La secció segona de la Sala Penal de l'Audiència Nacional ha enviat a la presó l'extresorer del PP, Luís Bárcenas (condemnat a 33 anys i 4 mesos), l'exalcalde de Majadahonda, Guillermo Ortega (38 anys i 3 mesos) i l'exconseller de la Comunitat de Madrid Alberto López Viejo (31 anys i 9 mesos). La sala, en canvi, posposa fins dimecres la decisió sobre els altres condemnats que havia citat per decidir la seva situació personal. Hauran de tornar a l'Audiència Nacional aquest dimecres a les 12h per conèixer si entren o no a la presó. Fonts jurídiques han confirmat que els magistrats han resolt només els casos on existia "unanimitat". En el cas de Bárcenas, la interlocutòria destaca que està condemnat a més de 30 anys i que s'incrementa el risc de fugida perquè té un "entramat societari organitzat per sostreure fons" i que part d'aquests diners no s'han aconseguit localitzar. La sentència de la Gürtel va condemnar 29 dels 37 investigats. D'aquests, 16 estaven citats aquest dilluns a l'Audiència Nacional en una vista per revisar les mesures cautelars. Els tres empresonats aniran a Soto del Real. Els magistrats Maria José Rodríguez, Ángel Hurtado i Julio de Diego han decretat presó incondicional sense fiança per a l'extresorer del PP, Luís Bárcenas, l'exalcalde de Majadahonda, Guillermo Ortega, i l'exconseller de la Comunitat de Madrid Alberto López Viejo. A banda dels caps de la Gürtel que ja estan empresonats (com Correa i la seva mà dreta, Pablo Crespo), ara entraran entre reixes tres membres més de la trama corrupta. Són els que tenien les condemnes més altes.  En les interlocutòries, els magistrats destaquen de tots tres que han estat condemnats a penes que superen els 30 anys. A més, apunten també el risc de fugida que suposaria deixar-los lliures a l'espera que la sentència sigui ferma. En el cas de López Viejo, recorda que va amagar els seus fons a comptes suïssos.  En la interlocutòria d'Ortega, el tribunal també assenyala els mateixos motius i diu que havia creat un "entramat financer i societari organitzat per a la sostracció de fons" i que, per evitar que fugi, ha d'entrar a la presó. En el cas de Bárcenas, afegeix a més que part dels seus diners a Suïssa no s'han localitzat. Els magistrats argumenten la decisió en tres interlocutòries molt breus, de pàgina i mitja cadascuna. La Guàrdia Civil els traslladarà a tots tres a Soto del Real.  Dimecres, decisió sobre la resta A banda de la decisió sobre aquests tres condemnats, l'Audiència Nacional també havia citat aquest dilluns la dona de Luís Bárcenas, Rosalia Iglesias (15 anys i 1 mes), l'exalcalde de Pozuelo, Jesús Sepúlveda (14 anys i 4 mesos), l'exdona de Correa, María del Carmen Rodríguez Quijano (14 anys i 8 mesos).  També han passat per la sala l'exregidor d'Estepona Ricardo Galeote (7 anys i 10 mesos), el comptable de les empreses de Correa José Luis Izquierdo 17 anys i 7 mesos), l'advocat Antonio Villaverde (8 anys i 2 mesos), l'exregidor de Majadahonda Juan José Moreno (15 anys i 2 mesos), l'exdiputat del PP Jesús Merino(3 anys i 7 mesos), la dona de López Viejo, Teresa Gabarra (4 anys), el viceconseller d'Immigració de Madrid, Carlos Clemente (que ha vingut des de Colòmbia, condemnat a 5 anys i 9 mesos), el testaferro Iván Yáñez (3 anys), i l'exasessor Pedro Rodríguez (3 anys). També estava citada l'administradora dels comptes de Gürtel Isabel Jordán, que aquest cap de setmana ha ingressat a la presó pel cas Fitur.  La Fiscalia ha sol·licitat presó incondicional sense fiança per a tots ells, a excepció de Yáñez, Rodríguez i Merino, per qui demana mesures cautelars com la retirada del passaport i compareixences periòdiques al jutjat. Els magistrats, però, només han resolt els casos que tenien clars per unanimitat i continuaran deliberant la situació personal de la resta de condemnats. Per això, els ha tornat a citar dimecres a partir de les 12h.  Vista a porta tancada, parcialment Bárcenas ha estat el vuitè en comparèixer davant el tribunal , fina a la seva declaració, la vista era pública i s'ha pogut escoltar el que han aportat totes les parts, inclosos alguns dels condemnats. Tot i que els lletrats d'altres condemnats havien sol·licitat també que es fes a porta tancada, no ha estat fins a la declaració de Bárcenas que el tribunal ho ha acceptat. El seu lletrat, Joaquin Ruiz de Infante, ha criticat que s'estigués retransmetent en directe en alguna televisió quan ja havien estat jutjats i ha dit que això "fregava l'escarni". A partir de llavors, les vistes s'han fet a porta tancada. Han acabat a les 15.30h i el tribunal ha resolt sobre Bárcenas, López Viejo i Ortega una hora més tard.  De Prada queda fora  El CGPJ s'ha reunit d'urgència aquest matí per decidir si el magistrat Ricardo de Prada podia participar en la vista de mesures cautelars contra els condemnats de la trama. Després de jutjar la trama, havia deixat la seva plaça a l'Audiència Nacional per anar al tribunal de Nacions Unides. El CGPJ li havia concedit fins el 30 de maig per redactar la sentència però sense especificar si també podria estar habilitat per a la 'vistilla'. El magistrat ho va demanar expressament però el CGPJ li ho ha denegat  El CGPJ ha adduït que habilitar-lo per aquestes vistes "seria intervenir en una actuació processal per a la qual no té jurisdicció" i que això podria comportar "un risc de nul·litat de les actuacions". De Prada va ser el jutge que va citar Rajoy com a testimoni al judici de la Gürtel. Ha calgut el vot de qualitat del president del CGPJ, Carlos Lesmes, per desfer l'empat en la votació.

Summary: L'Audiència Nacional envia a presó Bárcenas, Ortega i López Viejo per la trama de la Gürtel


El Govern, les universitats i l'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya estan estudiant diferents escenaris fins a la finalització de curs "per garantir al col·lectiu estudiant el manteniment de tota l'activitat programada", davant la "incertesa" sobre l'evolució de la pandèmia del coronavirus. L'objectiu és "assegurar el mínim impacte en els aprenentatges", segons ha informat la Secretaria d'Universitats a les xarxes socials. A més, les universitats treballen "per garantir que l'estudiantat que hagi adquirit els coneixements, superarà el curs acadèmic". El Govern ha fet una valoració "satisfactòria" de la primera setmana de docència i avaluació no presencial i es treballa per "millorar i ajustar-se al nou context".  El Govern ha subratllat "la total confiança" en la tasca que estan fent els centres, així com l'esforç de la comunitat universitària en general.

Summary: Govern i universitats estudien escenaris per garantir tota l'activitat programada i el "mínim impacte" en l'aprenentatge


El concert del líder d’Obeses i el tenorista omple el teatre Conservatori de Manresa ACN Manresa.-El líder d'Obeses, Arnau Tordera, i el tenorista Magí Canyelles han reinventat el cançoner popular català. En el marc de la Fira Mediterrània de Manresa, Tordera i Canyelles han fusionat la música d'arrel amb la moderna en un concert que ha omplert el Teatre Conservatori de la capital del Bages. 'Rossinyol que vas a França', en 'Jan Petit' o la 'Filadora' han estat algunes de les peces interpretades en un espectacle que ha permès homenatjar les cançons populars i transformar-les al llenguatge actual. La proposta s'ha estrenat aquest divendres a la nit després de guanyar el Premi Teresa Rebull, creat fa tres anys per la Fira Mediterrània de Manresa i el Departament de Cultura. Tordera i Canyelles han estat acompanyats de Joana Gumí, Arnau Burdó i Maribel Rivero. Sota el títol 'Les cançons seran sempre nostres', el repertori s'ha basat en les peces recollides al llibre 'Explica'm una cançó – 20 cançons tradicionals catalanes' del músic Jaume Ayats, incloent d'altres "de sempre" que per qüestions temàtiques "ens anaven com anell al dit", diu Tordera. Recuperar les cançons Amb les 'Les cançons seran sempre nostres', Tordera i Canyes han volgut mostrar "la riquesa de la música tradicional" i la llarga llista de temàtiques de les quals "ha parlat la música històrica", diu el membre líder d'Obeses. Són cançons amb les quals, afegeix, per contingut, "ens seguim sentint interpel·lats". En aquest sentit, Canyelles remarca que es tracta de peces que "s'han mantingut i han arribat als nostres dies perquè en algun moment han estat útils per les persones que les han cantat". I és aquest el principal motiu, apunta, pel que s'han decantat per "recuperar-les i portar-les al llenguatge contemporani". L'objectiu, afegeix, és clar: "acostar-les al públic actual". Una proposta atrevida A les "cançons de sempre" Canyelles i Tordera hi ha realitzat aportacions innovadores, com ara introduir recursos electrònics en instruments com per exemple la tenora. L'aposta, reconeix el líder d'Obeses, ha estat "atrevida" però de forma "molt respectuosa" davant "el llegat que teníem a les mans". Premi Teresa Rebull 'Les cançons seran sempre nostres' ha aterrat aquesta nit al Conservatori després de guanyar el Premi Teresa Rebull, creat fa tres anys per la Fira Mediterrània de Manresa i el Departament de Cultura.

Summary: Arnau Tordera i Magí Canyelles reinventen les cançons tradicionals a la Fira Mediterrània


L'Ajuntament de Barcelona triplicarà entre el 2017 i el 2019 els pisos del programa 'Primer la Llar' a través de la incorporació d'habitatge públic provinent del Patronat Municipal de l'Habitatge. L'any vinent s'incorporaran 50 pisos i els dos anys següents 50 més. Actualment hi ha 50 habitatges en aquest programa, però el consistori també en finança 15 de RAIS Fundació. Aquests recursos s'ofereixen a les persones sense llar com a primer habitatge per tal que deixin de dormir al carrer. L'Ajuntament ha elaborat un pla integral per als propers quatre anys que té com a objectiu acabar amb el sensellarisme de llarga durada. Està dotat amb 5 MEUR, però es destinaran 10 milions extres anuals. S'augmentaran en 300 les places en equipaments, amb dos nous centres específics per a nois ex-tutelats i per a persones amb problemes de salut mental. També s'incrementarà el nombre de treballadors i educadors, incloent també psicòlegs. Barcelona ha elaborat un pla pioner a tot l'Estat que aborda de forma integral el fenomen del sensellarisme a la ciutat. El nombre de persones dormint en recursos residencials ha crescut un 60% entre el 2008 i el 2016 (de 1.190 a 1.907). Les persones que dormen a l'espai públic han augmentat un 40% (de 658 a 941).  El pla està dotat amb 5 MEUR per tal d'incrementar les places disponibles en equipaments existents i per incorporar 100 nous habitatges al programa 'Primer la Llar'. El coordinador del pla, Albert Sales, ha explicat que l'objectiu és no només atendre millor les persones sense llar, sinó sobretot situar la persona i el dret a l'habitatge al centre. És per això que es fa èmfasi en la metodologia anomenada 'Housing First', que consisteix a facilitar pisos permanents per a persones que dormen al carrer.  Pel que fa a les places en equipaments, l'augment serà de 300, la majoria en centres ja existents, però també creant-ne dos de nous que seran específics, un per a persones amb problemes de salut mental i un altre per a nois i nois ex-tutelats. El primer es posarà en marxa a principis del 2017 de forma concertada amb la Fundació Hospitalària Sant Pere Claver, i tindrà 41 places. L'Ajuntament hi destinarà 1.149.750 euros. En el segon cas, s'obrirà durant l'any vinent i tindrà 20 places, requerint una ampliació del pressupost anual de 500.000 euros.  A més d'aquests 5 MEUR per al pla, el govern vol incrementar en 10 MEUR anuals els recursos per al Departament d'Atenció a Persones Vulnerables i al Departament d'Intervenció Social a l'Espai Públic. En el pressupost del 2017, això suposaria passar de 25,85 milions a 37,42.  Amb tots aquests recursos, es preveu l'ampliació de la capacitat d'actuació i atenció del Servei d'Inserció Social (SIS), amb un milió d'euros de pressupost i catorze persones més treballant-hi. (de 43 a 57). D'altra banda, el servei SIS Medi Obert, destinat a l'atenció al carrer, s'ampliarà amb 11 educadors socials més, arribant a 28. S'incorpora a l'equip un psicòleg. En aquest marc del SIS Medi Obert, es crea un programa de detecció i intervenció social a les estacions de Sants i del Nord, així com a La Sagrera quan estigui en funcionament, inspirant-se en el model que s'aplica a l'aeroport de Barcelona. Eliminar el sensellarisme de carrer de llarga durada L'objectiu d'aquest pla, ha explicat Sales, és eliminar el sensellarisme de carrer de llarga durada. És per això que es fa èmfasi en el programa de 'Primer la Llar'. També ha destacat l'augment de les places en equipaments, però especialitzant-se al màxim per atendre la gran diversitat de perfils que es troben en aquesta situació.   I és que la tinenta d'alcaldia de Drets Socials, Laia Ortiz, ha destacat que "cada persona és una història", i ha explicat diversos casos de persones amb vivències molt diferents que han participat en l'elaboració d'aquest pla. De fet, ha remarcat que el nombre de persones que dorm en equipaments tot i tenir feina ha crescut molt els darrers anys per la situació de crisi i la precarietat laboral. Ortiz ha avisat que per solucionar aquesta realitat cal anar a les causes estructurals, que depassen les competències de l'Ajuntament. "Si les condicions laborals empitjoren, augmenta el sensellarisme; si no hi ha rendes garantides tenim més risc, i si no hi ha habitatge assequible aquesta és una causa d'exclusió residencial", ha argumentat. "Necessitem canvis estructurals, cobertures socials dignes", ha continuat Ortiz, que ha advertit que el sensellarisme pot afectar moltes persones, aturats de llarga durada, persones que no poden pagar el lloguer o "qualsevol que no tingui una xarxa familiar forta".  També s'hi ha referit Sales, que ha apuntat que l'increment de les persones sense llar es deu precisament "a l'impacte de la desocupació, a la poca protecció social, a la ineficàcia del sistema de garantia de rendes, a la precarietat habitacional i a la duresa del mercat de l'habitatge". Una novetat del pla és que s'ha fet amb perspectiva de gènere, ja que tot i que l'estereotip és que hi ha poques dones sense llar, aquestes tenen més risc de patir violència i moltes no dormen al carrer però sí en recursos públics o habitacions rellogades.

Summary: Barcelona triplicarà els pisos per treure els sense llar del carrer i augmentarà en 300 les places en equipaments


JxCat insisteix en la "restitució" de tot el Govern previ al 155. L'endemà que el president de la Generalitat, Quim Torra, hagi designat els nous consellers del seu executiu, JxCat ha reiterat que l'objectiu de la formació és que tant Carles Puigdemont -a la presidència- com els consellers destituïts Jordi Turull, Josep Rull i Lluís Puig recuperin les seves conselleries. Així ho ha explicat el nou portaveu del grup, Albert Batet, després de la reunió de la formació aquest dimecres al matí al Parlament. En una roda de premsa al migdia, Batet ha apuntat a la reforma del Reglament del Parlament, a la llei de Presidència i al control del DOGC com a eines per dur a terme la "restitució". Finalment, el nou portaveu de JxCat ha assegurat que el president espanyol, Mariano Rajoy, no s'ha sortit amb la seva, tot i que Torra ha hagut de nomenar nous consellers: "Rajoy ha prevaricat i ha fet una il·legalitat", ha apuntat Batet, després que el líder del PP s'hagi negat a signar el decret dels nomenaments dels primers consellers al DOGC. Sobre la restitució, Batet ha assegurat que els quatre nous consellers han afirmat que el dia "més feliç" serà quan Puigdemont, Turull, Rull i Puig tornin a ser nomenats. D'altra banda, el portaveu ha explicat que Torra hauria optat per no esperar a esgotar el termini per presentar al·legacions al TSJC perquè -segons ha opinat- el tribunal ja ha demostrat que no tenia "voluntat de diàleg". Rèplica a la CUP Preguntat sobre les crítiques que ha rebut JxCat per part de la CUP, Batet s'ha limitat a asseverar que amb els anticapitalistes es comparteix el "projecte republicà", i els ha retret haver impedit la investidura de Turull, just abans del seu reingrés a la presó. Així mateix, el portaveu de JxCat ha constatat que "en cap cas" el nomenament dels nous consellers és una "baixada de pantalons", tal com afirma la CUP. D'altra banda, Batet ha apuntat que no està previst que els consellers que alhora són diputats tinguin pensat deixar la seva acta, i ha conclòs que després dels nous nomenaments "la República avança amb més força i cada vegada és més forta".

Summary: JxCat insisteix en la "restitució" del Govern i assegura que Rajoy no s'ha sortit amb la seva perquè "ha prevaricat"


Una dotzena de mags d'arreu del món han aterrat aquest dijous al Pont de Cabrianes per participar en una trobada de treball en la qual comparteixen els seus números. Set d'ells –alguns de renom- protagonitzaran dissabte al vespre, al teatre Kursaal de Manresa, el festival Internacional de Màgia 'La nit dels genis'. Serà la setena vegada consecutiva que el teatre manresà acollirà un espectacle en el qual els assistents podran conèixer "les darreres tendències" d'aquesta art escènica. Des del teatre manresà, el coordinador del Galliner, Joan Morros, ha remarcat la importància d'acollir una edició més una iniciativa que contribueix encara més a situar la capital del Bages com a un dels epicentres de la màgia. Xavier Tapias, coorganitzador del festival amb May Closa, explica que ja fa nou anys que la comarca del Bages acull l'estada dels mags. Primer a Sallent i, des de fa alguns anys, al Pont de Cabrianes. Des de llavors hi ha participat més d'un centenar d'il·lusionistes procedents de diferents parts del món. Aquest 2019 l’estada internacional de mags compta amb una dotzena de participants. Des d'aquest dijous i fins dilluns, conviuran les 24 hores del dia compartint coneixements. Dissabte, com ja s'ha convertit en tradició –serà la setena vegada que es fa- protagonitzaran al Kursaal de Manresa 'La nit dels genis', un espectacle en el qual, ha explicat Tapias, els espectadors podran gaudir de les darreres tendències d'aquesta art escènica. Set dels mags seran al Kursaal La gala, que es farà a la Sala Gran, comptarà amb la participació de set dels dotze artistes que fan estada al Pont de Cabrianes. El mag espanyol Adrian Soler farà la introducció, abans de donar pas a la resta d'il·lusionistes. El madrileny Riverson, que ja va participar en l’estada de mags l'any passat, mostrarà un dels números que va treballar llavors; el belga Laurent Piron, durà al teatre manresà les darreres tendències de la màgia a França; també hi serà l'argentí Nico Petruzzi, que va guanyar el darrer congrés nacional de màgia; l'italià Gabrielle Verzolla, que fa jocs de màgia amb cordes; la russa Kristal, especialista a canviar-se de roba utilitzant la màgia; i el val·lisoletà Oscar Escalante, que fa jocs de màgia amb globus. En la presentació de la gala, Tapias ha remarcat el talent dels il·lusionistes, molts dels quals "actuen en els millors teatres del món". "Són mags d'avantguarda, que sempre busquen superar-se", ha afegit. Manresa epicentre de la màgia Des del Kursaal, el coordinador del Galliner ha remarcat que, amb l'espectacle, Manresa "es posiciona" encara més en el món de la màgia. Morros ha recordat que a banda del festival internacional d'aquest dissabte, cada mes de setembre la ciutat acull un festival i que, després d'acollir el congrés nacional l'any 2017, el proper 2020 acollirà el congrés europeu. Davant d'aquest interès creixent a la ciutat per aquesta art escènica, abans de l'espectacle de dissabte, el mateix teatre acollirà una trobada informal entre els participants en la gala i mags de la Catalunya central en la qual podran compartir experiències, iniciatives i números.

Summary: Mags d'arreu del món mostraran les darreres tendències al Kursaal de Manresa


Núria de Gispert ha anunciat en una carta oberta al Govern que posa la Creu de Sant Jordi que encara no ha rebut a disposició de la Generalitat. De Gispert afronta així la polèmica generada per haver retuitat una piulada en què es comparava porcs amb polítics com Inés Arrimadas o Enric Millo. La repiulada la va fer dos dies després de ser proposada per a les Creus Sant Jordi, i tot i que ha demanat disculpes i ha esborrat el tuit, les veus que demanaven que se li retirés la distinció no han callat. Davant d'aquest fet, l'expresidenta del Parlament de Catalunya afirma en un text publicat a 'El Punt Avui' que la Creu de Sant Jordi ha d'estar "allunyada" de tota polèmica i per això decideix posar-la a disposició del Govern de Quim Torra, tot i criticar els que, segons ella, han aprofitat per "erosionar" l'executiu de l'independentista. A la carta, De Gispert subratlla que la menció, que "premia una trajectòria vital al servei de Catalunya i de la seva cultura" li va fer "molta il·lusió", perquè estima les institucions catalanes, ha tingut "el goig de servir-les" al llarg de la seva vida, ha contribuït a "consolidar l'autogovern" de Catalunya i ha tingut "l'honor immens" de ser la primera dona en presidir el Parlament. També critica el "daltabaix exagerat" que hi va haver a conseqüència "d'un maleït tweet", així com les veus de la premsa que han fet campanya contra ella "tergiversant" el que ella havia escrit i "silenciant" les seves explicacions. Després de subratllar que es va disculpar per la piulada, de recordar que va reconèixer que era desafortunada i de subratllar que la va esborrar, De Gispert denuncia la campanya política "preocupant" que ha generat l'episodi, i defensa que no es pot permetre que "es restringeixi ni coarti" la llibertat d'expressió. A més, indica que el tweet, "que no era afortunat", ha estat "molt oportú per a tots els qui no perden cap oportunitat per erosionar" un Govern i un Parlament "vulnerables".  Però després de tot això l'expresidenta del Parlament afirma que assumeix "l'error" i que el lamenta, i anuncia que ha posat la Creu de Sant Jordi que encara no ha rebut a la disposició del president Quim Torra i del seu Govern. La piulada polèmica estava formada per un text de De Gispert que deia "Per a tots vosaltres, per a aquells que desitgen que torni la dignitat a les nostres institucions", i anava acompanyada d'un muntatge presumptament anònim que utilitzava el logotip de l'Associació Catalana de Productors del Porcí (Porcat) i una notícia d'aquesta entitat sobre l'augment d'exportacions catalanes, dins d'un requadre negre encapçalat pels noms de polítics de Cs i el PP.

Summary: De Gispert posa la Creu de Sant Jordi a disposició del Govern per la piulada on es comparaven porcs i polítics


El Govern ha tramitat 282 denúncies i 508 incidències des que va entrar en vigor el 2014 la llei per garantir els drets LGTBI. Són dades facilitades per la Direcció General d'Igualtat integrada al Departament de Treball, Afers Socials i Famílies com a resposta a una pregunta parlamentària per escrit del grup PSC-Units. Del total de 282 denúncies, 175 són administratives, 14 són laborals i 93, penals. Pel que fa a les administratives només se n'han resolt 42, que suposa el 24%. 6 s'han resolt amb sanció i les altres 36 amb mediació o altres mesures alternatives. Pel que fa a les 133 denúncies administratives restants, s'han arxivat per diversos motius. El més freqüent és que no hi ha proves per justificar la discriminació.  De les 133 denúncies administratives arxivades, en 50 casos no hi ha proves per justificar la discriminació; en 28 és per desestiment de la víctima; en 25 casos no s'ha pogut trobar la persona infractora; en 18 denúncies els fets s'han produït fora del territori de Catalunya i en 12 més s'ha conclòs que no hi intencionalitat o que es pot considerar llibertat d'expressió. La resposta escrita firmada pel conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir El Homrani, també concreta que de les 161 denúncies que ha registrat l’Associació de l'Observatori contra l’Homofòbia durant el 2019, només 6 s’han comunicat a l’Àrea per a la Igualtat de Tracte i no Discriminació de les persones LGBTI de la Direcció General d’Igualtat. D’aquestes 6, dues són per agressions físiques i quatre són agressions verbals o amenaces. Una ha succeït en l’àmbit laboral i, per tant, s’ha tramitat des de la inspecció de treball i les cinc restants s’han tramitat des de l’àmbit penal, posant-ho en comunicació a Fiscalia i als Mossos d’Esquadra. El Departament assenyala que els delictes contra la llibertat i la indemnitat sexuals i els delictes d’odi i discriminació per raó orientació o identitat sexual o per raó de gènere són delictes punibles en l’àmbit penal i, per tant, queden fora de la regulació de la Llei 11/2014. Fora de la llei però, xifra en 97 les denúncies d'àmbit penal des del 2014. L'any que se'n van registrar més va ser el 2019, amb 28 denúncies.  El Govern considera "habitual i lògic" que no coincideixin les dades que comptabilitza l’Observatori contra la Homofòbia amb les facilitades pels Mossos ja que l’Observatori recull incidents i casos que els traslladen per diferents canals i en el cas dels Mossos només es comptabilitzen les denúncies formals interposades a comissaria, ja siguin administratives o penals.

Summary: El Govern només ha resolt el 24% de les denúncies administratives per incompliment de la llei LGTBI des del 2014


La pel·lícula '7 raons per fugir' dels directors Esteve Soler, Gerard Quinto i David Torras s'ha presentat aquest dimarts a Barcelona amb la presència de gran part de l'equip del film, com Sergi López, Francesc Orella, Aina Clotet o David Verdaguer. Un dels directors, Esteve Soler, ha fet notar les dificultats per rodar pel·lícules en català. "Tots sabem quantes pelis en català es fan a l'any, unes set o vuit", ha dit Soler, per això el director ho ha definit com gairebé un "miracle". Set històries entre l’horror i la comèdia, marcades pel surrealisme, evidencien els problemes de la societat actual. "S'introdueix un element surrealista o fosc a una situació quotidiana i fa que la comèdia es dispari", ha dit l'actor David Verdaguer a la presentació de '7 raons per fugir', que rodada en català i castellà, s'estrena aquest divendres 5 d'abril. La presentació s'ha fet en el marc de l'anunci de programació del Bcn Film Fest, i ha comptat amb gairebé la meitat de la vintena d'actors que protagonitzen les set històries de la pel·lícula. Esteve Soler, que debuta al cinema, ha agraït a la vintena d'actors "de luxe" la seva implicació en el projecte. "Hi han confiat, i no els hi hem posat lingots d'or sobre la taula", ha dit el director, que ha celebrat la trajectòria de festivals que acumula el projecte, des de la seva estrena mundial a Austin, fins a la presència al Festival de Màlaga o la setmana que ve a Brussel·les.  El director Gerard Quinto ha apuntat que han intentat fer una pel·lícula "zero pamfletària". "Són set petits bombonets enverinats, per a què l'espectador que vagi al cine en un context de comèdia i es trenqui aquesta comèdia i provoqui una distància que generi debat", ha explicat Quinto. L'actor Francesc Orella ha celebrat que es faci "un cine diferent" i ha destacat la necessitat de "l'humor negre i la malla llet". "Remenar l'estómac de l'espectador sempre és bo. La nostra societat està malaltona, i aquesta peli, des d'una manera absurda, ensenya aquestes coses amb l'humor que vulguis però el regust de què cardats que estem", ha reblat l'actor.  David Verdaguer protagonitza amb Núria Gago l'última de les set històries de la pel·lícula, un casament. Segons ha explicat l'actor, la cinta agafa situacions quotidianes i introdueix un element surrealista o fosc i fa que la comèdia "es dispara". "Lo bonic és que tothom ho fa molt seriosament, això ho fa més comèdia. Permet agafar-ne distància i obrir més debat", ha dit Verdaguer.  La seva companya d'escena, Núria Gago, ha assegurat que el guió, -"molt  directe i poc amable"- ens posa un mirall davant i ens interpel·la com a espectadors. "Em sembla molt interessant que tan a prop del dia 28 puguem veure una peli que ens posa una lupa a temàtiques socials que les vivim en normalitat i hauríem de viure-les en terror", ha afirmat Gago. Per la seva banda, Aina Clotet ha confessat que el guió li va fer tanta por, que la va atrapar. "Aquella noia, amb tan poca empatia. Com el progrés i la tecnologia ens fa estar més lluny dels altres", ha explicat l'actriu sobre la pel·lícula rodada entre Berga, Manresa i Terrassa.

Summary: Esteve Soler, director de '7 raons per fugir': "Ser una de les poques pel·lícules en català de l'any voreja el miracle"


L'acusat d'estrangular un veí de Figueres de 82 anys en un aparcament de Sant Pere Pescador (Alt Empordà) el 10 de juny del 2017 s'enfronta a una pena de 29 anys de presó. El fiscal l'acusa d'assassinat i de robar-li el cotxe a la víctima. L'escrit d'acusació de la fiscalia sosté que el processat va atacar l'ancià per l'esquena "per sorpresa" i, sent "plenament conscient" que no es podia defensar, el va subjectar pel coll i va estrènyer amb força fins que el va matar per asfíxia. Després, li va robar el cotxe i va fugir en direcció França, on va abandonar el vehicle en una àrea de servei. Al sospitós el van detenir a Itàlia tres mesos després arran d'una ordre europea de detenció i entrega dictada pel jutjat d'instrucció 5 de Figueres.  L'escrit d'acusació del fiscal relata que cap a les onze del matí del 10 de juliol del 2017 la víctima, un home de 82 anys i veí de Figueres, va anar amb el seu cotxe fins a una zona d'aparcament situada darrere de les dunes de la platja de Sant Pere Pescador. Des d'allà, es va dirigir fins a una zona de camp que hi havia darrere uns arbustos, a tocar del pàrquing.  Allà es va trobar amb l'acusat. Segons el fiscal Víctor Pillado, per "motius que es desconeixen", el processat va abordar la víctima per l'esquena, el va agafar pel coll i va prémer amb força fins a asfixiar-lo. Va actuar, sosté l'acusació pública, sent "plenament conscient" que la víctima no es podia defensar per ser un home d'edat avançada i perquè el va estrangular "per sorpresa".  "La zona del cos atacada i el mecanisme utilitzat eren idonis per causar la mort a la víctima, tal com va succeir", subratlla el fiscal.  Llavors, segons l'acusació pública, l'acusat va agafar les claus del cotxe de la víctima i li va robar fugint en direcció a França. El vehicle el va abandonar el mateix dia a l'àrea de servei 'Village Catalan', a 25 quilòmetres de la frontera amb França.  Cap a dos quarts de deu de la nit del 10 de juny del 2017 una veïna va trobar el cos sense vida de la víctima al costat d'un aparcament i va avisar els serveis d'emergències. Els Mossos d'Esquadra van obrir una investigació per esclarir les circumstàncies de la mort i identificar i detenir l'autor.  Dues empremtes dactilars van portar els Mossos d'Esquadra cap a l'acusat. Al cotxe, els investigadors van trobar el telèfon mòbil de la víctima en una butxaca del pantaló. A més, també hi havia una bossa de plàstic amb roba del veí de Figueres. Aquí és on van localitzar la primera empremta de l'acusat. La segona empremta la van trobar en un comprovant de pagament del peatge per creuar la frontera a la Jonquera. Davant les sospites que el suposat assassí hagués fugit del país, el Jutjat d'instrucció 5 de Figueres va dictar una ordre europea de detenció i entrega, que va acabar donant fruits. El 19 de setembre del 2017 el van detenir a Itàlia i el van extradir al país. 29 anys de presó  El fiscal Víctor Pillado l'acusa d'un delicte d'assassinat i un delicte de robatori amb violència d'ús de vehicle a motor. Per l'assassinat demana 24 anys de presó i 9 anys de llibertat vigilada. Pel robatori sol·licita 5 anys de presó. La víctima tenia tres fills. En concepte de responsabilitat civil, la fiscalia vol que el processat els indemnitzi amb un total de 90.000 euros.  El cas el jutjarà un jurat popular a l'Audiència de Girona.

Summary: L'acusat d'estrangular un home de 82 anys en un aparcament de Sant Pere Pescador s'enfronta a 29 anys de presó


L'Ajuntament de Bàscara (Alt Empordà) proposa habilitar la sala municipal per acollir alumnes i traspassa a Educació "tota la responsabilitat" d'obrir l'escola Joan Reglà. El consistori respon al Departament dient-li que, a diferència de l'escola, tant la sala annexa a l'Ajuntament com altres locals alternatius permeten garantir "la salut i seguretat" de mestres i alumnat, perquè no tenen "racons, passadissos o altres elements" que en compliquin la neteja i desinfecció. A la resposta al requeriment que els va enviar Educació, l'Ajuntament també recorda que, dels 124 alumnes que té el Joan Reglà, tan sols deu (el 8%) van demanar tornar-hi. "Em sobta que la mesura es vengués com a solució per a conciliar", diu l'alcalde, Narcís Saurina. "Si no accepten aquests nous espais, que s'assumeixi, per escrit, tota la responsabilitat de l'obertura de l'escola doncs nosaltres com a equip de govern de l'Ajuntament de Bàscara la declinem", diu l'Ajuntament de Bàscara a la resposta al requeriment d'Educació per reobrir l'escola i la llar d'infants. L'equip de govern subratlla que la competència en matèria de conservació, manteniment i vigilància de l'escola es municipal i que això inclou, també, la neteja i desinfecció "a fons i continuada" dels espais que s'usin, seguint les mesures de "seguretat estricta" decretades pel Departament.  "Manifestem no poder responsabilitzar-nos del se compliment, igual que no podem garantir la distància de seguretat en una escola on, precisament, els alumnes de 6pe estan ubicats en un barracó", argumenta l'ajuntament. Per això, proposen la sala municipal com a espai alternatiu per acollir alumnes.  L'alcalde de Bàscara, Narcís Saurina, defensa en declaracions a l'ACN que aquest espai annex a l'ajuntament compta amb accés directe a un carrer on no hi ha circulació de vehicles i és "relativament senzilla" de netejar: "No té goteres, ni racons, ni passadissos, ni altres problemes". "Sol·licitem que el Departament accepti aquests nous espais que el hi oferim doncs en ells sí que es pot garantir la salut i la seguretat de l'alumnat i professorat", diuen a la resposta al requeriment.  L'equip de govern sosté que aquests espais alternatius fora de l'àmbit de l'escola "serien molt més funcionals i segurs" perquè, "a diferència" de les instal·lacions del col·legi, són espais "moderns, que es troben en bones condicions i estan equipats amb tots els serveis necessaris.  "La nostra prioritat és la salut de totes i cadascunes de les persones que fan un ús regular de la llar d'infantils i de l'escola, i aquesta és la nostra màxima preocupació i el fonament principal de la decisió de no obrir ", al·lega l'equip de govern que subratlla, a més, que l'escola està "obsoleta" i compta amb barracons "permanentment provisionals".  Tot i això, reiteren, no s'oposen a traslladar l'activitat educativa "en llocs en millors condicions d'higiene i salubritat, on aquesta seguretat, no només d'espai, pugui ser garantida".  Segons Saurina, d'aquesta manera el municipi "s'acostaria" a la petició del Departament però deixa clar que l'ajuntament aposta per no reobrir i traspassa la responsabilitat a Educació. En aquest punt, l'alcalde recorda que a l'escola de Sant Esteve de Guialbes (Pla de l'Estany) han detectat un possible cas de coronavirus en una professora. Es tracta d'una població propera i Saurina explica que molts veïns del municipi "fan vida" a Bàscara.  Pocs alumnes L'alcalde de Bàscara exposa que la sol·licitud d'assistència a l'escola Joan Reglà i a la llar d'infants és "baixa", com a la majoria de centres educatius. Per això, qüestiona que la reobertura dels centres educatius sigui una solució per a la conciliació laboral i familiar. "Val la pena arriscar-nos per tan poca gent?", es pregunta Saurina.  En aquest sentit, reclama a Educació "començar a treballar" per definir com serà el retorn a les aules al setembre i tenir el dispositiu enllestit el 30 de juny: "Tinguem les idees clares perquè es parla de més aules i més professors, i tot això costarà molt de gestionar, com més aviat comencem i tinguem la proposat, millor".  Aquí és on Saurina posa el focus en els esforços que fan els ajuntaments de municipis petits per mantenir les escoles i carrega contra el Departament per no tenir-los en compte "per a res".  A la resposta al requeriment, l'equip de govern de Bàscara remarca que només dues famílies, amb un total de tres alumnes, van demanar assistir a la llar infantil i es van fer enrere quan els van informar sobre les mesures de seguretat que s'haurien de complir al centre.  La petició de retorn a classe a l'escola Joan Reglà va ser de deu alumnes dels 124 que hi ha (un 8%). A més, defensen que l'ajuntament "ha garantit en tot moment el dret a l'educació de tot l'alumnat" facilitant ordinadors a les famílies que no en tenien o facilitant la connectivitat WIFI per "seguir amb l'activitat formativa i d'acompanyament emocional de manera virtual".

Summary: Bàscara proposa la sala municipal per acollir alumnes i traspassa a Educació "tota la responsabilitat" d'obrir l'escola


Set escoles de l'Alt Urgell participen enguany en el programa "Apadrinem el nostre patrimoni", una iniciativa del Consell Comarcal i del Museu Diocesà del Bisbat d'Urgell. El programa té per objectiu fomentar el coneixement dels elements patrimonials de l'entorn amb una actitud participativa per part de la comunitat escolar. El projecte es basa en la idea d'apadrinar un element del patrimoni cultural ubicat en la immediatesa del centre, de manera que pugui incloure en el seu Projecte Educatiu el coneixement i l'estudi d'aquest element per part dels alumnes. El tècnic de patrimoni del Consell Comarcal, Carles Gascón, ha assegurat que "d'aquesta manera els alumnes aprenen a valorar el seu patrimoni immediat de forma activa i participant de la descoberta". Esglésies com la catedral de la Seu o dels municipis com la Mare de Déu de la Trobada de Montferrer o Sant Martí de Tost; elements del patrimoni militar com la Torre Solsona i el Castell de Castellciutat; del matrimoni arqueològic i paleontològic com la Roca dels Moros de Peramola o els jaciments de Coll de Nargó; i també del patrimoni immaterial com el Ball de Llancers de Tuixent. Aquest són els elements patrimonials que les set escoles: Rosa Campà de Montferrer, Pau Claris de la Seu d’Urgell, Castellciutat, Arnau Mir del Pla de Sant Tirs, Sant Climent de Coll de Nargó, Sant Miquel de Peramola i l'escola de Tuixent; han apadrinat en l'edició d'enguany del programa. La responsable de patrimoni del Bisbat d'Urgell, Clara Arbués, ha manifestat que "des del Bisbat i el Consell vam creure necessari difondre el patrimoni des d'un punt de vista didàctic i adaptant-nos a les necessitats de les escoles". El programa el van posar en marxa l'any 2012 els serveis de Patrimoni Cultural del Consell Comarcal de l'Alt Urgell i del Museu Diocesà d'Urgell, amb la col·laboració de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) i del Centre de Recursos Pedagògics de l'Alt Urgell. Actualment, el programa és gestionat pel Departament d'Ensenyament de la Generalitat arreu de Catalunya.

Summary: Set escoles de l'Alt Urgell participen en el programa "Apadrinem el nostre patrimoni"


Els Mossos d'Esquadra creuen que l'excés de velocitat és la principal causa del greu accident mortal d'aquesta matinada a Vidreres (Selva), que acabat amb quatre morts i dos ferits greus. En concret, hauria estat el turisme, ocupat per cinc joves de 24 a 29 anys de la demarcació, que anava cap a Lloret de Mar (Selva) a una velocitat molt superior als 60 km/h permesos i ha ocupat el carril contrari, xocant frontalment contra la furgoneta, que anava cap a Vidreres. La policia ha arribat a aquesta conclusió després que el motor del cotxe hagi sortit disparat uns 20 metres més enllà del vehicle, cosa que significa una alta energia en l'impacte.

Summary: Els Mossos apunten a l'excés de velocitat del cotxe com a causa principal de l'accident mortal de Vidreres


La circulació de trens de la R3 entre Ripoll i Sant Quirze de Besora ha quedat restablerta a dos quarts de tres de la tarda d'aquest dilluns després d'estar interrompuda des de les vuit del matí per una incidència al sistema d'electrificació a causa de les pluges. Renfe ha informat que progressivament els trens de la línia aniran recuperant l'horari habitual. Durant l'estona en què no hi ha hagut circulació, la companyia ha habilitat un servei alternatiu per carretera entre les dues estacions, mentre que la resta de la línia ha registrat retards de fins a una hora.

Summary: Restablerta la circulació de trens de la R3 entre Ripoll i Sant Quirze de Besora


La crescuda Francolí ha deixat al seu pas un rastre d’arbres, roques, runa i destrucció a Montblanc i l’Espluga de Francolí, a la Conca de Barberà. El cabal del riu ha baixat notablement aquest dimecres i les imatges a vista de dron enregistrades per l’ACN mostren els efectes de la força de l’aigua, que ho va arrasar tot al seu pas. La maquinària pesant treballa sense descans als municipis més afectats per enretirar la runa i els troncs de grans dimensions que encara s’acumulen per tot arreu. A Montblanc els esforços es concentren a l’entorn del Pont Vell, del segle XII, i a l’Espluga de Francolí es treballa sense descans a la ‘zona zero’, on la llevantada es va endur un celler i un restaurant. L’icònic Pont Vell de Montblanc encara es troba gairebé colgat pels troncs i les roques que el Francolí va arrossegar dimarts a la nit. El riu va agafar una gran amplada a la part baixa del municipi i es va endur algunes construccions i zones d’horta. A la rotonda de la carretera d’Artesa de Segre les màquines treballen per treure troncs de l’interior de diversos establiments, mentre el fang encara s’acumula als carrers. El pati de l’escola continua totalment empantanegat i encara hi ha un vehicle que hi va portar l’aigua. A l’Espluga de Francolí les excavadores i els camions van amunt i avall carregant troncs i brossa acumulada. Aquí, la baixada del cabal evidencia l’erosió de l’aigua i la destrucció de diversos edificis, com el magatzem de l’ADF local. Mentrestant, una cadena humana continua extraient ampolles de les runes del celler Rendé Masdéu en solidaritat amb la família propietària d’aquest negoci, totalment arrasat. El sol ja brilla a la zona però la recuperació serà llarga. La zona d’horts també ha quedat impracticable i els esvorancs a l’avinguda de Catalunya trigaran temps en reparar-se. Les destrosses del riu Gorgs a l’Albi i les afectacions a la via del ferrocarril A les Garrigues un dels municipis més afectats és l’Albi, on el riu Gorgs es va desbordar de forma molt virulenta i va arrasar tot el que trobava al seu pas. Aquest dijous els carrers més propers al curs del riu continuen completament enfangats i els veïns treballen per netejar els baixos inundats. La coberta d’una empresa tèxtil esfondrada exemplifica la força de la llevantada, que també ha desdibuixat la zona d’horts dels afores de la població, ara plena de runa i brossa. Els vehicles malmesos per l’aigua s’observen per tot el poble a vista d’ocell.  La línia de ferrocarril entre Lleida i Tarragona ha patit greus desperfectes i els operaris trigaran dies a restablir la circulació de trens, que continua interrompuda. La locomotora d’un tren de mercaderies de l’empresa Captrain continua bolcada al municipi de Vinaixa després que diversos metres de via s’enfonsessin com a conseqüència dels aiguats. Hi ha un altre tram amb les vies completament desfalcades, també per la força de l’aigua.

Summary: La llera del Francolí després de la llevantada, a vista de dron


Uns 276.904 joves i infants han participat en alguna de les 5.133 activitats de lleure programades arreu de Catalunya, un 6% més que l'any anterior. Segons un comunicat del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, enguany el Govern ha destinat 1.100.000 euros a través de beques per garantir la igualtat d'oportunitats d'accés a aquestes propostes educatives en el lleure. Pel que fa al tipus d'activitat i al nombre de participants, destaquen els casals de vacances, amb 2.950 organitzats i 160.273 assistents; segueixen les colònies amb un total de 1.002 organitzades i 60.517 assistents, i en tercer lloc se situen les acampades, amb 749 de registrades i 25.811 participants. Amb menor quantitat es troben les rutes, amb 325 notificacions i 7125 assistents, i els camps de treball, amb un total de 107 camps i un total de 3.316 participants. Dels 276.904 joves i infants que aquest estiu han participat en les activitats d'educació en el lleure, 242.952 són participants de les activitats i 33.952 són persones dirigents o monitores de les activitats. Aquestes dades suposen un rècord històric i un creixement generalitzat dels assistents, tant en participants, que han augmentat en 16.972, el que suposa un 7,5% més, com en dirigents, que han augmentat en 3.050 persones, cosa que significa un increment del 9,9%. El juliol és el mes que més activitats ha acollit, amb un total de 2.579. Al juny se'n van realitzar 1.705, a l'agost 700 i al setembre 149. Pel que fa a les entitats organitzadores, de les 5.133 activitats dutes a terme, 2.639 les han organitzat entitats i associacions d'educació en el lleure censades al cens d'entitats de la Direcció General de la Joventut, mentre que la resta, 2.495 activitats, ho han estat per altres entitats, la major part ajuntaments, AMPES i empreses. Aquesta ha estat la primera campanya d'activitats d'estiu desenvolupada amb els nous materials per prevenir i actuar en cas d'abús sexual o en casos de 'bullying' i assetjament. L'objectiu de Joventut és assegurar que el lleure sigui un espai de protecció i donar eines a les persones monitores i dirigents de les activitats, així com als mateixos participants per tal de saber com actuar per prevenir, detectar i actuar en casos d'abusos o assetjaments.

Summary: 276.904 infants i joves han participat en alguna de les activitats d'estiu programades arreu de Catalunya


El president del Consell Europeu Donald Tusk ha alertat que mostrar "el mínim rastre d'hipocresia" en la reacció a l'assassinat del periodista Jamal Khashoggi al consolat de l'Aràbia Saudita a Turquia "seria una vergonya" per a la Unió Europea. Malgrat assegurar a l'Eurocambra aquest dimecres que no és el seu "paper declarar qui vol protegir els seus interessos", Tusk ha defensat que "l'únic interès europeu" hauria de ser revelar els detalls d'aquest "horrible crim". "Independentment de qui hi hagi al darrera", ha matisat. Per això, Tusk ha demanat als eurodiputats que "no permetin" als estats o a les institucions de la UE involucrar-se "en cap joc ambigu". El president turc Recep Tayyib Erdogan va confirmar dimarts "l'assassinat violent" i "planificat" del periodista Jamal Khashoggi al consolat saudita a Turquia. Les autoritats saudites van reconèixer la mort de Khashoggi a la seva oficina consular el 2 d'octubre i van arrestar 18 persones presumptament implicades en l'assassinat, però van assegurar que la causa va ser una baralla accidental. Ankara reclama una "investigació imparcial" del cas per saber la ubicació del cos del periodista, actualment desconeguda, i els motius del seu assassinat.

Summary: Tusk avisa que mostrar "hipocresia" en el cas del periodista saudita Khashoggi "seria una vergonya" per a la UE


La Mostra d'Igualada – Fira de teatre infantil i juvenil celebrarà del 30 de març al 2 d'abril la seva 28a edició amb un total de 51 companyies que duran a terme 102 representacions -52 espectacles, dels quals una quinzena seran estrenes-. Segons ha avançat aquest dimarts el director artístic de la Mostra, Pep Farrés, l'espectacle inaugural serà 'El Buit', una fusió entre la companyia de dansa aèria Estampades i la companyia de dansa Impàs. Farrés ha detallat que el muntatge està inspirat en el llibre 'El Buit' de l'escriptora Anna Llenas i "parla de la resiliència i de com afrontar la pèrdua". Precisament, la 28a edició del certamen vol posar l'accent en temàtiques poc tractades al teatre familiar i que, segons Farrés, es poden considerar "tabú" com ara la guerra, la por o la identitat sexual. L'espectacle inaugural de la 28a edició de la Mostra d'Igualada està inspirat en el llibre 'El Buit', de l'escriptora Anna Llenas i és fruit de la unió entre la companyia Estampades i Impàs. Segons ha detallat el director artístic de la Mostra, Pep Farrés, es tracta d'un muntatge sense text i per a tots els públics i parla de la resiliència i la capacitat de sobreposar-se a l'adversitat i trobar-hi un sentit. La companyia realitzarà una residència artística a Igualada els dies abans de l'estrena per acabar de donar forma a l'espectacle. 'El Buit' és una de les 6 estrenes absolutes que es podran veure a la Mostra del 30 de març al 2 d'abril. Precisament, el tema que tracta l'espectacle 'El Buit' és una de les qüestions en les quals ha volgut posar l'accent la Mostra d'enguany. Segons ha explicat Farrés, hi ha determinades temàtiques com la guerra, l'Alzheimer, la mort o l'assetjament "que es tracten poc en els espectacles familiars i nosaltres creiem que als nens se'ls pot parlar de qualsevol cosa". Per això, la 28a edició de la Mostra a programat una desena d'espectacles que giren entorn temàtiques que es poden considerar "tabú" en els espectacles infantils i juvenils que, segons Farrés, "estan tractats amb un codi adreçat especialment per als nens".  Alguns d'aquests espectacles són 'Maravilla en el país de las miserias', d'Atikus Teatro, que parla del dolor, la misèria i la injustícia que causen les guerres; 'El col·leccionista de pors', de l'Estenedor Teatre, que versa entorn a la por; 'Euria (Pluja)', de Markeliñe, que parla del que ens passa i sentim quan perdem alguna cosa i de la capacitat de superació; 'Limbo', de Les Impuxibles, un espectacle de teatre musical que narra la història d'un trànsit; 'Safari', de la companyia La Baldufa, un muntatge ambientat a la sabana on, a través de la situació d'un lleó que no sap rugir es construir una faula sobre el 'bulling' a l'escola; i 'Cospress', de Kimani, una obra de teatre físic i objectes que, amb un to poètic, irònic i surrealista, parla de l'obsessió pel culte al cos.    Seguin la línia de les darreres edicions, la Mostra es divideix en quatre itineraris en funció del públic al qual es dirigeixen: 'Per als més petits', amb espectacles per a nens de 3 a 6 anys (10 muntatges); 'Per als no tan petits', per a infants de 6 als 12 anys (15 muntatges); 'La Mostra jove', per a nois i noies de 12 a 18 anys (10 muntatges); i 'Per a tothom', amb propostes per a tots els públics (17 muntatges). Pel que fa a la 'Mostra jove', l'Escorxador tornarà a ser la seu dels espectacles dirigits als joves de 12 a 18 anys i, segons ha detallat Farrés, enguany s'ha fet un pas més per convertir-lo en un pol d'atracció i "l'espai serà autogestionat pels mateixos joves, que podran proposar activitats paral·leles a la programació com ara concerts i tallers".  Una quinzena d'estrenes La Mostra comptarà en total amb una quinzena d'estrenes, de les quals 6 són estrenes absolutes i 9 estrenes a Catalunya. Entre les estrenes absolutes s'hi troba l'espectacle inaugural 'El Buit', així com també 'El col·leccionista de pors', de l'Estenedor Teatre; 'Contes 1.0', de Teatre la Fuga; 'Denàrius World', de la companyia PuntMoc; 'Pam i Peu', de Circ Accidentats; i 'Pirates, bruixots i altres bitxos', de Pep Lçopez & Afonix produccions. La majoria de les companyies que participen a la Mostra són de Catalunya (38), però també n'hi ha d'arreu de l'Estat (11) i internacionals (2).  Una quarantena d'expositors a la Llotja La vessant de mercat de la Mostra arriba enguany més reforçada i la Llotja comptarà amb una quarantena d'expositors, davant dels 33 que hi havia l'any passat. De fet, Farrés ha explicat que "a poques hores d'obrir les inscripcions ja es van esgotar totes les places i tenim una llarga llista d'espera". La Llotja es tornarà a instal·lar al Museu de la Pell amb la voluntat de promoure l'activitat professional. Entre les activitats que s'hi duran a terme destaca una xerrada on es donaran eines per programar teatre jove, presentacions, reunions ràpides i taules rodones. Fins ara s'han acreditat 504 professionals -194 catalans, 37 d'arreu de l'Estat i 12 internacionals-, però les inscripcions encara estan obertes.  Una de les novetats d'enguany és la creació de la 'Mostra Solidària', un projecte amb vocació de continuïtat amb l'objectiu que cada any doni suport a una ONG que treballi a favor dels drets dels infants. Enguany la campanya de suport serà amb la ONG 'Save The Children' i, segons ha detallat Farrés, el públic podrà fer una aportació econòmica en el moment de comprar les entrades o bé a la taquilla que s'instal·larà al Punt d'Informació a la Plaça de Cal Font.

Summary: L'espectacle de circ i dansa 'El Buit' inaugurarà la 28a edició de la Mostra d'Igualada


El Tribunal Suprem ha citat la portaveu de JxCat al Congrés, Laura Borràs, el pròxim divendres 14 de febrer a les 11 hores per exposar-li les diligències que se segueixen contra ella amb relació a la presumpta adjudicació irregular de contractes quan dirigia l'Institut de les Lletres Catalanes (ILC). L'alt tribunal va decidir obrir una causa per investigar Borràs després que el jutjat d'instrucció 9 de Barcelona elevés el cas perquè és aforada. L'alt tribunal creu que podria haver comès els delictes de prevaricació, frau, malversació de fons públics i falsedat documental.

Summary: El Suprem cita Borràs el 14 de febrer amb relació a la presumpta adjudicació irregular de contractes quan dirigia l'ILC


La líder de Ciutadans (C's) a Catalunya, Inés Arrimadas, ha afirmat aquest dissabte que "els ideòlegs de 'l'Espanya ens roba' avui seuen a la banqueta per robar als catalans". Arrimadas, que ha anunciat un decàleg de mesures per lluitar contra la corrupció en un acte al Museu d'Història de Barcelona, ha assegurat que per lluitar contra aquesta xacra "només fa falta voluntat política i Ciutadans en té de sobres", una cosa que, segons ella, no tenen ni el PP, ni el PSOE, ni Convergència. En al·lusió als convergents, la líder de C's ha dit que "han volgut utilitzar el nom de Catalunya i l'estelada per tapar tots els casos de corrupció". Arrimadas ha recordat que el seu partit ha passat de "tres diputats a liderar l'oposició" i s'ha proposat que el pas següent que han de fer a "Catalunya és governar". En aquest sentit, la líder de Ciutadans s'ha postulat com "l'alternativa" perquè Catalunya "torni a tenir un govern net i sense motxilles que no busqui la divisió" sinó que faci que els catalans "liderin les reformes de tota Espanya" i poder recuperar un "projecte de futur".

Summary: Arrimadas: "Els ideòlegs de 'l'Espanya ens roba' avui seuen a la banqueta per robar als catalans"


L'Assemblea del Consorci del Parc Natural de la Serra de Collserola ha aprovat una resolució de rebuig a les activitats militars que porta a terme l'exèrcit espanyol en el seu àmbit i n'ha demanat el seu cessament. El text de la moció explica que el regiment de muntanya de la Caserna del Bruc de Barcelona fa temps que realitza pràctiques i exercicis militars a Collserola amb el permís del Consorci però la moció demana ara el cessament d'aquestes activitats tenint en compte que es tracta d'un espai "de lleure i oci" i amb fins a tretze centres educatius al seu entorn. El text apunta que les famílies i infants d'aquests poden patir "un impacte emocional" en veure les maniobres de l'exèrcit i recorda que el Parc de Collserola defensa "una cultura de pau i dels valors de convivència i respecte mutu". D'altra banda, l'assemblea també va aprovar una moció de rebuig al pas de la MAT pel seu àmbit.  El Parc Natural de Collserola ha afirmat que les pràctiques militars "no han de ser una escena habitual al parc" i ha apuntat que aquest té unes finalitats diferents, com són la preservació de la biodiversitat de l'entorn, l'educació en els valors de respecte a la natura, l'ús social i afavorir la preservació del gran pulmó verd que representa per a Barcelona i la seva àrea metropolitana.  El text aprovat manifesta el rebuig a aquestes pràctiques, acorda emprendre les actuacions que correspongui per no autoritzar més pràctiques militars dins del terme territorial del parc, instar el Ministeri de Defensa i, com a mesura transitòria, que doni les indicacions pertinents perquè no es realitzin aquestes maniobres en zones properes a centres educatius i impulsar les accions per tal que el parc sigui declarat com a zona desmilitaritzada, prioritzant la necessitat de garantir el seu ús ciutadà.  Per tal d'aconseguir aquests acords, el text insta a la modificació de les ordenances del parc i acorda notificar l'acord tant a Defensa, com al Departament de Territori i Sostenibilitat, l'Àrea Metropolitana de Barcelona, la Diputació, als ajuntaments integrants del Consorci, als centres educatius i al Col·lectiu Antimilitarista de Sant Cugat.  No a la MAT D'altra banda, l'Assemblea del Consorci del Parc Natural de la Serra de Collserola ha aprovat també una resolució de rebuig al pas de la línia de Molt Alta Tensió (MAT) per l'àmbit del parc. La resolució es va votar a proposta de la presidenta del Consorci, l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau. El projecte contempla una nova subestació a Sant Just Desvern, la connexió a l'alçada de Sant Feliu de Llobregat amb la línia de Begues-Rubí mitjançant una entrada i una sortida que implica un nou tram de línia aèria de doble circuit i la construcció d'una nova línia aèria per unir les subestacions de Desvern i Gramenet, creuant tot l'àmbit del parc. El Consorci ha alertat que Collserola és "particularment sensible" a aquest tipus d'actuacions i ha apuntat que qualsevol proposta en aquest sentit "no hauria d'obviar que ja existeix un passadís energètic i que no es pot sotmetre el Parc Natural a una nova ferida longitudinal". A mes, l'alt voltatge de la línia requeriria un passadís de seguretat de major amplada que "trinxaria" el Parc.  A través de la moció, el Consorci ha volgut manifestar la voluntat ferma de protegir de manera efectiva els espais naturals del parc, reiterar l'oposició al projecte "per manifestament innecessari" i recordar a Red Elèctrica Española "que a data d'avui no ha estat capaç de demostrar el contrari". Estableix també el seu rebuig a que s'intenti complir el tràmit de l'estudi d'impacte ambiental de l'anella metropolitana de 400kv al seu pas per Santa Coloma de Gramenet per la via simplificada "tot vulnerant la llei i menystenint el posicionament de les institucions comunitàries i furtant a les institucions afectades i a la ciutadania el dret a participar en aquest procés". El text exigeix també al Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient que, tal i com les institucions comunitàries demanen, la declaració d'impacte ambiental de la MAT comprengui la totalitat de la nova línia de 400kv proposada, "és a dir, tota l'anella de la Regió Metropolitana de Barcelona que s'ha intentat avaluar i construir fragmentàriament".

Summary: El Consorci de Collserola demana a l'exèrcit espanyol que cessi les maniobres militars que realitza al parc natural


Els democratacristians prendran la decisió els propers dies i apel·len a sectors propers a CDC i a ciutadans "orfes" políticament a aixoplugar-se en una plataforma electoral nova  ACN Barcelona.-Unió no ha descartat ni decidit encara si es presenta en solitari a les previsibles eleccions del 26-J a l'Estat. El secretari general d'Unió, Ramon Espadaler, ha explicat que pels propers dies fan una crida a impulsar un espai polític nou que serveixi per "reconstruir" el catalanisme polític i un model socioeconòmic "centrat", tant de cara les previsibles eleccions del 26-J com per unes catalanes al Parlament. Sobre la taula no hi ha noms ni candidats per encapçalar-ho a curt termini, i el format està obert. Espadaler però ha admès que, sense tenir cap "posició preconcebuda", unes noves sigles permetrien aixoplugar més fàcilment col·lectius externs a Unió que se sentin "orfes" políticament. De fet, ha apel·lat directament a sectors propers a CDC que no comparteixen "l'assumpció del programa d'ERC" i a ciutadans que veuen "amb preocupació" la política catalana i que lamenten que el catalanisme polític estigui "trinxat i absent" a Madrid des dels darrers mesos. Conscient dels termini temporals per presentar candidatura, Ramon Espadaler ha assegurat que els democratacristians avaluaran la viabilitat de la proposta i en funció de "la receptivitat" decidiran si es "possible formular-la" en cas que hi hagi eleccions el 26-J. Si no ho és, ja ha advertit que la mantindran "viva" perquè a l'horitzó no hi tenen només unes previsibles eleccions al Congrés i al Senat sinó també unes eventuals catalanes el 2017 i més endavant, les municipals.  "Unió es posa a disposició d'aquest espai", perquè sigui catalanista, defensor del dret a decidir, la justícia social i un model socioeconòmic "centrat". Els propers dies treballaran en aquest sentit –no ha fixat terminis- i en funció de com "evolucioni" deixen "la porta oberta" a presentar-se, també en solitari el 26-J. La maquinària electoral del partit està "engreixada" per concórrer en algun dels formats, ha afirmat. La primera aposta de la direcció, que s'ha reunit aquest dissabte, però passa per articular un espai que "superi estrictament Unió i les seves fronteres".  L'objectiu de la proposta és "reconstruir" el catalanisme polític que, des del 20-D, veuen "trinxat", que ha "deixat d'existir" a l'Estat. "Tan irrellevant, prescindible i absent", s'ha lamentat Espadaler. Sobretot perquè Democràcia i Llibertat ha "assumit" les tesis d'ERC. Més enllà dels debat sobre la llista única independentista de cara noves eleccions, els democratacristians considerarien "negatiu" que el catalanisme polític no tingués veu en una legislatura en què s'han d'encarar, al seu parer, reformes "estructurals i territorials".  Per això, i després de quedar fora tant de les cambres espanyoles el 20-D com de la catalana el 27-S, fan una crida a persones que "han tingut compromisos de militància" amb CDC, i que "no comparteixen la deriva" del partit, o exsimpatitzants del PPC. I també a ciutadans que "veuen amb preocupació" la situació política i se senten "desubicats, orfes, sense referent". A tots ells, els ha recordat que els interessos de Catalunya no seran defensats per partits de "matriu espanyola" ni per C's, a qui ha acusat de buscar els vots del catalanisme polític. "Amb la renúncia de CDC, elevada a la màxima potència quan expressa fer llista conjunta amb ERC, i la servitud dels partits de matriu espanyola i C's, creiem que l'espai trinxat del catalanisme s'ha de reconstituir". "Nosaltres sols no podem aixecar aquest espai", ha admès el dirigent democratacristià. El buit que hi veuen, l'"omplirà algú", ha advertit.  La decisió de concórrer en solitari de moment no s'ha pres. Tampoc s'ha descartat fer-ho, ha assegurat Espadaler. Es prendrà un rumb en funció del retorn que rebin els propers dies. La manera d'articular-ho tampoc s'ha concretat: ara bé, Espadaler sí que ha defensat que seria "raonable" que la fórmula passés per una plataforma "més àmplia" a Unió, precisament perquè s'hi sentissin còmodes persones provinents d'altres sectors polítics. En qualsevol cas, no hi ha ni sigles, ni noms ni candidats damunt la taula, tot i que el secretari general d'UDC ha deixat clar que l'exlíder del partit, Josep Antoni Duran i Lleida, no tindrà "cap paper" en aquests comicis del juny.  Finalment, sobre el finançament del partit, Espadaler ha insistit que no reconeixen cap deute d'Unió respecte a CDC. "Una part de l'endeutament que té Unió té el seu origen en decisions unilaterals de CDC al seu dia", ha reiterat. El partit està en preconcurs de creditors i amb un deute de 19 milions d'euros.

Summary: Unió proposa articular un espai per "reconstruir" el catalanisme polític el 26-J abans de decidir si es presenta


La Generalitat no enviarà cap representant al Consell de Política Fiscal i Financera (CPFF) que ha convocat el Ministeri d'Hisenda per aquest dimecres. Així ho ha comunicat el vicepresident i conseller d'Economia i Hisenda, Pere Aragonès, per carta a la ministra d'Hisenda, María Jesús Montero. De fet, el Govern tampoc va assistir a les dues anteriors reunions del CPFF que va convocar el govern de Pedro Sánchez els passats 20 de juliol i 1 d'agost. Aragonès ha emplaçat l'Estat a discutir els temes sobre política fiscal i financera en una Comissió Mixta d'Afers Econòmics i Fiscals. El vicepresident del Govern ha argumentat que és l'espai "més adequat" tenint en compte el context polític i "l'especificitat" del finançament de Catalunya. D'altra banda, a la mateixa carta, Aragonès ha expressat la "disconformitat" del Govern amb la proposta d'objectius d'estabilitat pressupostària per al conjunt d'autonomies.  Aragonès ha explicat que el motiu per no assistir a la trobada amb la resta d'autonomies és el mateix que van justificar l'absència de la Generalitat en convocatòries anteriors i ha argumentat que les comissions mixtes que van acordar convocar a la Comissió Bilateral Estat-Generalitat del passat 1 d'agost són els espais en què els dos governs han de parlar. D'altra banda, el vicepresident del Govern ha argumentat que la composició i la majoria de vots que corresponen al ministeri al CPFF dificulten que "sigui un espai propici per a l'adopció de consens efectius i debats productius".  Aragonès ha aprofitat la carta per argumentar que el repartiment dels objectius de dèficit entre administracions són "desproporcionats", que no s'ajusten a la llei d'estabilitat pressupostària i estabilitat financera i també ha criticat que els objectius de dèficit tenen un "evident efecte recentralitzador".

Summary: La Generalitat no assistirà al Consell de Política Fiscal i Financera i emplaça l'Estat a una comissió mixta


El cap de llista de Democràcia i Llibertat creu que el vot independentista no es desmobilitzaria en cas d'eleccions anticipades al març ACN Barcelona.-El cap de llista de Democràcia i Llibertat pel 20-D, Francesc Homs, ha negat aquest dimarts que CDC estigui fent servir els mitjans de comunicació per "pressionar" la CUP. Segons ell, l'únic que han fet els dirigents convergents, ell inclòs, ha estat "descriure la realitat". "Que la declaració independentista no es pot dur a terme perquè no hi ha govern és elemental", ha posat a tall d'exemple. "I si algú ho presenta com un #pressingcup és que les veritats li deuen coure", ha afegit. Homs confia en l'acord amb l'esquerra anticapitalista per investir Artur Mas i garantir l'estabilitat parlamentària, però, en el cas que no arribi i s'hagin de convocar eleccions, està convençut que el vot independentista seguirà mobilitzat. "Comparteixo amb ERC el missatge de calma", ha explicat Homs en la roda de premsa posterior a la reunió amb el president i el secretari general de l'Associació Catalana de Municipis. El cap de llista de Democràcia i Llibertat ha assegurat que ni ell ni cap altre dirigent de CDC "han dit res que no descrigui una realitat evident". L'actitud de la CUP la  setmana passada al Parlament va provocar una "disfunció" en els engranatges del full de ruta independentista. "Com es pot dir que s'està d'acord en fer un camí i després posar vetos a l'altra part?", s'ha preguntat. Una "realitat" que Homs no entén que molesti a la CUP quan es verbalitza. "Si això es presenta com una ofensa, aleshores jo m'he perdut", ha indicat. El ja exconseller de la Presidència confia que "el bloqueig de la CUP" no es projecti "in eternum", sinó que sigui un bloqueig conjuntural que se superi en els propers dies. Per això, no contempla, ara per ara, l'escenari d'unes noves eleccions al mes de març. En cas que l'acord no fos possible, Homs està convençut, però, que de les noves eleccions tornaria a sortir una majoria independentista i que l'independentisme no perdria vots com a conseqüència del desacord. "La gent va votar molt a consciència el 27-S", ha destacat abans d'afegir que, "en una coda tan profunda, la gent no canvia de parer d'un dia per l'altre". El procés sobiranista ha quedat "en suspens", segons Homs, fins que no s'esculli un nou executiu. "I això no es culpa del TC", ha recordat. En tot cas, confia en una solució a curt termini per impulsar la declaració independentista del passat 9 de novembre i iniciar formalment el procés cap a la independència de Catalunya. Un procés que Homs no creu que culmini fins que el nombre d'independentistes superi el 50%+1 dels vots, fet que no va succeir el 27-S. "Estem a tocar", ha subratllat el candidat convergent a les eleccions espanyoles.  Segons ell, el fet que hi hagi més del 10% dels votants que no es puguin situar ni en el 'sí' ni en el 'no' (Catalunya Sí Que Es Pot) i la constatació que l'independentisme "s'ha multiplicat per 4 o per 5" en els darrers anys li fan ser optimista. Homs ha responsabilitzat el president espanyol, Mariano Rajoy, de bona part d'aquest creixement del sentiment sobiranista a Catalunya i, per això, li ha donat les gràcies irònicament. El cap de llista de Democràcia i Llibertat també ha tingut paraules dirigides al ministre d'Hisenda, Cristóbal Montoro, que ha afirmat que el finançament del FLA ha estat el que ha garantit la prestació dels serveis bàsics a Catalunya els darrers anys. "Això és realment sorprenent. Estan fent negoci amb el FLA. Hem pagat 2.000 milions d'euros pel cap baix en interessos", ha explicat. "Cobren interessos i ho presenten com un ajut. I després parlen de deslleialtats", ha criticat. El govern espanyol va crear el Fons de Liquiditat Autonòmica el juliol del 2012 per aportar una línia de crèdit a les autonomies. Una crèdit amb interessos per sota dels de mercat fins aquest 2015, quan Montoro els ha rebaixat al 0%. En tot cas, Homs ha recordat que es tracta d'un préstec que s'ha de retornar (interessos inclosos) i no pas una ajuda a fons perdut. Homs, que anirà al Congrés dels Diputats, per "dialogar i negociar la independència", s'ha reunit aquest dimarts amb els màxims dirigents de l'Associació Catalana de Municipis, el president, Miquel Buch, i el secretari general, Marc Pifarré. El candidat convergent s'ha compromès a lluitar perquè la LRSAL (llei de racionalització de la despesa municipal) no s'arribi a aplicar mai a Catalunya.

Summary: Homs nega que CDC estigui pressionant la CUP i lamenta que "algú s'ofengui quan es descriu la realitat"


L'hospital Trueta de Girona farà un 30% més d'operacions de cor durant el 2017, fins a arribar a intervenir uns 130 pacients. Això permetrà reduir el nombre de malalts que han de traslladar a l'hospital Germans Trias i Pujol de Badalona per a la cirurgia. Actualment, el Trueta assumeix un terç dels prop de 300 gironins amb patologia coronària o valvular que necessiten passar pel quiròfan cada any. L'objectiu a llarg termini és invertir aquesta xifra i que l'hospital gironí intervingui els 200 pacients operables a Girona perquè només vagin a Can Ruti els que tenen patologies concretes o necessiten determinades tècniques quirúrgiques. La cirurgia cardíaca celebra enguany el desè aniversari a les comarques gironines. Durant aquesta dècada, han operat un total de 855 malalts. La cirurgia cardíaca a l'hospital Trueta de Girona compleix 10 anys. El 8 de novembre del 2006, un equip format per professionals de l'hospital gironí i de la Vall d'Hebron de Barcelona van operar a cor obert una pacient de 31 anys, que es va recuperar favorablement. En aquests deu anys, han intervingut un total de 855 pacients amb patologies coronàries o valvulars. Al llarg d'una dècada el servei s'ha anat ampliant fins a arribar a les 85 cirurgies de cor anuals. Es calcula que cada any entre 250 i 300 gironins han de passar pel quiròfan per aquest motiu. Els que no s'operen al Trueta, s'han de traslladar a Barcelona. Al principi anaven a la Vall d'Hebron però des de fa dos anys, els traslladen l'hospital Germans Trias i Pujol (Can Ruti) de Badalona.  El setembre passat van posar en marxa el que s'anomena servei estès de cirurgia cardíaca, un acord entre Trueta i Can Ruti per anar incrementant de forma progressiva l'activitat a l'hospital gironí. De fet, durant algunes setmanes dels darrers mesos ja han passat d'operar dos pacients a fer tres intervencions. Per això, preveuen tancar el 2016 havent operat un centenar de pacients (un 15% més que l'any anterior). A partir de gener, i de forma estable, els cirurgians faran tres operacions setmanals, cosa que es traduirà amb un 30% més de cirurgies a les comarques gironines durant el 2017. "Sense anar en detriment dels altres serveis, es tracta de prioritzar la cirurgia cardíaca optimitzant els recursos que tenim", ha explicat el cap de secció de cirurgia cardíaca del Trueta, el doctor Juan Bustamante. L'objectiu a llarg termini és que s'operin des de Girona 200 pacients que, per complexitat i tècnica quirúrgica que necessiten, no caldria que es traslladessin a Can Ruti. Així, invertirien totalment la dinàmica de derivacions a Badalona, passant dels dos terços actuals a només un terç.  El servei estès de Girona està format per un cap de secció de cirurgia cardíac i dos adjunts. Els tres professionals treballen a Badalona i a Girona però centren l'activitat a les comarques gironines. Un altre dels salts qualitats que hi ha hagut en els darrers temps és que hi ha tres especialistes de dilluns a divendres (i no només els dies que hi ha operacions) que fan atenció als pacients hospitalitzats, suport a l'UCI, consulta externa pre i postoperatòria. A més, també hi ha dos cirurgians de guàrdia localitzada set dies a les setmana 24 hores al dia.  Des que es va posar en marxa el servei estès ha incrementat la complexitat dels pacients atesos al centre. Els pacients estan ingressats al Trueta entre set i deu dies, primer a la UCI i posteriorment a planta, als llits de cirurgia cardíaca. Al cap d'un mes i mig ja poden fer vida normal i incorporar-se a les seves activitats professionals. La mortalitat en aquests 10 anys ha estat  menor a l'1%. La posada en marxa d'aquest servei estès ha implicat també la subespecialització de quatre anestesiòlegs en cirurgia cardíaca, per poder atendre les guàrdies presencials i localitzables i de gestionar adequadament les urgències. El mateix ha passat amb els professionals d'infermeria, han format una segona persona com a perfusionista i un equip de referència per assistir les intervencions de cirurgia cardíaca.

Summary: El Trueta farà un 30% més d'operacions de cor durant el 2017 i traslladarà menys pacients a Barcelona


Un home ha matat la seva exparella a trets al mig del carrer a Sant Joan les Fonts (Garrotxa) i posteriorment ha atropellat una de les seves filles, que ha resultat ferida greu i ha estat traslladada a l'Hospital Josep Trueta de Girona. Els fets han tingut lloc cap a un quart de quatre de la tarda a l'avinguda Cisteller, just davant del poliesportiu d'aquest municipi. La policia ha activat un dispositiu per detenir l'autor dels fets, que ha fugit. Poc després, l'autor dels fets s'ha suïcidat penjant-se en una zona rural al municipi de Montagut i Oix, a 13 quilòmetres de Sant Joan les Fonts, segons han confirmat fonts de la investigació.  Les dues filles de la parella, de 23 i 25 anys, han estat testimonis de la mort de la mare, de 48 anys. Posteriorment, la més gran ha estat atropellada pel presumpte homicida i ha resultat ferida greu. Segons han explicat fonts veïnals, l'home tenia una ordre d'allunyament i estava a la presó per haver intentat cremar la mare i les dues filles dins de casa seva fa dues setmanes, però n'havia sortit recentment. Segons han informat els Mossos d'Esquadra, el presumpte autor dels fets tenia 53 anys i nacionalitat espanyola i era veí de Campdevànol.  Els fets han passat passades les quatre de la tarda, quan la mare i les dues filles estaven caminant i han vist l'home, que anava en cotxe. En veure'l, les filles han fugit corrents però la mare ha ensopegat i no ha pogut marxar. Segons diversos testimonis, aleshores el presumpte homicida li ha disparat més d'un tret amb una escopeta. Mentre l'estava disparant, un mecànic que passava per allà amb el cotxe ha atropellat l'autor dels trets per ajudar la mare i ha anat a socórrer-la, tot i que ja no ha pogut fer res per la seva vida. Tot seguit, l'home ha apuntat el mecànic amb l'escopeta des de sota el cotxe, però l'arma li ha fallat.  Després, el presumpte homicida ha agafat el seu cotxe i ha atropellat una de les dues filles, la de 25 anys, que ha quedat ferida greu. Segons els veïns, la parella s'havia separat feia poc. Els fets han passat a uns 10 minuts a peu del domicili familiar, que es troba al barri de les 40 cases.   Aquest cap de setmana se celebrava a Sant Joan les Fonts la Fira de la Bruixeria.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Un home mata la seva exdona a trets al mig del carrer a Sant Joan les Fonts, atropella la seva filla, fuig i se suïcida


L'Embarrat es consolida com un aparador de l'art contemporani més radical i transgressor a les naus de l'antiga fàbrica de Cal Trepat de Tàrrega. Fins el 5 de juny s'hi mostren les obres dels 27 artistes seleccionats per participar a la tercera edició del festival de creació contemporània. Els treballs integren l'exposició central anomenada La Gran Màquina III i giren al voltant del concepte 'en desús'. El festival dóna veu a artistes emergents i avantguardistes que aquest any procedeixen de Catalunya, l'estat espanyol, Alemanya, Polònia i Mèxic. Els seus treballs van ser seleccionats  d'entre 180 propostes. Els organitzadors es mostren molt satisfets de la resposta del públic i volen fer créixer un festival considerat un "èxit" per a la ciutat, però també per a la comarca i "pel conjunt del país", segons el seu director, Jesús Vilamajó.  Aquest diumenge al matí una trentena de persones ha seguit la primera de les visites guiades que se seguiran fent fins diumenge que ve. El festival explora nous llenguatges multidisciplinaris com ara el videoart, la música experimental, la fotografia, la performance, el còmic, l’street art, el disseny, l'arquitectura i l'escultura. El gruix de les activitats complementàries, com performances, tallers i actuacions musicals, es van concentrar ahir dissabte. Aquest diumenge s'han organitzat visites guiades a l'exposició central i a la tarda es presentarà una obra de teatre creada pels joves de la companyia BAT de Tàrrega. El nom d'Embarrat prové del sistema proveïdor d'energia a la maquinària de l'antiga fàbrica Cal Trepat, marc del festival. L'equipament, museïtzat des de l'any 2012, es converteix gràcies a l'Embarrat en un espai de creació que dialoga des del passat industrial amb la modernitat de l'art i el pensament.  L'eix temàtic de la primera edició va ser el capital mentre que la segona convocatòria va girar al voltant de l'alienació de l'individu. Aquesta vegada s'ha triat 'en desús'. La reflexió sobre aquest concepte es pot veure en obres que reflecteixen el progressiu desús del format imprès, de l'escriptura a mà o d'antigues màquines recreatives. Premis Embarrat El festival també concedeix dos guardons. El premi Embarrat 2016, dotat amb 2.000 euros, se l'ha endut un curtmetratge que denuncia la presència del polèmic monument franquista a Tortosa, dels joves artistes Zoraida Roselló i Jaume Vidal. En clau metafòrica, el curtmetratge alterna imatges del monument amb altres d'un ramat de bens. El jurat, format per set membres de l'àmbit de les arts, també ha concedit una menció d'honor al treball conceptual 'Earthworks' de la polonesa Anna Kedziora. L'obra conjuga una projecció audiovisual amb una instal·lació de terra, en simbiosi amb l'entorn de l'antiga fàbrica Cal Trepat. D'altra banda, el Premi de l'Institut d'Estudis Ilerdencs (IEI) ha reconegut el treball 'Monocromos negros' de Manuel M. Romero, que es basa en esmalt i esprai sobre paper reciclat.    El pressupost del festival és de 24.000 euros, aportats per l'Ajuntament de Tàrrega (19.000) i la Diputació de Lleida (5.000).

Summary: L'Embarrat es consolida com un aparador de l'art més transgressor a les naus de Cal Trepat de Tàrrega


La jutgessa del jutjat Contenciós –Administratiu número 1 de Lleida ha desestimat la demanda pels carrers franquistes de Lleida que va presentar la plataforma 'Lleida Lliure de Franquisme'. Des de la plataforma s'ha valorat negativament aquesta sentència tot i que consideren que és una ''victòria amarga'' per la Paeria, ja que la jutgessa creu que encara no ha acabat el procés administratiu de la comissió d'experts que ha de dictaminar sobre els noms dels carrers de la ciutat. En aquest sentit, també es fa incís en el fet que la jutge indica que la Paeria ha de fer compliment de la Llei de Memòria Històrica. La vista per la demanda va tenir lloc el passat 15 de febrer i l'objectiu que buscava era el canvi de nom dels carrers Alcalde Areny, Alcalde Montanya, Alcalde Sangenís, Sangenís Bertran, Alcalde Recasens, Germans Recasens, Carmelo Fenech i Juan Manuel Nadal i Gaya, tots ells vinculats amb el franquisme. La plataforma Lleida Lliure de Franquisme va presentar el recurs al jutjat contenciós 1 de Lleida "per l'incompliment permanent" de la llei de la Memòria Històrica per part del govern de l'Ajuntament de Lleida sobre el nomenclàtor dels carrers. El recurs, signat per tretze entitats, es va presentar contra la "desestimació per silenci de la reclamació", de data 19 de desembre de 2016, davant Alcaldia de l'Ajuntament de Lleida per demanar que es retirés el nom de nou carrers "que homenatgen personatges que incompleixen la Llei de Memòria Històrica". A través d'aquest escrit requerien que s'acordés per decret d'alcaldia la substitució d'aquests noms. Ara, la jutgessa ha resolt desestimant aquesta demanda tot i que afirma que s'ha de complir la llei de memòria històrica que obliga les administracions públiques a retirar tot allò que suposi l'enaltiment de la dictadura. La resolució judicial diu que "no s'oposa a la retirada dels noms dels carrers" tot i que estableix que cal seguir un procediment que "en el moment en què es va interposar el recurs, no havia conclòs" i reconeix que aquest procediment (iniciat el 2015), que "encara no ha culminat",  s'ha dilatat "més del desitjat".  Per tot això, des de la plataforma han anunciat que no recorreran la sentència perquè, tot i que no els dona la raó en la retirada immediata dels carrers, "estira les orelles a la Paeria i li diu que el procés s'ha allargat massa i que s'ha de culminar". "No pot seguir encara sobre la taula una resolució presentada l'any 2015", afegeix l'advocada dels denunciants, Ester Sancho. "Fa tres anys que esperem", recorda, i lamenta que la sentència ha estat una mica "tèbia" perquè no estableix un termini perquè la Paeria es pronunciï. Tot i això, celebra que reconegui que s'ha de complir la llei de memòria històrica i demana a l'Ajuntament de Lleida que "es mullin d'una vegada i diguin si aquests carrers s'han de mantenir o s'han de retirar". "Quan nosaltres ens adrecem a l'alcalde per demanar-li la retirada d'aquests carrers, ens respon amb silenci i, ara, la resolució judicial li demana que resolgui l'expedient", recorda Sancho. Des de la plataforma, doncs, asseguren que es dedicaran a "controlar" que l'Ajuntament de Lleida es pronunciï al respecte i conclogui l'expedient administratiu amb una resolució expressa que acordi la retirada dels carrers franquistes. Si no és així, alerta Sancho, tornaran als jutjats per denunciar-ho.  Per la seva banda, la portaveu de la plataforma, Rosa Peñafiel, ha tornat a lamentar el silenci de l'alcalde i li exigeix que actuï. "Necessitem voluntat política clara per retirar aquests noms", ha conclòs.

Summary: La justícia desestima la demanda pels carrers franquistes a Lleida


L'autovia A-2 ha quedat reoberta al seu pas per Soses (Segrià) cap a les set de la tarda, segons ha informat el Servei Català de Trànsit. Cal recordar que els Mossos d'Esquadra havien desallotjat amb una càrrega la via cap a les sis, després que els manifestants l'hagin tallat des del matí com a protesta per la detenció de Carles Puigdemont i per l'empresonament de polítics independentistes. La càrrega ha causat un ferit lleu que ha estat atès pel Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), segons ha informat aquest servei. El tall de l'A-2 és un dels que diferents Comitès de Defensa de la República (CDR) del país han protagonitzat a diverses vies de la xarxa viària catalana, com ara l'AP-7, l'N-340 o la C-17, entre d'altres.

Summary: Reoberta l'A-2 a Soses, al Segrià, tallada des de mig matí com a protesta pels empresonaments de polítics catalans


Dues noies han explicat que aquest diumenge un home per masturbar-se davant d'elles i agredir-les per no deixar-les marxar, al barri de la Teixonera de Barcelona, al districte d'Horta-Guinardó. Els fets van passar cap a dos quarts de set de la matinada prop de la parada de Metro de la línia 5 d'El Coll-La Teixonera. Les noies estaven assegudes en un portal quan un noi se'ls va acostar per demanar-los foc per al tabac. Li van dir que no en tenien, i l'home es va abaixar els pantalons i va començar a masturbar-se. Les dones es van aixecar per marxar però l'agressor va agafar pel braç a una d'elles per acostar-la cap a ell. La noia el va empènyer per desfer-se'n i ell li va donar un cop de puny a la cara. A continuació es va dirigir cap a la segona noia, a qui també va colpejar a la cara mentre els cridava 'por zorras'. Finalment, segons la seva versió, les dues noies van poder marxar corrent i arribar a casa. Van anar a l'hospital per fer un informe mèdic i van anar a la comissaria dels Mossos d'Esquadra d'Horta-Guinardó, al carrer Marina. No obstant, allà no les van poder atendre, ja que només hi havia un agent amb formació per atendre aquest tipus de casos i davant d'elles hi havia onze persones més esperant per presentar denúncia. El cas l'ha fet públic a Twitter  el Comitè Feminista i Antifeixista d'Horta-Guinardó. Els Mossos d'Esquadra tenen coneixement  del cas, però encara no han rebut cap denúncia formal, segons han explicat  fonts del cos a l'ACN, que han recomanat a les víctimes que interposin la denúncia. En un comunicat, l'entitat ha lamentat el cas, l'ha vinculat a l'auge de l'extrema dreta i s'ha queixat de la "manca de recursos" per atendre les víctimes d'agressions sexuals, cosa que provoca la revictimització de les dones. "Veiem com cada dia centenars d'agents poden mobilitzar-se i actuar als carrers per reprimir amb violència i brutalitat", i en canvi constaten que "no hi ha prou persones per atendre situacions d'urgència quan dones que acaben de patir una agressió sexual, encara envaïdes pel pànic i la ràbia prenen la valentia i força per anar a denunciar-ho; és lamentable".

Summary: Dues noies denuncien que un home es masturba davant d'elles i les agredeix al barri de la Teixonera


CCOO ha demanat millores en la seguretat de les empreses químiques de Tarragona, arran dels darrers incidents que s’han produït, un dels quals va costar-li la vida a un treballador el passat mes de juny. Des del sindicat han denunciat que no hi ha una coordinació entre els plans de protecció de les empreses, cosa que fa que reaccionin de manera diferent davant un mateix incident i es generi confusió, tant entre els treballadors com de cara a la població. A més, les han acusades de precaritzar les condicions laborals dels empleats i han afirmat que això té una incidència directa en la seguretat. També han instat la Generalitat a que revisi el Plaseqcat. Amb tot, han exigit reunions amb les empreses químiques per buscar solucions com a màxim al setembre. Si no es produeixen, estudiaran mobilitzacions. El secretari general d’Indústria de CCOO a Catalunya, José Antonio Hernández, ha qualificat els accidents d’“inacceptables” i ha afirmat que les empreses han de vetllar per la seguretat dels treballadors i dels tarragonins. Ha assegurat que estan fent una anàlisi acurada de què va passar en els accidents de Carburos Metálicos i Clariant Ibérica i en l’incendi de Miasa; i ha avançat que les primeres conclusions són que hi ha hagut “una errada greu en la coordinació de les activitats preventives” entre les diferents empreses. “Si hi hagués una bona política de coordinació dels plans preventius no s‘hagués produït l’accident de Carburos Metálicos i avui no tindríem un company mort”, ha sentenciat. En el cas de l’accident de Carburos Metálicos, Hernández ha apuntat que tres empreses del voltant -Dow, Repsol Petróleo i Repsol Química- van reaccionar de manera diferent en l’aplicació dels plans d’emergència i d’autoprotecció, cosa que va generar confusió entre els treballadors. “Mentre Dow confinava, Repsol Petróleo no confinava però feia tasques d’informació i coordinava, i Repsol Química no va confinar ni va informar. No és admissible que tres empreses tinguin reaccions diferents respecte el mateix accident”, ha exposat.  Amb tot ha reconegut que no tenen capacitat ni informació suficient per determinar “qui ho va fer bé”, però ha apuntat que “és evident que hi ha una contradicció” entre les companyies. “No volem ser alarmistes, però hi ha indicis clars de que hi ha coses que no funcionen i els responsables, que són les empreses químiques i l’administració, han d’actuar”, ha explicat. Sobre aquest sinistre també ha deixat entreveure que hi podria haver hagut negligències de l’empresa en el manteniment de la instal·lació, però ha estat caut perquè el cas està sota investigació judicial Inspecció de Treball també ho està estudiant. “Tots els accidents es poden evitar, i el de Carburos Metálicos, també”, ha indicat Hernández, que ha concretat que “els accidents tenen dos factors: els humans i els materials”. Per ell, “els humans són difícil de treballar, però amb els materials es poden fer coses”, com ara “posar elements de control” que, en aquest cas, no hi serien.  Millores laborals Des de CCOO també han explicat que l’elevat nivell de subcontractació en empreses del sector químic genera problemes de seguretat. Ho atribueixen al fet que si no hi ha estabilitat en l’ocupació no es poden qualificar els treballadors, i sense qualificació troben difícil implementar polítiques de prevenció efectives.  Els responsables sindicals han denunciat que molts d’aquests treballadors només tenen contractes de sis mesos perquè treballen per empreses auxiliars de la química, que en alguns casos subcontracten els serveis cada mig any. En canviar l’empresa subcontractada, també canvien els treballadors. Això fa que a les empreses sempre hi hagi molts empleats nous que no coneixen ni el lloc de treball ni els riscos que té associats perquè no tenen prou experiència, i que en el cas que hi hagi mancances de seguretat, no les detecten adequadament. Hernández ha assegurat que això fa uns anys no passava, ja que si un treballador portava sis mesos en un lloc de feina, encara que es canviés l’empresa subcontractada, ell mantenia el lloc.  En aquest sentit, Hernández ha apuntat directament a l’Associació Empresarial Química de Tarragona (AEQT) i a les empreses que en formen part, perquè “enlloc de desenvolupar l’estabilitat de l’ocupació, les condicions de treball i la coordinació preventiva, el que fan és burlar els acords”, ha denunciat. També han fet referència a una possible “ocultació de les dades de sinistralitat” a partir de fer baixes restringides, per les quals si un empleat té un problema mèdic derivat de la seva feina l’empresa el derivaria a la seguretat social com si fos una contingència comuna. “Ho fan per evitar costos i que aparegui com un accident, perquè això dona mala imatge a l’empresa”, ha comentat Hernández. “Tothom vol aparèixer com que té accidents zero, però no hi ha una tasca sincera”, ha lamentat el responsable sindical. Acció de la Generalitat Els sindicalistes també han posat el focus en la Generalitat, que al seu parer és qui ha de vetllar perquè les empreses compleixin. En concret, assenyalen la Direcció General d’Energia, Mines i Seguretat Industrial, l’organisme encarregat de la seguretat i que depèn de la conselleria d’Empresa i Coneixement. “Han de demanar explicacions a qui convingui per veure què passat amb els plans de protecció interior i amb la coordinació de les activitats preventives perquè això no torni a passar”, ha instat Hernández. A més també ha apuntat cap a una possible revisió del Plaseqcat, si bé ha reconegut que “té una base ben construïda”. De tota manera ha assegurat que en els fets de Miasa i Carburos Metálicos s'ha demostrat que “la població no sap què ha de fer”. “És evident que els plans d’emergència exterior en el darrer mes no han funcionat”, ha remarcat.

Summary: CCOO exigeix a les empreses químiques de Tarragona que millorin les mesures de seguretat per evitar nous accidents


El ministre d'Afers Europeus d'Alemanya, Michael Roth, diu que és "optimista" sobre la possibilitat que els líders de la Unió Europea puguin tancar un acord sobre el pla per rellançar l'economia després de la covid-19 en la cimera del 17 i 18 de juliol. "No és el moment de retardar les coses ni d'allargar el debat", ha dit Roth després de la reunió per videoconferència dels ministres d'afers europeus. En la trobada, Roth ha dit que els ministres s'han mostrat "compromesos" a treballar per assolir un acord com abans millor. "La meva impressió és que totes les delegacions són conscients del moment històric", ha dit el ministre d'Afers Europeus alemany, que ha presidit la reunió.   "Hem assolit un ràpid consens que cal arribar a un acord ràpid i el pròxim cap de setmana serà de crucial importància", ha dit Roth, que, malgrat l'optimisme, ha admès que continuen havent "divergències" entre els estats i ha avisat que la "credibilitat" de la UE està "en joc".

Summary: La presidència alemanya és "optimista" sobre la possibilitat de tancar un acord sobre el pla europeu aquesta setmana


Les obres de restauració de la primera intervenció a la façana del Santuari de Sant Ramon, a la Segarra, han finalitzat. Els treballs han anat motivats després d'alguns despreniments de material a causa de la naturalesa de la pedra utilitzada i de les condicions climatològiques extremes de l'entorn. L'actuació de caràcter conservatiu s'ha fet amb l'objectiu d'assolir l'estabilització del material i evitar noves pèrdues de suport i possibles riscos per la seguretat dels visitants i parroquians. L'obra de restauració però, no ha finalitzat i ara es treballa en un exhaustiu procés de documentació gràfica de les patologies que s'hi acumulen així com un estudi fisicoquímic dels materials que la constitueixen per obtenir un diagnòstic més precís i definir amb major exactitud la metodologia i els processos a seguir. El restaurador i conservador Albert Gasset explica que l'inici del procés de neteja s'ha basat en l'eliminació a punta de bisturí de la catifa biològica que cobria bona part de la superfície de l'obra. Aquesta va deixar pas al descobert d'un seguit d'afectacions derivades d'una intervenció feta l'any 1985, que es va caracteritzar per l'adopció d'un criteri extremadament invasiu, poc respectuós amb el material original i de difícil reversibilitat. El resultat és una portalada amb nombroses restitucions realitzades amb un material incompatible amb el suport origina, el qual en els darrers 10 anys ha sofert una forta acceleració en el seu procés d'alteració. Aquesta incompatibilitat i, sobretot, l'aplicació d'un producte fixatiu que actua com a barrera i impedeix la correcta transpiració del material lapidi, afavoreix la progressiva debilitació dels volums escultòrics. La complexitat de l'actuació necessària per garantir una correcta conservació de la portalada ha propiciat la finalització de la primera fase de la intervenció motiu per la qual s'ha procedit a l'aplicació puntual de morters de fixació i a la instal·lació de malles de contenció que asseguraran temporalment aquells elements arquitectònics que ofereixen majors problemes d'estabilitat. El cost total de l'actuació és de 18.500 euros, dels quals 15.000 euros són subvencionats per la Diputació de Lleida, que conjuntament amb l'Orde Mercedari i l'Ajuntament de Sant Ramon han tramitat per poder rebre la subvenció.

Summary: Finalitzen les obres de restauració de la primera intervenció a la façana del Santuari de Sant Ramon


Ha estat ma dreta de Luisa Fernanda Rudi la passada legislatura i treballarà de la mà de Soraya Sáenz de Santamaría en les relacions entre l'Estat i Catalunya ACN Madrid.-El consell de ministres ha nomenat aquest divendres Roberto Bermúdez de Castro (Osca, 1971) com a secretari d'Estat d'Administracions territorials, l'àrea dirigida per Soraya Sáenz de Santamaría que s'encarregarà de les negociacions amb les comunitats autònomes, i especialment amb Catalunya. Bermúdez de Castro, que aquest mateix divendres ha lliurat l'acta de diputat de les Corts d'Aragó, és membre de l'Executiva del PP i va fer tasques de vicepresidenta del govern d'Aragó la passada legislatura, durant el mandat de Luisa Fernanda Rudi. S'integra a una àrea que el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, considera estratègica per afrontar les relacions amb els territoris en una legislatura on haurà de negociar el nou finançament autonòmic.  El ministeri d'Administracions Territorials pren les competències d'Administracions Públiques que el ministre Montoro tenia la passada legislatura i vol ser la via de diàleg entre La Moncloa i Catalunya.  La Moncloa tanca d'aquesta manera la creació de l'estructura del nou ministeri d'Administracions Territorials que dirigeix Soraya Sáenz de Santamaría. La setmana passada el consell de miinistres també va nomenar com a vicesecretari d'Estat d'aquesta àrea el lletrat del Consell d'Estat José María Jover Gómez-Ferrer (Madrid, 1966),

Summary: El govern espanyol nomena Roberto Bermúdez de Castro com a secretari d'Administracions Territorials