Els sindicats han reclamat que el 60% de la paga extra que la Generalitat deu als funcionaris des del 2013 s'aboni "l'endemà" que s'aprovin els pressupostos, que s'han de sotmetre a votació telemàtica aquest 24 d'abril. Representants d'UGT, CCOO i la IAC a la Mesa General de Negociació dels Empleats Públics de l'Administració (MEPAGC), han exigit al Govern que, un cop s'aprovin els comptes, faci efectiva immediatament la transferència pendent de 323 milions d'euros. "No esperem a finals d'any, volem que l'endemà que s'aprovin els pressupostos tots els empleats públics cobrin la paga extra del 2013", ha reclamat a l'ACN Carlos Villalante, secretari de política institucional dels serveis públics d'UGT. El pagament no seria "un regal" pel personal de la Generalitat sinó un dret recuperat, apunta el sindicalista. "No volem res que no sigui nostre", insisteix abans d'afegir: "Si els comptes són operatius per pagar mascaretes també són operatius per pagar el 60% de la paga del 2013". Per part de CCOO, recorden que "és un deute antic" i els treballadors públics fa set anys que reclamen rebre aquests diners. El coordinador de l'Àrea Pública del sindicat a Catalunya, Joan Maria Sentís, creu que aquesta transferència s'hauria d'haver fet durant els primers tres mesos de l'any i reclama a la conselleria que encapçala Jordi Puigneró que pagui com a molt tard "abans de l'estiu". "Va ser una mesura injusta i és encara més injust que a hores d'ara no l'hagin saldada. Amb el que està caient ara, amb els empleats públics a primera línia donant la cara, és més necessari que mai que paguin ja", ha argumentat. En la mateixa línia, la secretària general de la IAC-CATAC i portaveu de la IAC, Assumpta Barbens, també considera que la quantitat pendent des de fa set anys s'ha d'abonar "immediatament" i apunta que aquesta transferència pot servir per "pal·liar" els efectes de l'aturada econòmica, en els casos en què el treballador públic formi part d'una família amb acomiadats, afectats per ERTO o persones vulnerables. Amb tot, Barbens preveu que, "tenint en compte la manera d'actuar prèvia" del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública, els treballadors no podran rebre la transferència fins al tercer o quart trimestre de l'any.  Durant el mes de febrer, el Consell Executiu va aprovar el retorn del 60% de la paga extra del 2013. En un inici, la transferència s'havia d'incloure en la llei de pressupostos, que s'havia de votar el 19 de març. El procés, però, va quedar ajornat quan Ciutadans va portar els comptes catalans al Consell de Garanties Estatutàries. Finalment, la votació es durà a terme aquest divendres.  Sindicats i Govern van arribar a un acord sobre el retorn de les pagues extra del 2013 i 2014 a finals de 2018, però no es van fixar les dates concretes del pagament, només els anys. En aquell moment, es va pactar pagar el 40% de la paga pendent del 2013 el 2019 i el 60% restant el 2020. Per l'any que ve es reserva la transferència del 55% de l'import del 2014, que no es rebrà totalment fins al 2022.

Summary: Els sindicats exigeixen al Govern que la paga extra pendent del 2013 s'aboni "l'endemà" que s'aprovin els pressupostos


Un agent de la Policia Local de Solsona va ser agredit el passat dilluns 1 de maig a la nit a la via pública per un ciutadà que abans va intentar atropellar-lo intencionadament. Segons informa el consistori solsoní, l'agressor va clavar diversos cops de puny i puntades de peu a l'agent per tot el cos i també al cap. Tot i la gravetat de l'agressió, l'agent es troba estable i s'està recuperant a casa seva de les ferides i les contusions. L'agressor és un veí de Solsona de 24 anys que va ser detingut poc després dels fets, pel volts de dos quarts de dotze de la nit. El noi es troba ingressat a la unitat de psiquiatria de l'Hospital Sant Joan de Déu de Manresa a l'espera de passar a disposició judicial.  Segons informa l'Ajuntament de Solsona, l'agressió es va produir poc després d'un quart d'onze de la nit quan l'agent tornava al cotxe policial després de tancar les dependències del Casal de Cultura i Joventut. Un individu que conduïa acompanyat d'una segona persona va intentar atropellar-lo premeditadament. L'agent va poder esquivar-lo però el vehicle va impactar darrere del cotxe patrulla.  El conductor va sortir per la porta de l'acompanyant i, segons informa el consistori, va començar a agredir l'agent a cops de puny i puntades de peu i va aconseguir extreure-li la porra, arma amb la qual va continuar colpejant-lo per tot el cos i el cap. Segons les diligències policials, l'acompanyant del vehicle de l'agressor, una vegada es va adonar de la violència infringida contra l'agent, va intentar socórrer-lo.  L'autor dels fets va fugir amb el cotxe,va tornar a intentar envestir el policia sense aconseguir-ho, i va encastar el vehicle contra la porta d'un garatge proper.  L'Ajuntament de Solsona ha presentat una denúncia als Mossos d’Esquadra i, segons ha declarat el batlle David Rodríguez "emprendrà totes les accions que faci falta per defensar la víctima i el cos de la Policia Local". Rodríguez lamenta la "profunda gravetat dels fets, en què no s'havia trobat mai la ciutat de Solsona". En aquest sentit, l'alcalde ha traslladat al cap de la Policia Local que "es posaran tots els mitjans necessaris per evitar que torni a perillar la integritat física d'un agent".  D'altra banda, l'alcalde explica que juntament amb l'agent ferit i el cos de la Policia Local valoraran de forma conjunta "quines accions hem d'emprendre i el replantejament necessari que cal fer per adoptar les màximes mesures de seguretat". El batlle recorda que en els darrers anys s'ha ampliat la plantilla de la Policia Local, s'ha adquirit material nou i el cos s'ha adherit a la xarxa Rescat i Sipcat. Amb tot, assegura que aquest fet "ens obliga a fer replantejaments".

Summary: Intenten atropellar i agredeixen amb violència un policia local de Solsona


Seat ha tancat el millor mes de setembre de la seva història amb 43.200 vehicles venuts, un 36,7% més que en el mateix mes de l'any anterior. Un increment interanual que l'automobilística atribueix a l'entrada en vigor l'1 de setembre de 2018  del nou cicle d'homologació de consum i emissions WLTP que va incrementar les vendes al juliol i a l'agost i les va fer caure al setembre. També han crescut, en aquest cas un 75,1%, les vendes de Cupra, la nova marca del grup, que s'enfilen fins les 18.700 unitats, gràcies al Cupra Ateca. Des de principi d'any, les vendes de Seat també són de rècord, amb 454.800 unitats comercialitzades, un 9,4% més que en els primer nou mesos de l'any passat.   Entre gener i setembre de 2019 quatre dels nou principals mercats de Seat han assolit el seu màxim històric de vendes. Així, Alemanya continua sent el país on més vehicles Seat es venen, amb més de 100.000 unitats (104.100, un 15,2% més) a falta d'un trimestre per tancar l'exercici. Li segueix el mercat espanyol, amb 86.600 vehicles i un lleuger increment del 0,9%, i el Regne Unit en tercera posició amb 54.900 vehicles venuts i un increment del 8,7%.  També han pujat les vendes a França, amb 27.000 vehicles entregats, un 25,7% més, i Itàlia, amb 20.400 vehicles venuts i un increment dels 25,7%. Aquests dos països han obtingut el millor resultat des del 1996 i 1992 respectivament. La companyia també posa en valor l'increment de les vendes a països com Mèxic (18.300 vehicles i un 6,8% més), els Països Baixos (9.000; +32%), Portugal (8.700; +10%), Suècia (6.800; +23,2%), Dinamarca (5.800; +52,6%) i Irlanda (4.000; +10,4%).

Summary: Seat tanca el millor mes de setembre de la seva història amb 43.200 vehicles venuts, un 36,7% més


Brussel·les considera que el coronavirus és un "risc" per a l'economia europea, malgrat apuntar que encara és "massa aviat" per avaluar l'impacte del brot. La Comissió Europea alerta que el coronavirus podria tenir un "efecte dominó" sobre l'economia, però de moment no té cap previsió econòmica de la dimensió de l'impacte del brot, segons ha dit el comissari d'Economia, Paolo Gentiloni. En la presentació de les previsions econòmiques d'hivern, l'eurocomissari ha afirmat que el grau d'afectació sobre l'economia dependrà de la durada i l'extensió del brot. "Com més duri, més probabilitats hi ha que hi hagi efectes col·laterals sobre l'economia i les condicions de finançament globals", ha defensat. De moment, però, la Comissió inclou el coronavirus com un "risc a la baixa" per a l'economia, però no té cap previsió de quin podria ser l'impacte del coronavirus. Amb tot, Brussel·les assumeix que tindrà un impacte per l'efecte que el brot tindrà sobre l'economia xinesa. Altres riscos per a l'economia A banda del coronavirus, l'informe de Brussel·les preveu altres factors que poden tenir conseqüències negatives sobre l'economia europea. Malgrat considerar que la disminució de les tensions entre la Xina i els Estats Units suposen ara un risc menor que abans per a l'economia, la Comissió veu la "incertesa" en la política comercial dels Estats Units com un "obstacle" per a la recuperació de la confiança comercial.  L'executiu europeu també veu la "incertesa" sobre la futura relació comercial entre la Unió Europea i el Regne Unit com un risc, així com les tensions geopolítiques a l'Orient Mitjà i les socials a l'Amèrica Llatina

Summary: Brussel·les considera el coronavirus un "risc" per a l'economia però diu que és "massa aviat" per avaluar-ne l'impacte


La consellera de la Presidència i portaveu del Govern, Neus Munté, ha defensat que en una futura constitució catalana es podrà protegir “fortament” el català alhora que el castellà podrà continuar tenint reconeixement i garantia d’ús. D’aquesta manera, Munté ha valorat el manifest que 200 acadèmics han presentat per defensar que una Catalunya independent no mantingui la cooficialitat de les dues llengües. En la roda de premsa posterior al Consell Executiu, la portaveu ha manifestat el respecte del Govern cap al manifest però ha situat aquest debat en el procés d’elaboració de la constitució catalana. Munté ha defensat que ara ja hi ha una “plena garantia dels drets lingüístics” de totes les persones de Catalunya, parlin la llengua que parlin. Tot i així, s’ha mostrat convençuda que amb instruments d’eines d’estat es podrà donar un “major suport” al català.   El manifest impulsat pel grup Koiné demanen que una futura república catalana no mantingui la cooficialitat del català i del castellà, argumentant que aquest sistema del bilingüisme porta a la substitució del català pel castellà.

Summary: El Govern defensa que es pot protegir el català i garantir alhora que el castellà “continuï tenint reconeixement”


Dos exalts directius de l'Orfeó Català encarregats de la comptabilitat han admès aquest dilluns que els pressupostos que els presentaven Fèlix Millet i Jordi Montull "aparentment eren correctes" i l'entitat semblava que no tenia massa problemes econòmics. Tot i així, han reconegut que no estaven al dia i al detall dels números, i que només assistien a les reunions directives on se'ls presentaven els pressupostos ja elaborats. "Em van enganyar", ha admès Pau Duran. En la seva declaració com a testimonis, Duran, extresorer, i Manuel Bertrand, excomptador, s'han excusat dient que tenien confiança en la gestió de Millet i que com que l'Orfeó anava creixent econòmicament mai van fer gaires preguntes. A més, han dit que no tenien una visió simultània dels números de la Fundació del Palau ni del Consorci. Duran ha reconegut el seu error de no preguntar i controlar més els comptes, però a banda de Millet i Montull, n'ha responsabilitzat a l'aleshores vicepresidenta i actual presidenta, Mariona Carulla. De fet, ha dit que en les reunions de la comissió econòmica directiva hi eren Millet, Montull, Carulla i el secretari, a més d'ell. Però en aquestes reunions li donaven "molts detalls" per "distreure", com despeses de flors i d'afinar pianos, i no anar al fons dels números. Preguntat pels pagaments en efectiu a artistes o el gran número de comptes bancaris que tenia el Palau ha dit que ho desconeixia per complet, "per increïble que sembli". Finalment, ha dit que tot i l'espoli de l'entitat, Millet va donar un gran "impuls" a la cultura, amb l'enderroc de l'església contigua al Palau, que va permetre l'ampliació, la fabricació de l'òrgan o l'aconseguiment de mecenes, com per exemple després de la crema del Gran Teatre del Liceu el 1994. Bertrand ha admès que ell assistia un o dos cops l'any a l'assemblea de socis i que allà "no es votava, el que deia Millet anava a missa". Per la seva banda, el gerent dels cors de l'Orfeó ha explicat que els viatges dels cantaires es contractaven per avançat amb una agència de viatges que reservava el desplaçament i l'allotjament i el pagament es feia amb transferència bancària. Després s'estipulava un preu per cada àpat i es donava en metàl·lic als cantants, però eren quantitats relativament baixes. També ha dit que desconeixia que algunes orquestres que tocaven al Palau cobressin en metàl·lic. També han declarat cinc conserges que han explicat com de forma regular les secretàries de l'àrea de comptabilitat del Palau els donaven xecs bancaris al portador per cobrar en efectiu en oficines bancàries. Les quantitats podien anar d'uns 3.000 a més de 100.000 euros, i ells entregaven els feixos de bitllets a les secretàries de Millet i Montull que solien guardar-los a una caixa forta del despatx de Millet. Aquesta pràctica es va allargar des de finals dels anys 90 al 2009, quan va esclatar el cas. En algun cas, a més, l'operació va ser a l'inversa i els van donar 30.000 o 40.000 euros en efectiu per ingressar-los en comptes bancaris. També van fer alguns moviments d'una entitat bancària a una altra en metàl·lic o a empreses de Millet com Bonoyma. Un dels conserges ha explicat que la secretària de Millet també li donava diners en metàl·lic perquè ell fes compres particulars per a l'expresident del Palau, com colònies, tabac o pel·lícules. Però també ha confirmat que va arribar a donar-li diners en efectiu per comprar lingots d'or per valor de 24.000 euros. No obstant, ha admès que no sabia si els diners eren del Palau o del propi Millet. Dos dels conserges, a més, han explicat que dos o tres dies després de l'escorcoll policial del Palau, Montull els va fer recollir arxius i documentació del seu despatx en unes bosses d'escombraries per portar-los a un pis seu prop de l'edifici modernista. Preguntats pel fiscal per si no s'estranyaven d'aquests moviments bancaris i si s'havien queixat per aquesta responsabilitat, els conserges han dit que rebien ordres i que no les qüestionaven. Per la seva banda, Manuel Monroig, exdirector de la principal oficina de Caixa Catalunya, a la seu central de Via Laietana, on es van fer la majoria de reintegraments de xecs, ha explicat que mai van sospitar d'un possible blanqueig o desviament de fons del Palau. Segons ell, només tenia coneixement d'aquests reintegraments quan hi havia algun problema, com per exemple que el Palau no havia avisat amb 24 d'antelació que volia més de 3.000 euros en efectiu. En una ocasió, Montull va trucar a Monroig per queixar-se que no li donaven 200.000 euros per pagar "els diners de butxaca" d'una orquestra filharmònica.  El fiscal li ha preguntat pel fet que en molts d'aquests reintegraments no consta qui va cobrar els diners en metàl·lic, tot i les reiterades peticions judicials a Caixa Catalunya. Monroig ha dit que li estranyava perquè els seus empleats sempre havien complert la normativa legal que obliga a identificar i anotar el nom de qui fa aquest tipus de reintegrament i després conservar les dades de l'operació durant alguns anys. En tot cas, ha dit que la seva oficina va tenir "auditories boníssimes" i sempre va complir la legalitat. També ha declarat com a testimoni un home que va liquidar una empresa de piscines que teòricament hauria fet reformes a casa de Millet tot i estar inactiva, i ha assegurat que mai va fer cap factura a l'expresident del Palau.

Summary: Dos excomptables de l'Orfeó admeten que el pressupost que preparaven Millet i Montull "aparentment era correcte"


Les entitats impulsores de la multiconsulta han demanat aquest dimecres als grups municipals del PDeCAT i del PSC a l'Ajuntament de Barcelona que es posin "al costat de la democràcia" i que votin a favor de la iniciativa al plenari del 26 d'octubre. La portaveu d'Aigua és Vida Míriam Planas ha denunciat els "esforços" d'Aigües de Barcelona per "protegir els seus interessos privats" i "acabar amb la democràcia" a la ciutat. Per la seva banda, la regidora de Participació, Gala Pin, ha confiat que el PSC i el PDeCAT "canviïn el seu posicionament" sobre la iniciativa perquè considera que "no s'entendria" que "posessin en perill el dret a decidir dels veïns". A dos dies de la votació en el plenari, les entitats han assegurat que BComú, ERC i el regidor no adscrit Juanjo Puigcorbé els han dit que votaran a favor de la multiconsulta. Ciutadans ha dit que hi votarà en contra i els grups del PP i el PDeCAT han assegurat que encara no han decidit quin serà el sentit del seu vot.  La presidenta de la FAVB, Ana Menéndez, ha denunciat que les entitats estan sent víctimes d'un "vodevil" i que el rebuig dels grups municipals a la multiconsulta seria un "menyspreu" a la democràcia directa. Ha criticat que si els partits voten en contra de la iniciativa estan "rebutjant" el reglament de participació ciutadana que hi ha en vigor i que no estaran "respectant" l'"esforç" que van fer les entitats per recollir les signatures necessàries. "Quin sentit té fer l'esforç que hem fet les entitats si després el plenari les tomba?", ha remarcat.  Un jutge podria acabar decidint el futur de la multiconsulta  La regidora de Participació ha dit que confia que els grups municipals votin a favor de la multiconsulta al plenari després que els informes dels serveis jurídics hagin rebutjat la decisió del plenari de l'abril en considerar que els grups només podien votar en contra de les preguntes si anaven en contra del reglament.   En cas que els grups tornin a votar en contra de la multiconsulta al plenari, tal com va passar a l'abril, Pin ha explicat que les entitats impulsores podrien interposar un recurs contenciós administratiu. En aquest cas, seria un jutge qui hauria de decidir si s'estimen o no les preguntes de la multiconsulta. Pin denuncia l'"ofensiva jurídica" i els informes d'Aigües de Barcelona La regidora de Participació ha dit que en la votació sobre la multiconsulta està "en joc" la democràcia municipal i ha denunciat l'"ofensiva jurídica" d'Aigües de Barcelona per "impedir-la". "Quan entenem la participació com un mecanisme per redistribuir el poder, hi ha empreses que veuen els seus beneficis qüestionats i la participació comença a ser un camp de batalla", ha dit.  En aquest sentit, ha denunciat que l'empresa hagi fet informes que contradiuen els estudis dels serveis jurídics de l'Ajuntament. Ha recordat que els funcionaris han de fer informes "neutres i rigorosos" i que, en cas contrari, podrien estar cometent prevaricació.   El PDeCAT està "valorant" el seu vot  El regidor del PDeCAT Jaume Ciurana ha assegurat que estan "valorant" un informe que els ha arribat aquest dimecres per tal de decidir quin serà el sentit del vot sobre la multiconsulta en el plenari. Amb tot, Ciurana ha dit que la decisió que prendran anirà en la línia d'allò que el grup del PDeCAT ha defensat durant aquests anys sobre la multiconsulta. A més, ha insistit que el seu grup està "sempre al costat de la democràcia" i que no pren decisions "en base a pressions".

Summary: Les entitats demanen a PDeCAT i PSC que es posin "al costat de la democràcia" i votin a favor de la multiconsulta


El conseller de Presidència destituït en aplicació del 155, Jordi Turull, ha visitat aquest dimarts la pastisseria familiar del president Puigdemont a Amer (Selva), on ha donat "escalf i suport" als seus pares i germans. "Me'ls conec i aprecio des de fa molt temps i, per tant, el d'avui és un acte més personal per traslladar-los la meva estima i el suport de molta gent", ha assegurat. Turull ha afirmat que aquesta campanya del 21-D també ha d'estar "carregada d'humanitat", perquè les famílies dels exconsellers i els Jordis "pateixen" i en cap cas viuen "una situació normal". I fent un símil amb el món pastisser s'ha referit als empresonaments dient: "Només els que han tastat la nata poden parlar-ne, i nosaltres l'hem tastada". Per últim, Turull ha demanat als ciutadans que no deixin d'escriure cartes a Junqueras, Forn i els Jordis.

Summary: Turull dona "escalf" a la família de Puigdemont perquè aquesta campanya també "està carregada d'humanitat"


L'Associació Empresarial de Fruita de Catalunya està negociant amb la Delegació del Govern a les Terres de l'Ebre per possibilitar la mobilitat dels treballadors del camp en aquesta zona amb autobusos, ja siguin de les línies dependents de la Generalitat com d'altres empreses d'autocars. Segons informa Afrucat, el volum total de treballadors a mobilitzar oscil·la de setmana a setmana i arribarà al seu pic a la Ribera de l'Ebre la setmana de l'1 de juny amb més de 1.000 treballadors que necessitaran desplaçar-se per arribar a les finques i a les centrals. Afrucat ha fet una proposta de línies, horaris i parades per tal de traslladar tot el personal complint l'ocupació que permet la normativa actual que és d'1/3 de la capacitat dels vehicles. Afrucat coordinarà el desplaçament dels treballadors de quatre empreses ubicades a la zona de la Ribera d'Ebre (Cerima, Grup Fruiter de Benissanet, La Capelleta i Viyefruit), dues de les quals tenen la seu socials a Lleida. L'associació preveu que la setmana vinent aquestes línies ja entrin en funcionament amb un preu per desplaçament d'1 euro.

Summary: Afrucat negocia amb el Govern una proposta perquè els treballadors de l'Ebre es puguin desplaçar amb autobús a la feina


Les agències de viatges preveuen un increment del 8% en les reserves d'aquest estiu respecte al 2016, segons ha informat l'Associació Catalana d'Agències de Viatges Especialitzades (ACAVe). El president de l'ACAVe, Martí Serrate, ha explicat que, després de cinc anys de crisi, estan veient una mica "la tendència a la recuperació". Com a principals destinacions d'àmbit estatal predominen Andalusia, Balears, Canàries i Múrcia, així com Catalunya, on destaquen els viatgers russos que, amb l'estabilització del ruble, "tornaran a venir" al país, segons Serrate. El president d'ACAVe ha afegit que pel que fa a les destinacions estrangeres, destaquen les Illes Feroea com a "novetat del 2017", així com el Japó que es posiciona amb un especial creixement respecte a altres destinacions.

Summary: Les agències de viatges preveuen un increment del 8% en les reserves d’aquest estiu


El Govern atorgarà subvencions per a la dinamització territorial a 410 municipis de 38 comarques. Segons una nota de premsa d'aquest dilluns al migdia, l'executiu ja ha notificat la resolució provisional de la convocatòria de les subvencions 2018-2019 al Tauler electrònic de l’Administració. Al novembre es publicarà la resolució definitiva. En aquesta convocatòria s’han presentat un total del 502 sol·licituds per als ajuts, de 50.000 euros màxim per cada ajuntament que l'hagi reclamat. Ara, les entitats proposades com a beneficiàries podran formular al·legacions en el termini de 10 dies hàbils, així com presentar la documentació tècnica necessària. En la convocatòria, que es va obrir el passat 31 de maig, s’hi han presentat un total de 502 sol·licituds. La proposta de resolució provisional estableix que la quantitat màxima de les subvencions és de 50.000€ per cada ajuntament sol·licitant.   L’objectiu d’aquests ajuts de dinamització és la definició i execució d’accions prioritàries que comportin un valor afegit important pels municipis per tal d’afavorir la dinamització territorial i la igualtat d’oportunitats de les persones que viuen en aquest entorn.   Per vegueries, han estat beneficiaris 56 municipis de la Catalunya Central, 29 de les Terres de l’Ebre, 92 de Girona, 104 de les Terres de Lleida, 11 del Penedès, 53 de l’Alt Pirineu i Aran, 63 del Camp de Tarragona i 2 de Barcelona.

Summary: El Govern subvenciona 410 municipis de 38 comarques per la dinamització territorial


El vicepresident del Govern i conseller d’Economia i Hisenda, Oriol Junqueras, proposa a la vicepresidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaria, una reunió a Barcelona per tractar l’agenda catalana i, especialment, el document amb 46 reclamacions, que l’executiu català ja ha plantejat a l’estat en tres ocasions. La consellera de la Presidència i portaveu del Govern, Neus Munté, ha explicat que l’oferta d’una reunió entre vicepresidents s’ha acordat en el Consell Executiu d’aquest dimarts i ha admès que seria “positiu” que es pogués celebrar abans de la conferència de presidents, que Rajoy vol convocar per abans d’acabar l’any. Segons Munté, els 46 punts són “molta teca” i no s’ha d’abordar en la trobada la reforma del sistema de finançament. Munté ha defensat que el Govern vol diàleg i parlar de les qüestions que afecten Catalunya des de la bilateralitat i ha deixat clar que l’executiu no vol contribuir a una “sessió de xapa i pintura” d’un sistema de finançament caducat i que “no s’aguanta per enlloc”, en referència a la insistència del president del govern espanyol, Mariano Rajoy, perquè el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, participi a la conferència de presidents. En aquest context, ha anunciat la decisió d’oferir una trobada bilateral entre vicepresidents, al marge de la reunió que encara no té data entre Puigdemont i Rajoy.  L’objectiu de la trobada és abordar l’agenda política catalana amb especial atenció a les 46 reclamacions que inicialment l’expresident Artur Mas ja va plantejar al govern espanyol i que, posteriorment, també van posar sobre la taula el president Puigdemont i el mateix vicepresident Junqueras. En la reunió es tractarà l’agenda catalana “amb tot el que això comporta”, però no hi ha la intenció de plantejar formalment el referèndum previst pel setembre de l’any que ve. L’executiu manté la mà estesa per negociar el referèndum, tal com va afirmar Puigdemont, però es preveu que sigui el president de la Generalitat qui lideri aquesta qüestió en una futura reunió amb Rajoy. Munté ha recordat que des del Govern no es vol liderar la negociació del nou model de finançament i que simplement es vol estar amatent al que es plantegi. “No crec que aquesta qüestió s’hagi de plantejar de manera monogràfica entre vicepresidents perquè hi ha molta teca i molts temes rellevants”, ha conclòs. La consellera de la Presidència ha plantejat la reunió entre vicepresidents com una oportunitat perquè Sáenz de Santamaría demostri que la voluntat d’escurçar distàncies i mostrar empatia i imaginació “no és una escenificació ni un simulacre”. A més, ha assenyalat que les reunions es poden produir fora de Madrid.

Summary: Junqueras ofereix a Sáenz de Santamaría una reunió a Barcelona per abordar la llista de 46 reclamacions


Amb més de 50 expositors i 150 models de vehicles, la novena edició de l'Expoelectric, que se celebra aquest cap de setmana a la ciutat comtal, situa Barcelona en la capital de la mobilitat sostenible del sud d'Europa. El seu director, Ramon Caus, ha assegurat a l'ACN que l'objectiu del certamen és apropar la mobilitat elèctrica a la ciutadania, i ha afegit que aquest tipus de vehicle "ha deixat de ser el futur i s'ha convertit ja en el present". Malgrat el creixent interès, el sector continua amb reptes importants com, per exemple, la millora de la xarxa de punts de recàrrega. En aquest sentit, la consellera d'Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, ha anunciat una inversió de 8 MEUR, a partir del 2020, en la instal•lació de punts de recàrrega elèctrica per a particulars.  El cotxe elèctric s'obre pas al mercat i n'és bona prova l'Expoelectric, l'esdeveniment més important de vehicles i energies renovables del sud d'Europa. El certamen ha obert portes aquest dissabte amb mig centenar d'expositors, entre els quals hi ha diverses marques automobilístiques, que mostren les últimes novetats.  L'esdeveniment espera rebre més de 20.000 visitants. Un d'ells és l'Òscar Abat que, aquest matí, mirava els últims models de cotxes elèctrics. Segons ha explicat, fa temps que vol comprar-se un cotxe i té clar que serà sostenible, però l'elevat preu d'aquest tipus de vehicles i també el fet que, de moment, segons lamenta, encara hi ha poca oferta el tira enrere.  Harley Davidson, la primera moto de gran potència elèctrica  Entre els últims models que s'exposen a la fira, hi ha una moto de la popular marca Harley Davidson, que encara no està al mercat, però que sortirà pròximament. Es tracta de la primera moto de gran potència elèctrica i el seu preu supera els 30.000 euros.  Segons ha explicat el director de la fira, Ramon Caus, les marques aposten cada cop més per aquest tipus de vehicles, però entre els principals reptes hi ha el de millorar la xarxa de punts de recàrrega. En aquesta línia, la consellera d'Empresa i Coneixement, Angels Chacón, ha anunciat una inversió de 8 MEUR, a partir de l'any vinent, en la instal•lació de punts de recàrrega elèctrica per a particulars.  El certamen està impulsat per l'Institut Català d'Energia (ICAEN), l'Ajuntament de Barcelona, la Diputació de Barcelona, l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) i Enginyers Bcn.

Summary: L'Expoelectric situa Barcelona com la capital europea de la mobilitat sostenible


Una cinquantena de veïns d'Amposta a l'atur i amb necessitat d'ingressos treballaran contractats per l'Ajuntament entre un i tres mesos, fins a final d'any, cobrant un salari net d'uns 950 euros. La mesura forma part del nou "pla d'ocupació social" endegat pel govern municipal finançat exclusivament amb recursos propis: uns 215.000 euros aquest 2016. Els contractats faran feines d'obra via pública –com la construcció de voreres-, manteniment d'equipaments municipals o actuacions de neteja viària. L'alcalde d'Amposta, Adam Tomàs, ha subratllat que es tracta d'un pla pioner a les Terres de l'Ebre en la mesura que vol acabar donant sortida a les necessitats de recursos detectades pels serveis socials a través de polítiques actives d'ocupació que permetin les persones més vulnerables i amb problemes d'integració al mercat laboral poder accedir a un contracte i obtenir ingressos per la seva feina. Els primers nou treballadors, operaris, es van incorporar a la feina el passat 5 de setembre i la resta ho fan gradualment fins el pròxim 3 d'octubre. Seran dinou peons d'obra, onze de neteja viària, deu de serralleria –que s'encarregaran de manteniment d'instal·lacions esportives-, vuit de neteja d'equipaments i dos encarregats. Tot i que la majoria tindran contractes de tres mesos, en alguns casos seran d'un o dos mesos. Inicialment, el pla estava previst per a 30 persones però el govern municipal l'ha decidit ampliar a 50 -109 mensualitats en total- davant la constatació de situacions de "drama familiar" en molts casos. De fet, després d'aprovar les bases reguladores i obrir la convocatòria, el consistori va rebre per aquests llocs un total de 104 sol·licituds. Els aspirants havien d'acreditar la seva inscripció de l'Oficina d'Ocupació com a aturats, no percebre més de 450 euros mensuals i estar empadronats al municipi, almenys des de fa dos anys.  Durant el procés es van sol·licitar informes als Serveis Socials i a Polítiques d'Ocupació del consistori, per puntuar els casos concrets d'acord amb un barem. L'alcalde ha subratllat "l'èxit del procés de selecció" per la "transparència" a l'hora d'elaborar la llista de seleccionats pels llocs. Per a Tomàs, però, la gran virtut de la iniciativa, que qualifica de "pionera" a les Terres de l'Ebre, és la possibilitat d'integrar transversalment les tasques de Serveis Socials amb les de Polítiques d'Ocupació. El procés, apunta, ha permès detectar "mancances" en aquest sentit. La idea és que les persones amb risc d'exclusió que passin per serveis socials puguin disposar d'un projecte en l'àmbit de Polítiques d'Ocupació. "Vinculem els plans d'ocupació propis amb la necessitat de la gent de disposar d'ingressos, de sentir-se valorada i empoderada". En altres paraules: "treure el màxim de gent dels serveis socials". A més, indica, permet de forma "transversal" solucionar problemes de neteja, reparar voreres o actuacions al municipi necessàries permetent que aquests veïns se sentin "integrats" en la millora del municipi. "Hem de treballar en la línia que la gent no senti que l'estàs subvencionant li fas algun favor, sinó que poses a disposició d'ells una eina i que la puguin utilitzar", assegura.  Només quatre persones amb els informes de serveis socials no van presentar els documents per optar a aquests contractes. Tomàs assegura que prenen nota d'aquests casos i treballaran per evitar-los. Admet també que els contractes d'un sol mes es queden "curts" i es prioritzaran els de dos o tres en les següents convocatòries. "Volem fer plans d'ocupació curs però amb impacte per a la gent", justifica. Segons ha afegit, després d'ampliar la convocatòria de places inicials, el govern municipal treballarà l'any vinent per eixamplar el radi d'acció d'aquests plans destinant-hi tots els recursos que s'abocaven  a mesures similars sovint adreçades a sectors amb una major demanda d'ocupació que els casos amb risc d'exclusió.

Summary: L'Ajuntament d'Amposta contracta fins a finals d'any 50 veïns a l'atur amb necessitat d'ingressos


El comitè de vaga es reafirma en una protesta "indefinida" tot i que els serveis mínims del 90% en facin "inviable" el seguiment   ACN El Prat de Llobregat.-La presidenta del comitè d'empresa de Trablisa a l'aeroport del Prat, Genoveva Sierra, ha denunciat aquest dissabte que els vigilants de seguretat estan rebent "molta pressió" en els llocs de treball, amb una "vigilància que durant l'any no hi és, de la Guàrdia Civil i per tot arreu", i ha assenyalat que els estan qüestionant procediments habituals: "No entenem perquè abans de la vaga hem de treballar d'una manera i ara ho hem de fer d'una altra". La presidenta del comitè d'empresa del centre de treball ha lamentat que "realment no hi ha vaga" perquè amb uns serveis mínims del 90% és "inviable". Ara bé, Sierra, que és membre del comitè de vaga, ha reiterat que la protesta és "indefinida" i ha assegurat que ara com ara no hi ha negociacions amb Trablisa per solucionar el conflicte: "El nostre telèfon no sona [per part de l'empresa]".

Summary: El vigilants de seguretat del Prat denuncien "molta pressió" i una "vigilància" extraordinària als llocs de treball


El doctor en Geologia i professor de la Universitat de Barcelona (UB) Josep Giner ha afirmat aquest dilluns que Escal UGS "podia i tenia l'obligació de saber el 1995, abans de començar el projecte", que el magatzem Castor no seria viable, entre altres motius perquè l'últim pou citat en els seus informes havia estat perforat el 1988. Així ho ha explicat en la compareixença a la Comissió d'Investigació sobre el projecte Castor, al Parlament. Alfons Pérez, membre de l'Observatori del Deute en la Globalització i cofundador del grup del Cas Castor -promotor de la querella contra el projecte-, ha lliurat a la comissió un document inèdit que han aconseguit en els últims dies sobre la relació contractual entre el Banc Europeu d'Inversions (BEI) i Escal UGS, que establia una "via de fiscalització". De la seva banda, el periodista de l'ACN i autor del llibre 'Castor: la bombolla sísmica', Jordi Marsal, ha apel·lat a la legitimitat del Parlament per intentar esclarir el que ha titllat com un dels "escàndols ambientals, econòmics i polítics més grans de les últimes dècades a l'estat espanyol". Per a Giner, el "més greu" és que l'empresa concessionària del cas Castor no només podia saber, sinó que també tenia l'obligació de saber, que el magatzem tindria problemes perquè disposava de les principal dades abans de començar el projecte. Així, el pou més modern s'havia perforat el 1988 i la metodologia de treball estava disponible per a la comunitat internacional des del 1993. El geòleg ha criticat que els informes sobre el projecte Castor que s'han fet fins ara, com el del MIT, no expliquen per què es van produir els terratrèmols. "Si s'injecta gas al magatzem i s'exerceix una pressió, el segell es trenca i el gas s'escapa. Quan un segell es trenca, es trenca pel mateix lloc, que és la part més alta de l'estructura, perquè és la part més dèbil. Què hi ha a la part més dèbil? La falla d'Amposta", ha explicat, per continuar: "El gas que s'escapa del magatzem produeix un canvi en les forces que mantenen l'equilibri de la falla, que es mou i produeix uns terratrèmols. Aquesta és la història del Castor". "Tothom sap què passa si vols encabir 25 litres en un ampolla de 5 litres. Això és el que fan", ha resumit de manera molt gràfica Giner. El periodista Jordi Marsal ha afirmat que espera que la Comissió d'Investigació serveixi per "posar sobre la taula la inviabilitat, les deficiències i la injustícia" del model del projecte Castor i ha volgut subratllar que el Parlament sí que ha de poder "esclarir la quantitat immensa de porqueria que subjau ja no al fons del mar, sinó emergida a la superfície". Marsal ha afirmat que la Generalitat, així com les administracions locals, van ser "sistemàticament menystingudes" durant els tràmits del projecte Castor, especialment l'ambiental, i ha afegit que "no es pot entendre" com el govern espanyol no va controlar, entre altres aspectes, el cost del projecte. Per a Marsal, el projecte Castor és "la versió salvatge del capitalisme, que sempre està apadrinada per l'estat perquè requereix l'extracció de recursos públics" i ha lamentat que "per tot plegat ningú vol donar la cara". El periodista ha assegurat que s'ha trobat amb un "mur de formigó" a l'hora d'investigar el projecte Castor, i ha explicat que sempre que ho ha demanat se li ha denegat l'accés a la plataforma. De la seva banda, Pérez ha explicat que el grup del Cas Castor ha lliurat un document contractual entre el BEI i Escal UGS que han obtingut gràcies als contactes de la xarxa internacional de l'Observatori del Deute en la Globalització. Es tracta d'un document que ja havien reclamat fa alguns anys i que no han pogut aconseguir fins ara. Pérez ha afirmat que el BEI va ser un "gran facilitador" del projecte. Segons ha explicat Pérez després de la compareixença, en el contracte Escal UGS es comprometia a complir els estàndards de construcció i calendari del projecte, i el BEI a fer-ne un seguiment exhaustiu. El cofundador del grup del Cas Castor ha assenyalat davant dels periodistes que es tracta d'un "document de documents" que "obre un camp de treball".

Summary: Un doctor en Geologia diu que Escal UGS "podia saber" abans de començar el projecte que Castor no seria viable


Unió de Pagesos alerta d'una manca de coordinació entre els diferents ministeris competents en maquinària agrícola, com són el d'Indústria, el d'Agricultura i el d'Interior; fet que, segons han expressat en un comunicat, els genera "perjudicis innecessaris". Per aquest motiu, continuen exigint que la maquinària fabricada abans de 2017 no hagi de passar els requisits d'homologació. En aquest sentit, el sindicat denuncia l'enduriment de les condicions per poder circular per una via pública, fins al punt que aquesta maquinària que es considerava un arreu passa a ser tractada com un vehicle i, per tant, es demana que estigui inscrita al ROMA i matriculada, a més de comptar amb una assegurança i haver passat l'ITV. El sindicat agrari afirma que les tipologies de pneumàtics que sempre s'havien usat s'han de canviar perquè no són homologats. Tot i això, denuncien que el Ministeri d’Indústria no vetlli per assegurar que tota la maquinària que es posa en el mercat compleixi amb les homologacions necessàries, fet que comporta que la pagesia es trobi "entrebancs" quatre o sis anys més tard, segons la màquina agrícola que tingui, quan s'ha de passar la ITV.   A més, Unió de Pagesos sosté que el Ministeri d'Agricultura endureix les condicions per inscriure la maquinària, fet que provoca que moltes s'hagin de renovar, i que, al mateix temps, dedica al seu foment un pressupost insuficient, que ascendeix a vuit milions d'euros i no dona preferència a les explotacions agràries prioritàries. Davant d'aquesta situació, el sindicat demana als partits polítics que votin a favor de l'esmena proposada per ells i recollida per algunes formacions de cara al debat de la modificació de la llei de la cadena alimentària.   Pel que fa als ajuts a la maquinària agrícola, el sindicat recorda que és el segon any consecutiu que s'esgoten molt abans d'acabar el període de sol·licituds. Així, els cinc milions d'euros corresponents a 2019 es van exhaurir en un parell de mesos i els tres milions de la maquinaria de 2020 ho van fer en un parell de dies. Cal recordar que la convocatòria del 2018 només va incloure la maquinària que s'utilitza en les fertilitzacions amb purí, noves cisternes i equips de distribució.

Summary: Unió de Pagesos exigeix que s'apliqui la llei estatal de modernització agrària en els ajuts del Pla Renove de maquinària


Unió de Pagesos denuncia que el preu de l'ametlla s'ha reduït un 32% des del gener, després de caure dels 5 euros/quilo gra als 3,40 euros/quilo gra de la segona setmana de juny a la Llotja de Reus, situant-se així a preus del 2012. El sindicat remarca que el preu de Reus se situa uns 20-30 cèntims d'euro per sota la resta de llotges de l'Estat, però "la davallada s'emmarca en una baixada generalitzada de l'ametlla a totes les llotges". Unió de Pagesos adverteix que la situació posa "en perill" la viabilitat d'explotacions i reclama al Ministeri d'Agricultura mesures com ara la regulació de les llotges de referència i la modificació de la Llei de la Cadena Alimentària "perquè els contractes facin referència als costos mitjans de producció". Els Estats Units van fer pública el 12 de maig la seva previsió de collita d'ametlla per aquest any, confirmant un augment del 17,6% respecte a la collita del 2019, amb un rècord 1.134 milions de tones d'ametlla. El nivell d'estocs d'ametlla als Estats Units ha augmentat un 7,36% al març del 2020 respecte al març del 2019, segons l'Almond Board.  Unió de Pagesos reconeix que aquestes xifres poden condicionar, en part, l'evolució del preu de l'ametlla. Però segons l'empresa Calconut, el consum de fruita seca s'ha disparat durant el confinament un 36% a les llars espanyoles respecte al mateix període de l'any passat, i les vendes en línia haurien augmentat fins un 78%. Cal tenir en compte que l'estat espanyol és un dels majors importadors d'ametlla americana que, després de transformar, ven sobretot als països del nord d'Europa.   Davant d'aquesta situació, Unió de Pagesos reclama al Ministeri d'Agricultura que reguli les llotges agroalimentàries de referència, per "fer-les transparents", i que els preus que determinen "responguin a la realitat del mercat". El sindicat considera "inacceptable" que els preus que s'acabin pagant als pagesos se situïn per sota els costos de producció. Per això, ha tornat a emplaçar el Ministeri perquè la Llei de la Cadena Alimentària "estableixi l'obligació d'incloure als contractes agroalimentaris clàusules que facin referència als costos mitjans de producció".   A més, Unió de Pagesos demana al Ministeri que estudiï la recuperació de l'ajuda d'Estat a superfícies de fruita seca, de fins a 120,75 euros/ha, per a les superfícies d'ametller de baix rendiment, bàsicament de secà, que es veuen especialment afectades per la situació de davallada del preu de mercat. "Aquestes superfícies aporten uns beneficis mediambientals, de biodiversitat, lluita contra l'erosió i manteniment de l’ecosistema rural que cal preservar i reconèixer", assenyala l'organització agrària.

Summary: Unió de Pagesos reclama mesures arran de la caiguda del 32% del preu en origen de l'ametlla des del gener


La portaveu de Cs, Lorena Roldán, ha assegurat que l'independentisme està "més radicalitzat que mai" després que un grup de manifestants s'enfrontés ahir dimecres als agents dels Mossos d'Esquadra que custodiaven el Parlament i agredissin una periodista de TVE que cobria la protesta. Com ja va fer ahir en un missatge a Twitter, ha aprofitat la roda de premsa que ha ofert aquest dijous per responsabilitzar Torra de la protesta per haver "escalfat" l'ambient i ha retret al president del Parlament, Roger Torrent, que no hagi condemnat els fets. La líder taronja ha explicat que promouran diverses iniciatives parlamentàries al respecte: demanaran incrementar el dispositiu policial que protegeix la cambra; sol·licitaran la compareixença del conseller d'Interior, Miquel Buch, i impulsaran un escrit a la Mesa perquè rebutgi la "violència" d'ahir. A Buch també li volen preguntar per la identificació de les persones que van fer sonar l'himne espanyol des d'un balcó mentre el Govern realitzava l'ofrena floral de la Diada al monument de Rafael Casanova a Barcelona. Roldán ha explicat que Cs ha ofert suport jurídic als identificats i ha obert la porta a emprendre "accions legals" contra el que considera un "ús partidista i abusiu dels Mossos d'Esquadra". També ha lamentat que quan grups independentistes han intentat boicotejar actes públics de Cs la Generalitat ho ha emmarcat en l'exercici de la llibertat d'expressió, però que "quan ciutadans posen l'himne d'Espanya és considerat pel Govern del senyor Torra com a un acte incívic". No ha entrat a valorar la xifra de manifestants que va congregar la manifestació independentista de Barcelona –600.000 persones, segons la Guàrdia Urbana– i s'ha limitat a criticar que Torra vol "tornar a fer un cop d'Estat i convocar un altre referèndum il·legal", ha dit. "Va dient que si hi ha sentència als presos jutjats per haver fet un cop a Catalunya també hi haurà conseqüències al carrer", ha censurat. Barracons escolars i amiant Roldán s'ha referit a l'inici del curs escolar d'aquest mateix dijous i ha lamentat que "20.000 alumnes catalans l'inicien en barracons". "Estem batent rècords", ha lamentat la diputada, que ha situat Catalunya com la comunitat autònoma espanyola amb més aules prefabricades. Així, ha assegurat que hi ha alumnes "que han acabat la seva etapa escolar sense haver conegut cap altra cosa que no fossin barracons" i ha anunciat dues iniciatives que duran al Parlament. La primera vol acabar amb aquests mòduls en el termini de quatre anys i la segona busca eliminar l'amiant que hi ha en els centres educatius en tres anys.

Summary: Roldán veu l'independentisme "més radicalitzat que mai" i demana incrementar la seguretat al Parlament


El Grup de Defensa del Ter ha (GDT) denunciat l'aparició de “grans bromeres blanques” a diferents rieres de la comarca d’Osona coincidint amb els episodis recents de pluges. Les denúncies s'han presentat a l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) i concretament feien referència a la riera d'Olost a l'alçada el municipi d'Olost i la Riera Major a l'alçada de Sant Sadurní d'Osormort. Des de l’entitat apunten que la raó pot ser un abocament de purins a les rieres o un excés d'adobament amb aquest tipus de dejecció ramadera d'alguns camps de cultiu. Per al GDT els dos fets són greus, un perquè és un delicte ecològic i l’altre perquè “evidencia la mala gestió que es fa dels purins” a Osona.  A més, l’entitat subratlla que aquesta “mala gestió” fa “més crònica” la contaminació de les fonts i aqüífers d’Osona amb nitrats.  Per tot plegat el GDT demana a l'ACA que trobi l'origen d'aquests i altres incidents similars “habituals” en moments de pluges. També reclama al Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació que solucioni l'excés de purins a la comarca d’Osona.

Summary: El Grup de Defensa del Ter denuncia l’aparició de bromeres blanques a les rieres d’Osona


La Junta de Portaveus ha fixat el tercer Debat de Política General de la legislatura pels dies 16 i 18 de setembre. Les sessions se celebraran just el dia abans i el dia després de la vista del recurs del president de la Generalitat, Quim Torra, al Tribunal Suprem, que està prevista pel dia 17. Torra va presentar un recurs contra la sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya que l'inhabilita per un delicte de desobediència. Tot i que en el calendari aprovat per la Mesa del Parlament el 20 de juliol no s'incloïa cap sessió en aquestes dates, fonts de la cambra han explicat que des del Govern s'ha demanat que se celebrés el debat els dies 16 i 18. Aquest canvi fa que el ple que es preveia pels dies 22 i 23 no se celebri. Sí que es mantindrà el de la setmana vinent, els dies 9 i 10, que serà el primer del curs polític. L'ordre del dia d'aquest ple, aprovat a la Junta de Portaveus d'aquest dimarts, inclourà el debat i votació en lectura única de la proposició de llei per regular els preus del lloguer d'habitatges. Cs i el PPC van paralitzar l'aprovació de la norma que pretén regular els preus del lloguer en portar-la al Consell de Garanties Estatutàries. En el seu dictamen, l'òrgan considera que alguns articles de la llei, impulsada per JxCat, ERC, CatECP i la CUP, vulneren la Constitució. A més, a l'ordre del dia s'inclou el debat de totalitat de la proposta per presentar a la Mesa del Congrés dels Diputats la proposició de llei per garantir el retorn social del rescat bancari, presentada per ERC, així com les interpel·lacions a consellers i sis mocions. Convalidació de decrets En aquest primer ple del curs polític també es farà el debat per convalidar o derogar el decret llei 29/2020 de 28 de juliol de mesures pressupostàries en relació amb el desplegament de les actuacions d'atenció social, ordenació i reforç de serveis socials de caràcter residencial i atenció diürna per fer front als brots de coronavirus, pel que es manté la vigència de preceptes en matèria d'infància i adolescència del decret llei 11/2020, de 7 d'abril. També es debatrà el decret llei 30/2020, de 4 d'agost, que estableix el règim sancionador específic per l'incompliment de les mesures de prevenció i contenció sanitàries per fer front a la crisi sanitària. Debat monogràfic sobre la situació sanitària D'altra banda, la Junta de Portaveus també ha acordat que el debat monogràfic sobre la situació sanitària, demanat per Ciutadans, se celebri en el marc del ple del 7 i 8 d'octubre.

Summary: El Parlament fixa el Debat de Política General pel 16 i 18 de setembre, amb la vista de Torra al Suprem el dia 17


El museu de la Fundació Sorigué de Lleida acull des d'aquest dimecres l'exposició 'Oscar Munoz: des/materializaciones', que presenta les obres més representatives de l'artista establert a Cali. A través de catorze peces, creades amb diverses tècniques i suports, es pretén que el visitant reflexioni sobre el caràcter efímer que té la imatge en el temps i en la memòria. Per plasmar-ho, el creador parteix del dibuix, la precisió en el traç i els formats bidimensionals fins arribar a una experimentació molt dinàmica amb diferents recursos, com per exemple la videoinstal·lació. Explorar tot el que passa abans i després del de fer una fotografia és una de les maneres en què l'artista Oscar Muñoz convida a reflexionar sobre el valor que té una imatge fixa. A través de la seva exposició 'des/materializaciones', que es pot veure a la capital del Segrià des d'aquest dimecres i fins al 17 de juny del 2018, el creador fa anar elements vitals com ara la llum, l'aigua i el foc com a metàfora. L'artista i també comissari de la mostra exposa per primer cop a Catalunya, motiu pel qual la directora de la Fundació Sorigué, Ana Vallés, ha destacat l'"afinitat" que hi ha entre les creacions de Muñoz i "el caràcter de la col·lecció Sorigué" que, des del passat mes de febrer, incorpora l'obra 'El col·leccionista' de l'artista colombià i que es per primer cop es pot veure sencera, a la planta -1 de l'equipament.   La directora també ha anunciat que, per primera vegada al museu, els visitants de l'exposició -amb entrada gratuïta- que ho vulguin podran fer una donació econòmica i que aquesta es destinarà íntegrament al projecte 'Lugar a dudas' del propi Muñoz, que té com a objectiu fomentar el coneixement de l'art contemporani, facilitar-ne el seu desenvolupament i provocar una interacció amb la comunitat.

Summary: La Fundació Sorigué exposa catorze obres que mostren la trajectòria de l'artista colombià Oscar Muñoz


Units per Avançar ha elaborat un document que estableix les bases que segons ells haurien de regir un pacte entre Catalunya i l'Estat espanyol per superar el conflicte actual. Una de les propostes que contempla és la "delimitació precisa" dels delictes de rebel·lió i sedició per tal de "modernitzar-los" a l'actualitat. El líder de la formació, Ramon Espadaler, ha constatat que aquests tipus delictius "van ser redactats el segle XIX" i responen a realitats "no assimilables al que s'ha viscut". Per això, ha defensat que cal determinar "què s'entén i què no per violència" per tal d'esvair dubtes quan un jutge ha d'aplicar el codi penal. La proposta coincideix amb l'anunci del PSOE sobre que està treballant en una proposta per "actualitzar" el delicte de rebel·lió. En línies generals, el document de bases s'articula en cinc qüestions principals: realitat nacional, autogovern de qualitat, model de finançament, convivència conjunta, governabilitat de l'Estat espanyol. Entre d'altres, proposa el reconeixement de Catalunya com a nació, la delimitació clara de les seves competències, un nou model de finançament basat en el "federalisme fiscal cooperatiu" i un model asimètric de caire federal.  Amb aquesta proposta, Units pretén començar a dialogar sobre la "imprescindible modernització" de l'estat de les autonomies des del catalanisme "centrat". Rebutgen una reforma constitucional "per la dificultat i els riscos que comporta" però no la descarta "si s'acabés evidenciant com a imprescindible". Per això, insta a abandonar els "maximalismes del tot o res" i afrontar el diàleg "que promogui l'acostament de les diferents forces polítiques i de la pròpia societat civils".  Coincidit amb l'anunci de Sánchez sobre l'actualització del delicte de rebel·lió, el punt quatre d'aquest document considera que els tipus penals de rebel·lió i sedició estan sent objecte de molta controvèrsia jurídica i que eren "inimaginables" algunes situacions que s'han donat. Amb tot, proposen adaptar el codi penal per incloure una "delimitació precisa" del tipus de rebel·lió i el de sedició. "No es tracta d’interferir en la labor judicial que, òbviament, respectem, sinó d’afrontar la modernització imprescindible d’uns articles redactats en un context històric molt diferent de l’actual", apunta la formació en el document de bases. A més, consideren que la redefinició s'hauria d'aplicar amb "caràcter retroactiu" si és beneficiosa –no el cas que agreugi la situació dels encausats- i "en cap cas podria deixar impunes els presumptes actes contraris a la llei".  Espadaler ha explicat però que aquesta reforma no aniria sola sinó que ha d'anar acompanyada del fet que les persones que actualment estan en un procés judicial reconeguin "que no s'ha fet tot bé, que hi ha responsabilitats", que el govern central accepti també "que no ha fet política" i que el nou Govern de Quim Torra "es comprometi a que tot el que es faci ara es faci dins la legalitat".  El també diputat del PSC-Units ha insistit que no volen "interferir" en la feina del jutge sinó donar-li "elements objectivables" per tal que publicar aplicar el codi penal i no obligar-lo a fer jurisprudència, com creu que està passant ara en certa manera.  Catalunya com a nació Pel que fa a al resta del document, el primer dels punts -la realitat nacional proposa el reconeixement de Catalunya com a nació i de les singularitats pròpies com són la llengua, el dret civil, la cultura i les institucions. Apunta que això passa per una definició "objectiva" d'aquelles comunitats autònomes que gaudeixen de la naturalesa de 'nacionalitat" "donant així contingut a les expressions 'nació de nacions', estat plurinacional, estat pluricultural o similars" i fer-ho "sense menystenir el concepte jurídic de sobirania única vinculat a l'Estat".  Per materialitzar-ho afirma que hi ha diverses vies com una reforma constitucional del model territorial o una reinterpretació de l'actuació Constitució mitjançant una nova redacció de la disposició addicional en la que es recullen les especificitats del País Basc i Navarra i/o desenvolupant  el concepte de nacionalitats al que es refereix el seu article 2. La formació liderada per Ramón Espadaler s'inclina per aquesta darrera opció ja que suposa afegir una "addenda" i estableix un referèndum per ratificar-ho.  En segon lloc, proposen un desenvolupament objectiu i efectiu d'un autogovern estable i de qualitat. Amb això pretenen aconseguir una "delimitació objectiva" de competències que "eviti el conflicte en la seva interpretació". La proposta inclou definir un calendari concret per abordar i acordar la delimitació, el compliment per part del govern espanyol de sentències del Tribunal Constitucional (TC) en aquesta matèria, el desenvolupament objectiu de les competències pendents, la resolució d'actuals conflictes i un nou estatut.  Espadaler ha apuntat però que aquest nou estatut ha de ser el resultat de la definició de les competències, és a dir, una forma de plasmar la delimitació i que no proposen un nou estatut en si mateix.  La redacció d'aquest nou estatut –que hauria de ser refrendat pel poble un cop "validat" pel TC- hauria de permetre desenvolupar les competències pendents i regular els mecanismes que garanteixin l'assoliment de les acordades. En tercer lloc, les bases d'Units aposten per un nou model de finançament basat en els criteris del "federalisme fiscal cooperatiu" que "superi i solucioni les actuals diferències i permeti a les comunitats assumir la recaptació derivada del seu tram autonòmic" i garanteixi cobrir les competències autonòmiques bàsiques. El sistema inclouria que la comunitat ha d'aportar en concepte de solidaritat interterritorial un percentatge mínim del PIB, disposar d'una renda per càpita mínima dels residents que garanteixi un nivell de vida mi, igual o superar a la mitjana espanyola i exercir de forma efectiva totes les competències normatives constitucionalment possibles.  El sistema de cooperació s'hauria de fixar mitjançant uns criteris tècnics objectius establerts pel Senat, així com el sistema de solidaritat interterritorial amb criteri d'ordinalitat. A més, contemplen un Agència Tributària Consorciada.  Per últim, la formació proposa consolidar el model federal "de caire asimètric" que inclogui la reforma del Senat. L'objectiu ha de ser millorar la qualitat de l'autogovern, delimitant objectivament les competències autonòmiques i reforçant la necessària i imprescindible "lleialtat" federal. Posa coma  exemple Europa, assegurant que "tots els seus estats membre han cedit parts importants de la seva sobirania".  "Des del nostre profund europeisme, apostem per un model de cooperació federal basat en el respecte als fets diferencials, en la confiança mútua, en la convivència conjunta, en la lleialtat cooperativa i en la solidaritat", resumeix. Espadaler ha apuntat que la "fractura" entre Catalunya i l'Estat és "profunda" i que això justifica la necessitat d'aquest pacte d'estat, on no intervinguin només les forces polítiques sinó també d'altres socials. En aquest sentit, ha explicat que posaran el document en coneixement de tots els grups parlamentaris catalans i espanyols –començant pels seus socis del PSC- i també el donaran a conèixer a d'altres agents socials.

Summary: Units per Avançar proposa una "delimitació precisa" dels delictes de rebel·lió i sedició


L'advocat d'Oriol Junqueras i de Raül Romeva, Andreu Van den Eynde, considera que les penes que demana la fiscalia per als polítics processats són la "confirmació que es manté aquesta línia dura que es va construir des del primer moment del procediment" i que es manté l'"agressivitat". En declaracions a l'ACN, Van den Eynde ha explicat que les defenses no s'han sorprès davant la posició del ministeri públic de mantenir les acusacions pel delicte de rebel·lió i demanar penes "tan desproporcionades". Amb tot, ha reconegut que veure les acusacions i els anys que demanen, "amb penes que sumades s'apropen als 200 anys", és un "xoc gran". "Però ens referem molt ràpid. Ara hem de fer l'escrit de defensa, batallar i deixar en evidència aquesta estratègia tan absurda", ha afegit. Van den Eynde assenyala que "cada moviment en aquesta causa", com rebre l'escrit d'acusació, representa "tornar a reviure el que entenem com a tècniques de repressió a través d'un procediment". "Igual que fa just un any, perquè la coincidència és important, quan entrava el Govern a la presó. El que va passar aquell dia, encara que algú ho hagués augurat, va ser un xoc molt fort. Per a ells, per a les famílies i per als advocats", ha afirmat.  Precisament sobre el fet que s'hagin presentat els escrits d'acusació quan fa un any que els polítics independentistes van entrar a la presó, ha afirmat que no hi ha "cap coincidència", sinó "les ganes de conformar un relat públic, de forma unitària, aprofitant les dates, per mantenir aquesta postveritat i construir un relat que cali en l'opinió pública i faciliti aconseguir una sentència exemplar". Van de Eynde ha posat com a exemple que aquest divendres s'hagin presentat les acusacions al Suprem i contra el major dels Mossos d'Esquadra Josep Lluís Trapero i l'excúpula d'Interior a l'Audiència Nacional, "dos procediments suposadament independents", i "amb una unificació de criteri, fins i tot en contra del de l'Audiència Nacional, que els havia processat només per sedició".  Pel que fa als arguments de la fiscalia d'acusar l'anterior govern i els líders de l'ANC i Òmnium Cultural d'un "aixecament generalitzat, esquitxat de força, agressió i violència", tampoc s'ha mostrat sorprès: "Les qualificacions han d'intentar justificar que s'han produït els elements que requereix el delicte. En aquest relat que han de construir, el que entenem des d'aquí que són moviments  polítics, com el dret de manifestació, reunió o anar a votar, ells ho veuen d'una altra forma, com la planificació d'un alçament". "És un relat que intenten instal·lar des del minut 1 i que és inversemblant des del punt de vista jurídic i del sentit comú", ha reblat.  Discrepància entre fiscalia i Advocacia de l'Estat Quant a la diferència de les acusacions entre la fiscalia i l'Advocacia de l'Estat, considera que "posa de manifest la debilitat arguemantal de l'acusació". "Si jurídicament fos tan sòlida, segurament no hi hauria aquesta discrepància", opina Van den Eynde, que puntualitza que aquest moviment de l'Advocacia de l'Estat és "irrellevant a efectes del procediment: no és cap gest; no incideix en el fons, perquè es jutjarà igualment per rebel·lió; és un moviment que es pot modificar en el futur i no té incidència en la situació dels pesos".  Els escrits de defensa Van den Eynde ha explicat que la setmana que ve els comunicaran el termini per presentar els escrits de defensa i que segurament serà el que preveu la llei, cinc dies. Ara bé, l'advocat creu que la sala ampliarà aquest termini per deixar-los preparar una defensa "en condicions", ja que, amb cinc dies, és "impossible" reaccionar a uns escrits d'acusació d'aquesta contundència, ha sostingut.  Pel que fa a l'estratègia de defensa, ha assenyalat que està "connectada constantment amb el marc jurídic del Conveni Europeu de Drets Humans". "Nosaltres treballem sempre pensant que ens estan escoltant dos tribunals, un espanyol i un europeu. La rendibilitat de la nostra estratègia seguirà determinats tempos, però des del minut 1 ha estat enfocada a la jurisdicció internacional", ha afirmat.

Summary: Van den Eynde veu les acusacions de la fiscalia com la confirmació de la "línia dura" i de l'"agressivitat" de la causa


La manifestació de l'Onze de Setembre pretén omplir aquest any l'avinguda Diagonal de Barcelona. I el recorregut que plantegen l'ANC i Òmnium Cultural uneix el Palau Reial amb la plaça de les Glòries. Així ho han explicat els responsables de les entitats sobiranistes en una roda de premsa aquest divendres. El lema és 'Fem la república catalana', amb la mirada posada també al primer aniversari de l'1-O. De fet, la presidenta de l'Assemblea, Elisenda Paluzie, ha assegurat que volen sortir al carrer aquest setembre per demanar que es faci "efectiu el mandat de l'1-O". "Fem una crida que tots els que van sortir a votar ens acompanyin; la societat organitzada ha empès per arribar fins aquí, ens hem de tornar a conjurar col·lectivament per acabar la feina, fer el cim d'una vegada per totes", ha reclamat. La samarreta d'aquest any serà de color corall, com les brides de les urnes de l'1-O, han explicat.  En una roda de premsa davant del Palau Reial, punt d'inici de la manifestació del setembre, Paluzie ha descartat centrar-ho en les presons de Lledoners i Puig de les Basses  perquè consideren que la "repressió política no pot tenir com a conseqüència renunciar als objectius polítics". "No hauria de fer que oblidem l'objectiu de fer efectiva la república catalana", ha insistit.  Per això ha fet una crida a sumar-se a la mobilització d'aquest setembre, tenint present, ha dit, que és "l'apoderament popular allò que ha fet canviar les coses" als darrers anys al sobiranisme. "Com més gent expressi aquesta necessitat, aquesta exigència, aquest suport, millor", ha resolt Paluzie. I ha respost en termes semblant en ser preguntada si tem per una desmobilització: ho ha negat i ha defensat que "és el moment de sortir als carrers per deixar clar quina és la voluntat política de la ciutadania", ha sentenciat.  També la vicepresidenta d'Òmnium, Marina Llansana, ha reivindicat aquesta Diada com una jornada "especial" de cara al primer aniversari de l'1-O. "Una fita que cal commemorar; gràcies a la dignitat, la perseverança i la valentia dels ciutadans que van fer possible poder votar en un referèndum". En aquest sentit ha demanar celebrar-ho però també denunciar "les càrregues policials i les imatges tristíssimes" de l'1-O.  Per tot plegat, Llansana s'ha mostrat convençuda que la manifestació de la Diada tornarà a "desbordar els carrers", i de forma "pacífica i cívica", però en un context de "repressió brutal". "Serà una diada de reivindicació i drets fonamentals", ha conclòs.  Color "brida" Un dels elements que explícitament farà referència a l'1-O durant la manifestació de l'Onze de Setembre serà el color corall fluorescent de la samarreta. Segons els organitzadors, correspon al color de les brides de les urnes que es van fer servir aquell diumenge. A la samarreta d'aquesta Diada, que deixa enrere el groc, també hi han col·locat una imatge del Pedraforca, una muntanya "simbòlica" que pretén reivindicar "l'esforç col·lectiu i la solidaritat que cal per superar els obstacles i arribar al cim", ha insistit Elisenda Romeu, que coordina la comissió de mobilització.  Els propers dies les entitats sobiranistes obriran una pàgina web per a facilitar les inscripcions i per donar més detalls sobre la manifestació de la Diada.

Summary: La manifestació de l'Onze de Setembre serà a l'avinguda Diagonal amb el lema 'Fem la república catalana'


L'Audiència de Lleida ha acordat mantenir la presó provisional contra l'exlíder de Vox a Lleida, José Antonio Ortíz, que va ser detingut a principis de març per suposats delictes d'abús sexual i pornografia sobre persones amb incapacitat. La defensa d'Ortíz va recórrer la decisió al jutjat i ara fonts judicials han indicat que la decisió s'ha adoptat pel risc de fuga i també per evitar que l'acusat manipuli els denunciants discapacitat per canviar el seu testimoni. La detenció d'Ortíz va tenir lloc arran d'una denúncia de dos discapacitats d'uns 30 anys que estan tutelats per la Fundació Alosa de Lleida i que treballen per Aspros. Després de ser detingut, l'exlíder de Vox va haver de comparèixer a l'oficina de l'Equip d'Atenció a la Víctima (EATAV) de Lleida on es va prendre declaració a una de les suposades víctimes dels abusos. L'endemà va passar a disposició judicial després que els Mossos d'Esquadra esgotessin el màxim legal de 72 hores sota custòdia per seguir investigant els fets. La magistrada del jutjat d'instrucció 3 de Lleida, en funcions de guàrdia, va acordar presó provisional sense fiança i prohibició de comunicació per a l'exlíder del partit ultra.  Mentre va estar detingut, la policia va analitzar el seu ordinador i mòbil per trobar proves que l'incriminessin com ara imatges de contingut sexual. Va ser la fundació Alosa la que va detectar missatges de Whatsapp fora de lloc entre els dos denunciants i Ortíz. La policia sospita, però, que hi podria haver més afectats, fins i tot discapacitat menors d'edat. L'exlíder de Vox es guanyava la confiança de les seves víctimes per després poder contactar amb elles, però no és treballador de cap centre que atengui persones amb discapacitat. Ortíz Cambray es presentava com a líder de la formació ultra a Lleida tot i que una vegada es va tenir coneixement de la seva detenció, Vox va negar que ho fos i el va suspendre el mateix dia de militància.

Summary: L'Audiència manté a presó l'exlíder de Vox a Lleida pel risc de fuga i evitar que intenti manipular les víctimes


El president de Ciutadans (Cs), Albert Rivera, ha llençat un advertiment aquest dimecres als independentistes posant sobre la taula l’amenaça d’allargar l’aplicació de l’article 155 de la Constitució malgrat que ja hi hagi una investidura feta i un Govern en marxa. I és que Rivera diu que Catalunya no deixarà d’estar sota els efectes de la intervenció fins que no es garanteixi un executiu “constitucional”. “El 155 era una aplicació de la Constitució, i mentre no hi hagi un Govern constitucional, se seguirà aplicant”, ha dit. A més, el líder de Cs ha qüestionat que el president del grup de JxCat i polític empresonat, Jordi Sánchez, pugui acabar accedint a la presidència de la Generalitat. “Que sigui candidat d’un pacte entre JxCat i ERC no vol dir que tingui les garanties per ser un candidat a la presidència. Està empresonat preventivament per un delicte de sedició. I tots tenim la imatge al cap d’ell portant a la gent contra els jutges i a sobre dels cotxes de la policia. No és la persona idònia per encapçalar una nova etapa política”, ha sentenciat des de les portes del Mobile World Congress (MWC). És per això que Rivera ha demanat als independentistes que “acompleixin la Constitució i l’Estatut, i tornin a un Govern constitucional”. “Mentre, el 155 se segueix aplicant”, ha reiterat. I és que per a Rivera, els independentistes “han de formar Govern però no per destruir Catalunya i Espanya”. “L’única legitimitat que tenen és per governar la comunitat autònoma catalana, i tot el que surti d’això no podrà ser acceptat. Estarem vigilants”, ha avisat.  Exigeix “canvis” i “humilitat” a Rajoy D’altra banda, Rivera ha volgut deixar clar al PP i al govern espanyol que haurà de fer canvis a la seva política i a les seves maneres de fer si volen que Cs acabi donant suport als seus pressupostos de l’Estat. “Rajoy ha de deixar d’atacar Cs i atacar l’atur, la precarietat, la corrupció. El PP ha d’admetre amb humilitat que ha de canviar polítiques ai fer-les més socials, com es vam acordar. No hi haurà pressupostos si no hi ha una equiparació salarial dels policies i una baiada d’IRPF per a mileuristes”, ha dit.   Per últim, i aprofitant que feia les declaracions abans d’entrar al recinte de la fira del Mobile, Rivera ha volgut comparar el seu total i absolut suport a tot el que envolta el congrés de telefonia amb el que creu que és una actitud irresponsable de l’independentisme i de l’entorn de Podem i els comuns. “Davant el missatge d’enfrontament, crispació i de lluita contra el que funciona, volem donar suport a l’economia de Catalunya i de Barcelona. I volem dir-los a Ada Colau i als separatistes que no es carregaran Barcelona i Catalunya”, ha dit.

Summary: Rivera avisa que el 155 seguirà vigent “mentre no hi hagi un Govern constitucional” i qüestiona “la idoneïtat” de Sánchez


L'advocat de Jordi Sànchez, Jordi Pina, valora presentar una demanda de mesures cautelars davant el Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH) per protegir els drets del candidat a la presidència de la Generalitat, tal i com ha avançat Catalunya Ràdio i ha confirmat l'ACN. Pina s'ha reunit aquest dimecres a la tarda amb JxCat i, per separat, amb el president del Parlament, Roger Torrent. Fonts del grup parlamentari han explicat a l'ACN que en un termini de 24 i 48 hores s'espera saber si finalment es prendrà aquesta mesura o no. Pina ha argumentat que la situació amb Sànchez és totalment diferent a la de Carles Puigdemont, ja que l'actual president del grup de JxCat està pres a l'Estat. En la reunió amb el grup, l'advocat ha explicat que està explorant tots les camins possibles per forçar un pronunciament del jutge del Suprem, Pablo Llarena, a favor de Sànchez, per tal que pugui assistir al ple d'investidura de dilluns que ve, segons fonts coneixedores.  A la reunió de JxCat hi han assistit la portaveu del grup, Elsa Artadi, i el portaveu adjunt Albert Batet. Pina intentarà així que Llarena permeti que Sànchez assisteixi a la sessió d'investidura, encara que li denegui l'excarceració. Aquets matí el jutge del Suprem ha donat un màxim de cinc dies a les parts (Fiscalia i VOX) per pronunciar-se sobre les peticions de llibertat de Sànchez, de Joaquim Forn i Jordi Cuixart. La decisió s'ha notificat aquest dimecres al matí però el rellotge comença a córrer a partir de demà. En la fase d'instrucció els caps de setmana són hàbils i, per tant, el termini conclou dilluns, coincidint amb la data del ple convocat al Parlament per investir Sànchez. Per tant, aquesta decisió de Llarena pot condicionar el calendari parlamentari si s'esgota el termini màxim dels cinc dies. La defensa de Sànchez va sol·licitar dimarts a Llarena que el deixi en llibertat o que li doni permís per assistir al ple d'investidura. L'advocada de Cuixart també va presentar un escrit dimarts sol·licitant la seva llibertat (ho fa després de la declaració que va fer davant el jutge l'11 de gener) i dilluns també va reiterar la petició la defensa de Forn.

Summary: ACTUALIZACIÓ:La defensa de Sànchez valora presentar una demanda de mesures cautelars davant el TEDH per protegir els seus drets


La pensió mitjana a Catalunya s'ha situat en 1.029,62 euros al setembre, amb un total de 1,737.780 pensions abonades, segons el Ministeri de Treball, Migracions i Seguretat Social. Les xifres mostren un augment del 3,6% en l'import de la pensió mitjana i d'un 1% pel que fa al nombre. La pensió de jubilació mitjana va ser de 1.159,91 euros, amb un total de 1.127.799 beneficiaris; la de viudetat va tenir un import de 720,60 euros i 394.146 totals; i la d'orfandat 400,89 euros i 49.294 beneficiaris. A l'Estat, la nòmina mensual de pensions contributives de la Seguretat Social va arribar a 9.693.010 MEUR, un 4,96% més que en el mateix mes de l'any anterior, amb un total de 9.760.299 beneficiaris. La pensió mitjana va ser de 993,11 euros, un 3,73% més alta que fa un any.  Del total de pensions a l'Estat, 6.054.949 són de jubilació, 2.361.941 de viudetat, 958.827 d'incapacitat permanent, 341.854 d'orfandat i 42.728 a favor de familiars.  D'altra banda, el nombre d'afiliats per pensionista va pujar a 2,32 de mitjana a l'agost, última dada publicada per la Seguretat Social.

Summary: La pensió mitjana a Catalunya se situa en 1.029,62 euros al setembre


La Universitat de Barcelona és l’única de l’Estat que apareix entre les 150 millors del món, segons el CWUR World University Rankings. En concret se situa al lloc 122. La llista, que s’ha fet pública aquest dilluns, valora, entre altres aspectes, la qualitat de l’educació que reben els estudiants, la recerca i el nivell del professorat. El rànquing ordena mil institucions d’arreu del món d’entre les aproximadament 25.000 universitats que hi ha. Les universitats de Harvard, Stanford i el MIT ocupen el top 3, igual que l’any 2015. Cambridge, Oxford, Colúmbia, Berkeley, Chicago, Princeton i Yale completen els deu primers llocs. La Universitat de Barcelona destaca especialment en les publicacions dels seus investigadors, en influència i en impacte, àmbits en què ocupa, respectivament, els llocs 55, 111 i 81 del món. La segona universitat espanyola classificada és la Universitat Autònoma de Barcelona (222), seguida per la Universitat Complutense de Madrid (224). A escala europea, les cinc millors universitats són les universitats de Cambridge, Oxford, l’Institut de Tecnologia de Zuric, la University College de Londres i l’Imperial College de Londres. Pel que fa a països, els Estats Units encapçalen la classificació, en situar 224 universitats en el rànquing. Al darrere hi ha la Xina, amb 90, i el Japó, amb 74. Espanya es troba en la vuitena posició, amb 41 universitats. El CWUR World University Rankings és l’única classificació mundial que analitza la qualitat de l’educació, el prestigi dels centres i la qualitat de la recerca sense dependre d’enquestes i informacions provinents només de les universitats. Els vuit indicadors que utilitza per classificar les universitats són la qualitat de l’ensenyament, mesurada pel nombre d’antics estudiants que han guanyat premis internacionals o reconeixements (25 %); l’ocupabilitat dels exalumnes, és a dir, el nombre d’exalumnes que són alts directius en grans empreses internacionals (25 %); la qualitat de les facultats, que es mesura segons el nombre d’acadèmics que han guanyat premis internacionals (25 %); les publicacions (5 %); la influència de la recerca (5 %); les citacions dels investigadors i dels seus articles (5%); l’impacte internacional (5 %), i les patents (5 %).

Summary: La Universitat de Barcelona, única de l’Estat entre les 150 millors del món, segons el CWUR World University Rankings


El socialista i expresident del Parlament europeu Josep Borrell ha reconegut la voluntat del candidat del PSC, Miquel Iceta, de cosir ferides però li ha dit que abans "s'han de desinfectar". En un míting a l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès), Borrell ha alertat que Catalunya és "un país malalt" i ha afegit que si no es desinfecten les ferides "es podreixen". D'altra banda, s'ha dirigit al "mossèn Junqueras" per acusar-lo de plantejar una divisió a Catalunya "entre el bé i el mal", en categories que ha assegurat són "prodemocràtiques". El socialista, que ha assegurat que "no hi ha presos polítics", s'ha mostrat convençut que l'independentisme no revalidarà la majoria al Parlament en les properes eleccions i ha instat Iceta a "desprocessar" el país. L'expresident del Parlament europeu ha considerat que Catalunya es troba en un "forat" i ha apuntat que els dirigents independentistes "l'han fet molt grossa". Ha afegit que, com no és tan bona persona com Iceta, creu que el que s'ha de fer abans de cosir ferides és "desinfectar-les" perquè la societat no pot continuar endavant si el 40% pensa que estaria millor fora. Ha criticat que durant el procés els dirigents independentistes van dir per exemple que les empreses no marxarien i que Europa reconeixeria la independència de Catalunya, dos punts que ha dit que s'ha demostrat que no han passat. "Marxen les empreses, no ens reconeixen i se'ns tanca el mercat espanyol però hi ha gent que sembla que no vulgui adonar-se'n", ha dit. Ho ha qualificat tot plegat de "carnestoltes" i ha lamentat que Catalunya ha quedat "ridiculitzada".  En concret a dirigit crítiques al candidat d'ERC, Oriol Junqueras, a qui ha anomenat irònicament de "mossèn" i li ha recriminat que digui que amb les eleccions del 21-D "s'ha d'escollir entre el bé i el mal". "Nosaltres serem el mal", ha apuntat. Borrell ha rebutjat aquesta categories "tel·lúriques" que "existien abans de la democràcia" i ha afegit que després es van acceptar els matisos.  En aquesta línia, ha dit que no reconeix "cap superioritat moral a l'independentisme": "No són millor que nosaltres, no s'estimen més Catalunya". Ha afegit que alguns tenen un enamorament "neuròtic" i ha alertat que "hi ha amors que maten". D'altra banda, ha reclamat que no es "banalitzi" el Franquisme i no es compari el que va suposar amb el que està passant ara, al temps que ha dit que "no hi ha presos polítics". Sobre Cs i PPC, ha reconegut que també estan en contra de l'independentisme però els ha acusat de no oferir "res que no sigui la confrontació" i ha assegurat que així no s'arreglarà el problema.  El socialista ha erigit Iceta com l'únic capaç de portar la solució a la situació actual però ha reconegut que "caldrà treballar" per buscar una alternativa "que no serà immediata" i que requeria de "concessions" de tothom. "Has de desprocessar Catalunya", ha declarat. Ha reconegut també que per aquesta victòria del socialisme cal primer atraure els desencisos amb el PSC que els van deixar de votar.  Crítiques a TV3 Borrell ha dirigit també crítiques a TV3, a qui ha situat dins del procés independentista i a qui ha acusat de "bombardejar dia i nit amb el mateix missatge". "Si només mirés TV3 potser fins i tot jo seria independentista", ha apuntat.  No ha estat l'únic, prèviament el número nou per Barcelona David Pérez ha explicat que es troba per carrer gent que crítica la situació actual i, entre d'altres, el tractament que dona la televisió pública. Segons la seva opinió, és cert que TV3 és "un instrument clar a favor del processisme" i ha alertat que o bé guanya el PSC "o no s'arregla TV3". "Hem de guanyar per posar ordre a TV3 i que sigui plural i de tots", ha manifestat. Aquest ha estat el primer dels actes de Borrell en aquesta campanya electoral, que tindrà una agenda pròpia durant els propers dies per mostrar el seu suport a la candidatura d'Iceta.

Summary: Borrell a Iceta: "Està bé cosir ferides però abans s'han de desinfectar"


El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ha informat aquest dilluns a la nit que, segons la informació que fan arribar les residències, hi ha 1.736 persones que viuen en residències de gent gran que tenen diagnòstic de coronavirus. Aquestes persones estan aïllades, estan sent tractades i la seva atenció segueix els protocols marcats pel Departament de Salut. A més, 393 residents estan hospitalitzats. Des del 15 de març, han mort per coronavirus 909 persones residents, 207 més que les informades aquest diumenge. Cal tenir en compte que habitualment durant el cap de setmana responen menys residències, per això el creixement d'aquest dilluns no es pot atribuir únicament a les darreres 24 hores. Fins aquest dilluns s’han confirmat també que són 252 les residències amb persones diagnosticades de coronavirus i 355 amb persones amb simptomatologia. El sistema català està format per 1.073 residències de gent gran, per tant, el 56,5% dels centres tenen algun afectat. Pel que fa als professionals, 4.380 estan aïllats o tenen simptomatologia, d’un total de més de 75.000, un 5,8%. A la ciutat de Barcelona hi ha hagut 241 residents morts, 146 hospitalitzats i 336 diagnosticats en 70 residències, a més de 1.850 professionals aïllats preventivament o amb símptomes. A l'àrea metropolitana han mort 162 residents, 90 estan hospitalitzats i 258 estan diagnosticats, i pertanyen a 35 residències, que tenen 594 professionals aïllats o amb símptomes. La xifra més alta de morts es dona a la resta de comarques de Barcelona, que inclou l'Anoia, amb 370 residents morts, 103 hospitalitzats i 885 diagnosticats de 108 residències diferents. Hi ha 1.388 professionals aïllats o amb símptomes. A Girona hi ha hagut 49 morts, 37 hospitalitzats i 89 diagnosticats de 19 residències diferents, i 232 professionals afectats. A Lleida i el Pirineu hi ha hagut 47 morts, 13 hospitalitzats i 114 diagnosticats de deu residències diferents, amb 179 professionals afectats. Al Camp de Tarragona es comptabilitzen 39 residents morts, quatre hospitalitzats i 53 diagnosticats, de nou residències, amb 119 treballadors aïllats. Finalment, a les Terres de l'Ebre hi ha hagut un mort, no sis com s'havia dit per error, cap hospitalitzat i només un diagnosticat d'una sola residència, però 18 professionals infectats o aïllats preventivament. A Catalunya hi ha un total de 64.093 persones grans que viuen en places residencials públiques i privades. La mitjana d'edat és de 84 anys, i el 90% té malalties prèvies. L’any 2019 van morir a les residències de gent gran de tot Catalunya 10.979 persones, i l’any 2018, 11.402 persones, el que suposa un mitjana mensual de més de 900 defuncions.

Summary: Les persones mortes per covid-19 que vivien en residències de gent gran ja superen les 900


La CUP denuncia que la policia espanyola manté el "setge" a la seu del partit des de fa hores i que el responsable del dispositiu judicial es nega a explicar-los els motius de l'operació. El diputat cupaire Benet Salellas ha explicat al més d'un miler de persones que es concentren davant el local que el partit anirà al jutjat de guàrdia per informar-se sobre les eines judicials que poden utilitzar. Salellas també ha fet una crida a la calma a les persones concentrades. Diversos polítics s'han acostat a la seu de la CUP situada al carrer Casp per mostrar el seu suport. Entre ells, els diputats de JxSí Antoni Castellà i Germà Bel, i els regidors Alfred Bosch i Xavier Trias. Així mateix, també s'hi han acostat el quart tinent d'alcaldia i membre de BComú, Jaume Asens, i els diputats de Podem Albano Dante Fachin i Joan Giner.  La CUP assegura que no sap el motiu pel qual la policia espanyola vol entrar a la seu del partit ni tampoc si tenen una ordre judicial. Davant d'aquesta situació, els cupaires mantenen que no deixaran entrar els agents a la seu i fan crides a la calma. A través del seu compte de Twitter, el partit ha difós un vídeo en què es pot veure com membres del partit es passen material de la campanya pel sí i en què asseguren que si la policia espanyola hi entra, no hi trobaran cartells pel sí.

Summary: La CUP denuncia que la policia espanyol manté el "setge" a la seu del partit sense explicar el motiu


Ja són 15 les víctimes mortals d'aquest estiu a les platges catalanes  ACN Palamós.-Una dona de 88 anys ha mort aquesta matinada a l'hospital Trueta de Girona després d'ofegar-se aquest dimarts al migdia a la Platja Gran de Palmós (Baix Empordà). El 112 va rebre l'avís poc després de tres quarts d'una del migdia informant que havien tret de l'aigua una dona que s'havia ofegat. L'equip de socorrisme de la platja la van atendre fins que van arribar-hi els serveis d'emergències. La dona va entrar en parada cardiorespiratòria però els efectius del SEM la van poder reanimar i la van traslladar en helicòpter a l'hospital, on va acabar morint. Fins al lloc dels fets també s'hi van desplaçar quatre ambulàncies del SEM, efectius de la Policia Local de Palamós i dels Mossos.  A la platja on van passar els fets hi havia servei de vigilància i hi onejava la bandera verda. En el que portem d'estiu, ja hi ha hagut 15 víctimes mortals a les platges catalanes.  Protecció Civil remarca la importància d'extremar les precaucions a la platja i escollir, en la mesura del possible, aquelles que estiguin vigilades.

Summary: Mor una dona de 88 anys que es va ofegar a la platja de Palamós


El govern d'Aragó ha assegurat a l'ACN que no ha rebut cap document sobre la demanda de nul·litat dels acords de 2013 que ha sol·licitat la Generalitat pels quals es va iniciar el litigi per les pintures murals del monestir de Sixena que hi ha al Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC). Això no obstant, fonts de l'executiu aragonès han lamentat que la Generalitat es continuï ''enredant'' amb procediments judicials ''amb l'únic objectiu de dilatar el compliment'' de la sentència que obliga al retorn dels murals a Sixena. En aquest sentit, li recorda al Govern que amb la demanda ara anunciada s'estan referint a ''qüestions sobre les que la jutgessa d'Osca ja ha resolt i dictaminat la seva legitimitat''. Per tot plegat, des del govern d'Aragó s'indica a la Generalitat que ara només li queda ''complir la sentència''. El govern d'Aragó ha defensat els passos que ha fet ''per la defensa de patrimoni aragonès'' i ha lamentat l'actitud de la Generalitat de qui creu que només vol ''dilatar'' el compliment de les sentències que obliguen a retornar les pintures murals del MNAC al monestir de Vilanova de Sixena. En aquest sentit, el govern d'Aragó diu que fins al moment no ha tingut coneixement de l'escrit de la Generalitat i assegura que el Govern està ''confonent els fets''. Segons Aragó, l'acord del consell de govern al que es refereix Catalunya és ''un procés intern del govern d'Aragó pel que s'autoritza al lletrat a demandar''.  Així mateix, diuen que ''no té res a veure amb la cessió de poders, per la qual cosa, que no té res a veure amb un negoci jurídic privat en virtut del qual una orde religiosa, mitjançant escriptura notarial, cedeix poders a un tercer''. Finalment, des del govern d'Aragó es recorda que la sentència sobre les pintures recull que els serveis jurídics de l'executiu aragonès tenen ''facultat per actuar''. Per tot plegat, consideren que la Generalitat s'està referint a qüestions sobre les quals la jutgessa ja ha resolt i dictaminat legitimitat i insten a complir la sentència.

Summary: Aragó lamenta que la Generalitat continuï ''enredant-se'' en procediments judicials i li demana complir la sentència


Un grup de tretze joves format per estudiants i persones alienes a la universitat han entrat aquest dimecres al despatx del rector de la Universitat de Lleida (UdL), Roberto Fernández, quan ell era a dins, i l'han escridassat i insultat. Segons ha informat el Consell de Direcció de la universitat, els joves han entrat amb una actitud ''intimidatòria i violenta''. Han demanat la dimissió del rector i portaven caretes amb una fotocòpia de la cara de Fernádez. Tot seguit, treballadors del Rectorat s'han aplegat, de forma espontània, en aquest punt i s'han produït moments de tensió i enfrontaments verbals amb els manifestants. Després de convidar-los reiteradament a que deposessin la seva actitud, el grup de joves ha marxat i s'ha recuperat la plena normalitat a l'edifici. Des del Consell de Direcció de la UdL es lamenten aquests incidents, que condemnen i se solidaritzen amb tot el personal de la UdL que s'hagi pogut sentir intimidat. Els fets han tingut lloc quan encara no ha passat una setmana del final de l'ocupació del despatx del rector per part d'un grup d'estudiants i joves de fora la universitat després de la protesta contra la presència policial a l'edifici mentre feia classes la subdelegada del govern espanyol a Lleida, Inma Manso, a la titulació de Comunicació Audiovisual i Periodisme.

Summary: Un grup de joves entra al despatx del rector de la UdL l'insulten i l'escridassen


Pimec, la patronal de la petita i mitjana empresa de Catalunya, ha reclamat aquest dimecres que el pla de desconfinament proposat pel govern espanyol vagi acompanyat de mesures econòmiques per aquelles empreses que no podran obrir de manera viable. A través d'un comunicat, l'organització ha demanat que s'aprovin una sèrie d'ajudes directes pels sectors que obriran amb restriccions amb l'objectiu de compensar la pèrdua d'ingressos i les despeses corrents. Si no, la seva activitat seria "inviable", ha alertat la patronal. Alhora, Pimec ha reclamat "mesures ambicioses" pel lloguer dels locals comercials més enllà de la normativa actual, que es limita a assenyalar la necessitat d'aprovar noves mesures per abordar aquests pagaments. Per la patronal, les administracions han d'establir "certa flexibilitat" segons les característiques de cada establiment i recorda que existiran fortes restriccions d'aforament sobre sectors com la restauració, el comerç, el turisme, la cultura o els centres esportius. Tot i que Pimec valora positivament l'anunci del pla de desconfinament, creu que el govern espanyol hauria de concretar què passarà exactament durant l'etapa definida com a "nova normalitat". En el mateix comunicat, l'organització també reclama que hi hagi desgravacions fiscals i ajuts públics per a la compra d'Equips de Protecció Individual (EPI), solucions hidroalcohòliques i desinfectats que permetin garantir la higiene. A banda, demana que es mantinguin les condicions dels Expedients de Regulació Temporal d'Ocupació (ERTO) de força major als sectors que obrin amb restriccions i que s'aprovin incentius fiscals per recuperar la demanda. En aquest sentit, Pimec proposa desgravacions sobre l'IRPF dels consumidors i bons de serveis subvencionats a les activitats més afectades per la paràlisi econòmica. La patronal celebra que el petit comerç obri abans que les grans superfícies En un altre comunicat publicat aquest mateix dimecres, la patronal ha valorat positivament la decisió que el petit comerç obri dues setmanes abans que les grans superfícies. Per Pimec, la mesura permetrà donar "una mica d'oxigen" al petit negoci després de "setmanes de pèrdues en el sector". Segons explica el president de PIMEComerç, Àlex Goñi, "moltes de les grans marques ja han anunciat grans campanyes de descomptes quan els permetin obrir les seves botigues". "Si no donem una mica de temps al comerç de proximitat per vendre sense aquesta competència, continuarem veient moltes persianes abaixades, i aquesta vegada per sempre", ha afegit. Malgrat la valoració positiva d'aquest anunci, Pimec recorda que molts comerços ja estan anunciant que han hagut de tancar definitivament perquè no han pogut fer front a tots els pagaments sense tenir cap mena d'ingrés.

Summary: Pimec reclama ajudes directes per aquells sectors que obriran amb restriccions


La llista de Víctor Puga, sota les sigles Candidatura de Progrés (CP) ha aconseguit una contundent majoria absoluta en aquestes eleccions a l'Escala. Els socialistes han obtingut 10 dels 17 regidors en joc en un consistori on la segona força, ERC, té només 3 representants. El municipi es converteix així, tret d'algunes poblacions petites com Biure o Torroella de Fluvià (Alt Empordà), en l'únic "feu" socialista de les comarques gironines. Aquí, el PSC governa ininterrompudament des del 2007, aleshores amb l'exalcalde Estanis Puig. Abans ja ho havia fet dotze anys el socialista Rafel Bruguera, que va deixar pas a dotze anys més de mandats convergents. Puga creu que la gent del poble és fidel a "una manera de fer les coses" més enllà de les sigles dels partits i que aquesta "estabilitat" és que el que ha permès tirar endavant projectes importants i "projectar-lo" a l'exterior. Les eleccions municipals d'aquest diumenge han deixat un nou panorama polític a les comarques gironines. Junts per Catalunya (JxCat) ha guanyat els comicis a la demarcació seguida d'ERC però la tercera posició ha estat per al PSC, que va aconseguir més de 41.000 vots. Tot i això, els socialistes no han aconseguit majories clares, a excepció d'alguns municipis petits com Biure o Torroella de Fluvià on, de nou, l'històric alcalde, Pere Moradell, ha revalidat l'alcaldia per només un vot de diferència amb el seu contrincant, la candidatura El Nostre Poble, de Jordi Nierga.  L'Escala s'ha convertit així en l'últim (o únic) "feu" socialista de la demarcació. La Candidatura de Progrés (CP) liderada per al fins ara alcalde, Víctor Puga, ha aconseguit una aclaparadora majoria absoluta amb 10 dels 17 regidors que hi havia en joc. Amb aquests resultats, la formació suma dos representants als que va aconseguir fa quatre anys amb Puga també al capdavant.  Els socialistes governen al municipi ininterrompudament des del 2007, aleshores amb l'exalcalde Estanis Puig. Però ja ho havien fet durant dotze anys amb Rafel Bruguera, que va deixar pas a dotze anys més de lideratge convergent amb Josep Maria Guinart.  Sobre els resultats, Puga creu que la gent del municipi ha valorat i "premiat" una manera de fer que, al seu entendre, respon a un caràcter "dialogant" i de "consens". Per a Puga, tot i que l'Escala és una població gran en dimensions, els ciutadans coneixen els candidats i són fidels a unes determinades formes de fer política més enllà de les sigles dels partits.  El context del país Puga és conscient que tot i la remuntada que està experimentant el PSC, el partit no es troba en el seu millor moment i que el que s'ha aconseguit a l'Escala és tot un èxit. El candidat i alcalde en funcions, però, creu que la situació del país no els ha passat factura perquè sempre han mostrat una "postura moderada" i de "respecte a les sensibilitats de tothom". "Nosaltres tenim un compromís amb l'Escala però també amb el país i no ens n'hem amagat: estarem a l'alçada del que demani el context de país", remarca.  De fet, Puga, juntament amb l'alcaldessa socialista de Vilafant, Consol Cantenys, es van mostrar en el seu moment crítics amb l'aplicació del 155 i ho van fer públic a través de les xarxes socials.  Els reptes de futur  Sigui com sigui, el futur alcalde remarca que no els fa por la majoria absoluta aconseguida, al contrari. Recorda que durant l'últim mandat ja van governar amb una majoria a través d'un pacte i que la seva voluntat segueix essent teixir consensos. "No necessitem pactes però l'Escala té projectes molt importants per afrontar com el POUM i això requereix el màxim de consens possible", insisteix.  Fins a set llistes  En aquest comicis, es van presentar fins a set llistes de les quals només cinc han obtingut representació. A banda dels socialistes i Esquerra, JxCat ha aconseguit dos regidors, un menys que el 2015; Gent de l'Escala, n'ha obtingut un i En Comú l'Escala, un més.

Summary: L'Escala, el "feu" socialista de les comarques gironines


El Frob ha emès un comunicat en resposta a l'informe publicat aquest dimarts pel Tribunal de Comptes sobre el cost de la reforma del sistema financer espanyol. En la resposta, el Frob recorda que el mateix Tribunal de Comptes assegura que el Frob ha actuat ''sempre dins del  marc legal vigent'' i que en tot cas si existeix alguna apreciació crítica a l'actuació es tracta de temes de procediment i d'interpretació per part del Tribunal de Comptes. El Frob també defensa la seva actuació individualitzada en la venda de bancs i caixes nacionalitzades perquè les singularitats de cada una de les entitats ''dificultaria l'aprovació d'un document general de regles aplicables a totes elles'' per igual.  El Frob assegura en relació amb les incidències observades pel Tribunal de Comptes en relació a determinades actuacions de procediment, que la seva actuació s'ha desplegat ''sempre dins del marc legal vigent, com afirma el propi Tribunal''.  Per el Frob les consideracions del Tribunal són observacions de caràcter exclusivament de procediment ''amb les que el Frob no coincideix, com va incorporar el mateix Frob en les al·legacions que va emetre.  El Frob també defensa l'actuació individualitzada que va fer en la venda de Nova Caixa Galícia i Catalunya Caixa perquè si hagués tingut una actuació amb regles i procediments iguals hagués suposat ''una dificultat'' per la seva venda per les pròpies singularitats de cada una de les entitats.

Summary: El Frob assegura que ha actuat ''sempre dins del marc legal vigent'' com reconeix el Tribunal de Comptes