argumentat en una entrevista a l'ACN, aquest dijous. La portaveu de JxCat ha justificat que també cal legitimar les institucions, enteses com el president destituït, Carles Puigdemont, el Govern i el Parlament. A més, matisa que la situació no és precisament "estable" com a conseqüència del joc "antidemocràtic" de l'Estat. D'altra banda, Artadi ha explicat que ja s'han reprès les negociacions amb ERC i que es treballa "intensament" per poder tirar el país endavant i solucionar la situació actual, després d'uns dies sense converses formals entre ambdues formacions per a desencallar la investidura. Sobre la rèplica a Pascal -que també afirma que la feina "diària" del Govern s'ha de fer des de la plaça Sant Jaume-, Artadi sosté que cada departament ha de complir la seva tasca, i que el lideratge del Govern correspon al "president legítim". En aquest sentit, la portaveu de JxCat ha subratllat que la formació manté que aquesta responsabilitat l'ha de poder fer Puigdemont des de Sant Jaume: "No hem canviat mai la nostra posició, el Palau és on s'ha de fer la feina, i aquesta és la nostra estratègia a seguir". Preguntada sobre si creu que el PDeCAT està més a prop d'ERC que de JxCat, Artadi s'ha limitat a dir que això ho hauria de respondre el partit de Pascal. Preguntada sobre què passa si Puigdemont no pot tornar a Catalunya, Artadi s'ha limitat a reiterar que la intenció és investir el seu candidat. Així mateix, ha sentenciat que el 30 de gener -el dia que el president del Parlament, Roger Torrent, va ajornar el ple d'investidura- el grup de JxCat estava preparat. Referint-se a Esquerra, la dirigent de JxCat ha asseverat que ara s'està treballant per les "garanties" que reclamaven els republicans. En aquest sentit, Artadi ha constatat que el Parlament és la cambra que legisla i que, per tant, es pot canviar la norma per tal que modificant la llei de Presidència es pugui investir Puigdemont. "Se'ns diu que calen més garanties, però la qüestió no és de discrepàncies entre nosaltres, al contrari, sinó que puguem anar tots junts: la CUP, ERC i JxCat". Finalment, i pel que fa a les negociacions, la portaveu de JxCat ha remarcat que amb ERC s'han conjurat a negociar de manera "discreta", i que les converses són "diàries" i "intenses". "Les negociacions entre nosaltres no són el més important, ho és el repte que tenim per tirar el país endavant. Hem de poder trobar, i trobarem, la manera de solucionar la situació on estem", ha conclòs Artadi.

Summary: Artadi respon Pascal: "El Govern estable el desitja tothom"