Asaja Lleida ha presentat aquest dimarts un estudi econòmic sobre el conreu de la poma a la demarcació de Lleida que quantifica en més de 44 milions d'euros les pèrdues del sector aquesta temporada 2016-2017, "degut als preus baixos en els lineals de les grans superfícies". Segons el sindicat, les pèrdues per quilo produït són de 0,15 euros, en el cas de la poma venuda en campanya, i de 0,24 euros, en el de la fruita emmagatzemada en central. El president d'ASAJA Lleida, Pere Roqué, nega "que sigui un problema de calibres" perquè "no és cert que les peces siguin petites, al contrari, són pomes de mínim 72 amb què el pagès hauria de cobrar 40-45 cèntims per quilo". Per tal d'aturar aquesta situació, l'organització agrària planteja mesures com ara incentivar el consum de fruita amb accions com, per exemple, repartir fruita en esdeveniments esportius. A més, demana al Govern que doni a conèixer "la proporció de fruita hi ha als menús dels hospitals i escoles". Roqué també s'ha referit als plans de reconversió varietal dels quals considera "inadmissible" que ho hagi d'assumir el productor, tenint en compte que "aquest any haurem de posar 20 cèntims per quilo de la nostra butxaca", fet que ha qualificat "d'impossible i inviable". El president d'ASAJA Lleida ha remarcat que els productors de poma "no podem aconseguir finançament bancari perquè cap entitat ens en concedirà si revisen els nostres comptes d'explotació, que registren pèrdues espectaculars per hectàrea".    Per ASAJA, la "millor" mesura passaria per "incidir en preus justos en els lineals, però amb mesures reals". Roqué ha criticat "la ineficàcia" de la taula estatal de negociació de les grans superfícies, que "només va servir per fer una foto molt vistosa perquè la realitat és que se'ns en riuen de tots nosaltres, també del Departament d'Agricultura, perquè no han complert amb cap dels compromisos i no hi ha cap intenció de fer-ho". Així mateix, ha recordat que "continua havent-hi només entre un 40 i un 60% de fruita del país a les grans superfícies".   Finalment, el president d'ASAJA Lleida ha qualificat "d'insuficient" i de "misèria" la quota addicional autoritzada per la Unió Europea per a la retirada de 3.000 tones de fruita de verdura a l'estat espanyol en el marc de les mesures excepcionals posades en marxa arran del veto rus. .

Summary: ASAJA quantifica en més de 44 MEUR les pèrdues en el sector de la poma a Lleida pels baixos preus d'aquesta campanya


Després d'haver estat el cantant de Lax'n'Busto durant una dècada, el manresà Salva Racero vol complir ara el seu somni de joventut i triomfar amb una carrera en solitari. “Ara em toca fer allò que sempre he somiat des que tenia 14 anys”, explica Racero a l’ACN quan se li pregunta què el va empènyer a deixar el grup del Vendrell el novembre de 2016. ‘Vaig’ és el primer fill musical d’aquesta nova etapa, al costat del productor Xasqui Ten, del qual ja han avançat quatre cançons. El disc complert preveu publicar-lo la tardor vinent, i el presentarà per primera vegada el 5 d’octubre a la Sala Apolo de Barcelona.  Salva Racero va deixar els Lax’n’Busto a finals del 2016, després de deu anys plegats, perquè necessitava fer la seva vida, assegura. “Com a músic, si tens una sèrie d’idees i no les pots dur a terme...No et pots quedar mai amb un ‘i si...’”, raona donant a entendre que necessitava més espai creatiu. “Als Lax els hi dec l’aprenentatge de la professionalitat, i un cop bregat, crec que ara em toca fer allò que sempre he somiat i desitjat”, afegeix.  D’alguna manera, el cantant sent que reprèn una carrera en solitari que tot just agafava volada quan l’any 2006 va rebre la trucada de Lax’n’Busto perquè s’unís al grup. Llavors, recorda, acabava d’aterrar a Londres per mirar de guanyar-se la vida amb la música, poc després d’haver participat a Barcelona en un muntatge de ‘Mar i Cel’, entre altres experiències com a cantant de musicals i orquestres, allò que aleshores li permetia guanyar-se la vida.  Racero explica ‘Vaig’ com una “continuïtat” de la seva “energia positiva”. La mateixa, diu, que se li ha vist a l’escenari en els anys de vocalista dels Lax. “Una energia positiva, de persona que mira endavant, que si hi ha obstacles mira d’afrontar-los i superar-los”, comenta. Les quatre cançons del disc que ja s’han publicat digitalment –‘Vaig’ i ‘Immortal’, gratuïtes, i ‘Així vull viure i ‘Nòmades’, en descàrrega de pagament- en són un exemple, assegura el cantant.  Racero és autor de les lletres de les quatre cançons i també és el compositor de ‘Nòmades’. El 5 d’octubre el músic actuarà a l’Apolo de Barcelona per presentar per primera vegada aquestes cançons –“pop rock, amb produccions molt actuals”, apunta- i les que acabaran completant l’àlbum, que es publicarà també a la tardor. Les entrades pel concert es posaran a la venda la setmana vinent, informa el mateix cantant.

Summary: Salva Racero: “Ara em toca fer allò que sempre he somiat des de que tenia 14 anys”


Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) ha dut a terme aquest divendres els treballs per traslladar el funicular de Gelida als tallers de Rubí (Vallès Occidental). Allà es realitzaran les primeres inspeccions d'envergadura que permetran determinar quin tipus d'actuació cal fer per rehabilitar el vehicle. Aquesta renovació respectarà l'estil històric de l'aparell i comptarà amb una inversió d'1,5 MEUR. La previsió és que el funicular torni a funcionar de forma regular a finals de 2018. FGC va interrompre provisionalment el servei que es realitzava des del 2012 el mes de març de 2016. Actualment està oferint un servei de bus que connecta l'estació de Rodalies amb el centre urbà de Gelida.  La rehabilitació només es pot fer desmuntant els cotxes i traslladant-los a un taller on es faran diferents assaigs no destructius (per exemple, inspecció per ultrasons dels bastidors). Aquestes inspeccions determinaran si es pot rehabilitar de forma parcial l'aparell o cal fer-ne una  substitució total. El funicular de Gelida es va inaugurar el novembre de 1924, construït per l'enginyer menorquí Santiago Rubió. Situat a la comarca de l'Alt Penedès, uneix l'estació de tren de amb el centre urbà del poble.

Summary: FGC trasllada el Funicular de Gelida a Rubí per iniciar els treballs de rehabilitació


L'ocupació a les platges de Calella s'ha mantingut per sota del 15% des de l'aixecament de l'estat d'alarma. L'Ajuntament va instal·lar un sistema per calcular l'aforament i, des de llavors, el pic màxim s'ha situat al voltant del 14% a la zona de la Platja Gran, que és la que més banyistes concentra habitualment. Les dades que registra el consistori són obertes i es poden consultar a través de la web de l'Ajuntament. El sistema sectoritza la platja en vuit sectors i a través de la xarxa telefònica calcula les persones que hi ha en cada moment i com estan distribuïdes al llarg del litoral. A més d'aquesta plataforma, hi ha 18 persones en temporada baixa i 23 en temporada alta que vetllen perquè es compleixi el distanciament.

Summary: L'ocupació a les platges de Calella es manté per sota del 15% durant els primers dies de nova normalitat


Unes 4.000 persones s’han concentrat aquest divendres al vespre davant la subdelegació del govern espanyol a Tarragona per protestar contra la “repressió” de l’Estat i per exigir la llibertat dels “presos polítics”. L’acció s’ha produït poques hores després que el jutge del Suprem hagi enviat a la presó Jordi Turull, Raül Romeva, Josep Rull, Carme Forcadell i Dolors Bassa. Amb nombroses pancartes, estelades, cassoles i espelmes, els concentrats han cridat a favor que es faci una nova “vaga general”. També s’han sentit crits “d’independència” i de “llibertat” pels “ostatges” de l’Estat. Al finalitzar l’acte convocat per les entitats sobiranistes, el CDR de Tarragona ha iniciat una seguda popular davant l’edifici de la subdelegació, que està custodiat pels Mossos d’Esquadra. Durant els parlaments, tant l’ANC com Òmnium han fet una crida a la unitat, la resistència i la perseverança malgrat els “embats” de l’Estat. El coordinador de l’ANC a Tarragona, Carles Xavier Gómez, ha justificat que, “davant del segrest dels nostres vots, hem d’anar tots junts perquè el rival que se’ns ha posat al davant és implacable, molt poderós i no té escrúpols”.  Segons Gómez, aquest divendres el jutge ha “empresonat i ajudat a exiliar-se els vots dels catalans”. A més, el coordinador de l’Assemblea ha criticat el caràcter “autoritari” i “demofòbic” de l’Estat, al qual ha acusat d’interpretar les lleis “com vol”.  La concentració davant la subdelegació del govern espanyol ha anat acompanyada de crits per la llibertat dels “presos polítics” i a favor d’una nova “vaga general”. Les persones aplegades també han il·luminat la plaça amb els seus telèfons mòbils mentre sonaven cançons de Lluís Llach i l’acte s’ha clos amb els Segadors. Campdepadrós (JxCat) afirma que Turull “té dret a la segona votació” El secretari primer de la Mesa del Parlament i diputat de JxCat per Tarragona, Eusebi Campdepadrós, ha condemnat l’empresonament de Turull, Rull, Romeva, Forcadell i Bassa, i ha afirmat que, juntament amb Marta Rovira, han estat acusats “de delictes totalment inexistents” per “obeir el mandat democràtic”. Campdepadrós ha opinat que l’Estat “no té el més mínim escrúpol a vulnerar el seu propi estat de dret i les seves lleis, ni a pervertir els tribunals per utilitzar-los per la repressió política”.  Sobre el manteniment de la segona volta del d’investidura d’aquest dissabte, el secretari primer de la Mesa del Parlament ha assenyalat que la seva obligació és “preservar” els drets de tots els diputats. “Ahir es va sotmetre a la primer votació i té dret demà a la segona votació. Sinó, no estaríem complint la voluntat de la gent que va votar el 21-D i no podem permetre que les ingerències dels tribunals alterin les majories”, ha reblat.  Segons Campdepadrós, JxCat farà “tot el que estigui a la nostra mà perquè aquest ple de demà es pugui dur a terme i també la votació, amb el resultat que democràticament correspongui”. “Demanem el manteniment del ple per dignitat democràtica”, ha conclòs el membre de la Mesa. Estrada (CUP) crida a la “unitat d’acció en clau desobedient i republicana” Per la seva banda, la portaveu del Secretariat Nacional de la CUP, Laia Estrada, s’ha mostrat d’acord a assolir una unitat d’acció, però fer-ho “en clau desobedient, republicana i plantant cara a un Estat que està agafant les formes d’una dictadura”. Estrada ha cridat a sortir massivament al carrer, tal com va succeir a la tardor, “dia sí i dia també”. En clau d’investidura, la portaveu dels cupaires ha admès que es mantenen on eren ahir, quan van optar per l’abstenció. “Seguim insistint en clau d’embat contra l’Estat. Tenim la figura de Carles Puigdemont per recuperar allò que van aturar el 21-D”, ha expressat. A més, Estrada ha cridat a concretar al més aviat possible “què vol dir construir República i què vol dir eixamplar la base social”. Segons ha afirmat, és necessari fer-ho ja perquè els presos, ha dit, només són “la punta de l’iceberg” de les “1.000 persones encausades”.

Summary: Unes 4.000 persones clamen contra la “repressió” de l’Estat i per la llibertat dels “presos polítics” a Tarragona


120 bombers i diversos mitjans aeris treballen en un incendi que crema des de les cinc de la matinada a Banyuls de la Marenda. Segons informen mitjans francesos, les flames amenacen dues urbanitzacions i està a prop de cases. L'incendi ha avançat en direcció empès per la tramuntana i, segons els mateixos mitjans, hauria cremat 10 hectàrees. Els Bombers de la Generalitat segueixen l'evolució de l'incendi amb efectius del GRAF que s'han traslladat a la frontera. Ara per ara, no consten complicacions ni les autoritats franceses han demanat reforços.

Summary: Un centenar de bombers treballen en un incendi a Banyuls de la Marenda que amenaça dues urbanitzacions


La Paeria demanarà avui mateix a la Generalitat que el sector de la restauració pugui reobrir aquesta mateixa setmana a Lleida. Així s'ha compromès el primer tinent d'alcalde, Toni Postius, després de reunir-se amb representants del sector de l'hostaleria, que s'han concentrat aquest dijous contra el tancament dels establiments, efectiu des de fa 8 dies a Lleida ciutat i sis municipis del Baix Segre. Postius demana "flexibilitzar" les mesures restrictives que els impedeixen obrir, tenint en compte que la corba de contagis de coronavirus s'està estabilitzant. Ha recordat que fa tres dies que el creixement de casos de covid-19 a la ciutat està per sota del 20% i que "cada dia que passa, repercuteix en la viabilitat econòmica d'aquest sector". Postius s'ha reunit aquest dijous durant una hora i mitja amb representants del sector, després de la concentració que han fet a la plaça Sant Joan i que ha reunit a més de 400 hostalers, segons l'organització. Postius s'ha compromès a demanar a la Generalitat que es flexibilitzin les mesures tan restrictives a Lleida aquesta setmana mateix i que no calgui esperar al dimecres que ve, quan farà 15 dies de l'ordre de tancament. "Les mesures que s'han pres han funcionat i l'aplanament de la corba hauria de convidar a la Generalitat a flexibilitzar les mesures", ha dit Postius. El tinent d'alcalde ha assegurat que la petició es farà aquest dijous mateix a la tarda perquè demà al matí el departament de Salut pugui fer la seva valoració. "L'ideal seria que demà mateix ens donessin una resposta", ha dit. "Som prudents però les dades són les que són", ha afegit.  Postius també s'ha compromès amb els representants de l'hostaleria que reclamaran a la Generalitat que es facin efectives "ja" les ajudes directes al sector anunciades pel Govern i que ascendeixen a quatre milions d'euros inicials.

Summary: La Paeria demanarà a la Generalitat que bars i restaurants de Lleida puguin obrir ja aquesta setmana amb restriccions


El nombre de víctimes per coronavirus entre les persones que viuen a residències de gent gran a Catalunya ha pujat aquest divendres a 1.663, 96 més que el dijous, segons informa el Departament de Salut. Amb dades tancades a 11 d’abril, i segons la informació que fan arribar els propis centres, hi ha 3.375 persones que viuen a residències de gent gran que tenen diagnòstic de coronavirus, 390 més que ahir. Aquestes persones estan aïllades, estan sent tractades i la seva atenció segueix els protocols marcats pel Departament. A més, 1.034 residents estan hospitalitzats, 161 més que divendres. A Catalunya hi ha 64.093 persones grans que viuen en places residencials públiques i privades. Fins a aquesta data s’han confirmat també que hi ha 342 residències amb persones diagnosticades de coronavirus i 430 amb persones amb simptomatologia. El sistema català està format per 1.073 residències de gent gran. Pel que fa als professionals sanitaris, 5.500 estan aïllats o tenen simptomatologia, d’un total de més de 75.000. Per demarcacions, a la ciutat de Barcelona hi ha hagut fins al moment 557 persones grans residents mortes, 491 hospitalitzades i 743 diagnosticades, en un total de 97 residències, i amb 1.973 professionals aïllats preventivament o amb simptomatologia. A l'àrea metropolitana s'han comptabilitzat 248 morts, 106 hospitalitzats i 434 diagnosticats en 41 residències, amb 755 professionals afectats. A la resta de comarques de Barcelona, que inclouen la Conca d'Òdena, hi ha 664 morts, 309 hospitalitzats i 1.624 diagnosticats, en 146 residències i un total de 1.973 professionals afectats. A Girona hi ha 61 morts, 83 hospitalitzats i 162 infectats en 25 residències, amb 261 professionals afectats. A Lleida i el Pirineu hi ha 78 morts, 34 hospitalitzats i 240 infectats en 17 residències, amb 204 professionals afectats. Al Camp de Tarragona hi ha 54 morts, 11 hospitalitzats i 170 infectats, en 14 residències i 167 professionals afectats. Finalment, a les Terres de l'Ebre hi ha un mort, cap hospitalitzat i dos infectats, en dues residències, amb un total de 25 professionals afectats.

Summary: Pugen a 1.663 els morts per coronavirus entre les persones que vivien en residències de gent gran, 96 més que divendres


Un de cada quatre trasplantaments renals que es van realitzar durant el 2015 van ser de donant viu, segons ha indicat el Departament de Salut. En total, l'any passat es van dur a terme a Catalunya 647 trasplantaments renals. Catalunya celebra aquest dijous el Dia Mundial del Ronyó liderant el nombre de trasplantaments de donant viu en el conjunt de l'Estat. Mentre a l'estat espanyol els trasplantaments renals de donants vius suposa el 13% de tots els trasplantaments renals, a Catalunya aquesta xifra puja fins al 25%. Globalment, de tots els trasplantaments de ronyó de donant viu de l'estat espanyol, el 41% es fan a Catalunya.  Com cada segon dijous de març, arreu del món se celebra el Dia Mundial del Ronyó, una cita en què enguany les associacions de pacients a Catalunya realitzen durant tota la setmana activitats informatives i de sensibilització a la ciutadania, com xerrades de prevenció i hàbits saludables o la il·luminació de diversos monuments (com ara, avui, la façana del Naixement de la Sagrada Família). En motiu d'aquest dia, la Organització Catalana de Trasplantaments (OCATT), ha volgut agrair els donants, els seus familiars i els professionals per fer possible que el mecanisme de la vida no s'aturi mai.  A Catalunya hi ha 10.000 persones amb un tractament substitutiu renal (TSR). Aproximadament un 45% reben tractament amb diàlisi i un 55% tenen un trasplantament renal funcionant. Durant l'any 2015 es van realitzar 647 trasplantaments renals, 160 dels quals (1 de cada 4) van ser de donant viu, un tipus de donació que explica bona part de l'èxit del nombre total de trasplantaments, que gairebé va arribar al miler l'any passat. Així, mentre a l'estat espanyol els trasplantaments renals de donants vius suposa el 13% de tots els trasplantaments renals, a Catalunya aquesta xifra puja fins al 25%. Globalment, de tots els trasplantaments de ronyó de donant viu de l'estat espanyol, el 41% es fan a Catalunya. A més, en l'àmbit pediàtric, a Catalunya es van realitzar 20 trasplantaments renals al 2015, 4 dels quals van ser de donant viu. Més qualitat de vida i més supervivència En les persones malaltes amb insuficiència renal crònica avançada és imprescindible instaurar un TSR per recuperar la funció del ronyó. En general, el primer pas és la diàlisi, però quan l'estat general del pacient és bo i els avantatges del tractament superen els riscos que comporta qualsevol operació quirúrgica, està indicat practicar un trasplantament de ronyó. Per a aquestes persones el trasplantament suposa, d'una banda, una millora important pel que fa a qualitat de vida i autonomia, ja que deixen de dependre de la diàlisi. De l'altra, suposa un augment de la supervivència, perquè eviten moltes de les complicacions que apareixen amb la diàlisi a llarg termini. Segons l'estudi EPIRCE de la Societat Espanyola de Nefrologia, s'estima que l'11% de la població adulta pateix algun grau de malaltia renal crònica, però no tots ells arribaran a necessitar un TSR.

Summary: Un de cada quatre trasplantaments renals realitzats el 2015 van ser de donant viu


El president espanyol en funcions, Pedro Sánchez, ha anunciat en la primera jornada de la Cimera sobre Acció Climàtica de l'ONU que Espanya contribuirà amb 150 milions d'euros durant quatre anys al Fons Verds del Clima. La iniciativa pretén ajudar els països en desenvolupament a adaptar-se al canvi climàtic i a mitigar-ne els efectes. "Espanya estarà a l'avantguarda d'una transició ecològica justa que no deixi ningú enrere", ha dit Sánchez. El líder socialista també ha anunciat l'aportació de dos milions d'euros al Fons d'Adaptació en el marc de la Convenció del Clima, ratificant l'esmena de Kigali al Protocol de Montreal. A la cimera, Sánchez també ha demanat "teixir complicitats" amb el sector privat per fer front al canvi climàtic.  Durant la cimera a Nova York, Sánchez també s'ha trobat amb el secretari general de l'ONU, António Guterres, i amb el president de l'Assemblea General, Tijjani Muhammad-Bande.

Summary: Sánchez promet 150 milions d'euros per al Fons Verd del Clima


Barcelona ja tindrà acabada d'aquí a pràcticament un mes la primera promoció d'habitatge cooperatiu de tot l'estat espanyol. Les obres de rehabilitació d'aquesta parcel·la, situada al carrer Princesa 49 de Ciutat Vella, consten en construir cinc habitatges i zones comunitàries dins d'aquest edifici que ajudin a crear una vida en comunitat entre tots els veïns. Aquesta és la premissa de l'habitatge cooperatiu, un nou concepte d'habitatge que també permet lluitar contra l'especulació, ja que els veïns es converteixen en gestors i administradors de la finca i decideixen conjuntament les quotes que han de pagar. D'aquesta manera, quan una persona entra a viure en aquest habitatge paga una inversió inicial i posteriorment es paga una quota mensual molt assequible. A més, l'arrendatari té permís per viure en aquell pis durant 75 anys. D'altra banda, l'Ajuntament ja ha cedit quatre solars més per construir edificis partint d'aquest nou model. En aquest sentit, el tinent d'alcalde d'Economia, Gerardo Pisarello, ha qualificat aquesta iniciativa com a un model "innovador en termes socials, econòmics i comunitaris". De fet, la iniciativa que es porta a terme a Ciutat Vella ha de servir perquè la gent que s'ha vist obligada a marxar del districte per la pujada dels preus de lloguer i la gentrificació "pugui tornar-hi fent comunitat al barri". La cooperativa que s'ha encarregat de portar a terme la rehabilitació és Sostre Cívic. Per accedir en un d'aquests pisos, els futurs inquilins han hagut de fer-se socis de la cooperativa i al llarg de la rehabilitació han pogut participar en tallers per definir com serà la vida i quina haurà de ser la gestió de la finca, ja que el que es potencia és un conjunt d'activitats i serveis de forma comunitària. Aquesta finca serà la primera promoció de cohabitatge en tot l'estat espanyol, però respon a una aposta del govern municipal per potenciar aquesta modalitat de l'habitatge que ha de permetre millorar l'accessibilitat a aquest dret. El mecanisme jurídic que segueixen aquestes parcel·les és que són de titularitat municipal però cedeixen l'ús a les cooperatives durant 75 anys. El fet que el sòl sempre sigui públic impedeix que es pugui especular amb ell i per garantir que les mensualitats que han de pagar els habitants siguin accessibles per a tothom, una assemblea comunitària decidirà quina és la quantitat d'aquestes quotes per tal que sigui una finca rendible però sense preus elevats. La idea és que no hi hagi un propietari de cada pis, sinó que tots els veïns es sentin responsables de tots els espais. L'aposta per al cohabitatge arriba a la ciutat de Barcelona després que ja hagi estat una mesura exitosa en ciutats del nord d'Europa com Viena, Copenhaguen i Berlín. D'altra banda, l'octubre passat el govern municipal ja va signar quatre cessions de solars per construir més promocions d'habitatge cooperatiu a la Barceloneta, la Marina del Prat, al barri de Roquetes i al Poblenou.

Summary: La primera promoció de cohabitatge a Barcelona estarà acabada a l'abril


Els quatre diputats i diputades de JxCat al Congrés, Laura Borràs, Míriam Nogueras, Jaume Alonso Cuevillas i Sergi Miquel s'han reunit aquest dijous a la tarda a Lledoners amb els electes suspesos i empresonats, Jordi Sànchez, Jordi Turull i Josep Rull, però no han arribat a un acord definitiu sobre el sentit del vot a la investidura, tal com ha pogut saber l'ACN. JxCat esperarà que Sánchez concreti la seva proposta abans de prendre cap decisió i així ho traslladarà divendres a la direcció. Al seu torn, ERC també reuneix l'executiva aquest divendres. JxCat espera mantenir contactes amb els republicans per coincidir en el vot de la investidura, o bé per intentar pactar la discrepància.

Summary: ACTUALIZACIÓ:La reunió de JxCat a Lledoners acaba sense acord sobre el sentit del vot a la investidura de Sánchez


El Teatre Nacional de Catalunya (TNC) ha tancat la temporada 2018-2019 amb un total de 126.985 espectadors, 15.600 més que l'anterior. L'ocupació ha estat del 80% i 4.871 persones s'han abonat al teatre aquesta temporada. El muntatge més vist ha estat 'La bona persona de Sezuan', que ha arribat als 25.146 espectadors a la Sala Gran. Pel que fa a la Sala Petita, l'espectacle amb més espectadors ha estat 'Afanys d'amor perduts', amb 9.728 espectadors, mentre que a la Sala Tallers el muntatge més vist ha estat 'Kassandra', amb 3.629 persones. El TNC destaca que tanca la temporada acomplint la seva missió com a servei públic. A més dels espectadors a les sales, 22.512 persones han assistit als espectacles en gira. S'han fet un total de 687 funcions de 4 coproduccions per 26 poblacions, entre les quals hi ha Palma, Manacor i diverses poblacions de Catalunya. Els espectacles que han sortit de gira són 'La bona persona de Sezuan', 'La importància de ser Frank', 'La nina gorda' i 'No em va fer Joan Brossa'. Un total de 59.544 persones han participat de les activitats paral·leles als espectadors, com ara col·loquis, trobades postfunció o xerrades; hi ha hagut 12.065 lectors dels clubs de lectura; 2.267 persones han participat en les visites guiades i 53.461 persones als actes externs a la programació a partir del lloguer d'espais. Durant la temporada, el TNC ha acollit un total de 27 espectacles, amb el patrimoni català universal, la innovació, la nova autoria catalana, el teatre contemporani, el teatre familiar, la dansa i les produccions internacionals com a eixos principals. L'epicentre d'aquesta temporada s'ha dedicat a Santiago Rusiñol, amb 'Els Jocs Florals de Canprosa' com a espectacle central. L'obra ha acollit 20.772 espectadors, convertint-se en el segon espectacle més vist de la temporada.

Summary: El TNC tanca la temporada amb 126.985 espectadors, 15.600 més que l'anterior i amb un 80% d'ocupació


El bisbe auxiliar de Barcelona, el menorquí Sebastià Taltavull, ha estat nomenat administrador apostòlic del Bisbat de Mallorca, en substitució del valencià Xavier Salinas, exbisbe de Tortosa, després que aquest últim hagi estat nomenat tercer bisbe auxiliar de València, per sota del cardenal arquebisbe Antonio Cañizares, per part del Vaticà, arran de la seva suposada relació impròpia amb la seva secretària personal. Taltavull compaginarà les dues feines, i ja ha dit que ho accepta amb gratitud però alhora dubtes sobre si ho podrà fer tot bé.

Summary: El bisbe auxiliar de Barcelona és nomenat administrador apostòlic de Mallorca


Els Premis Innovacat, una iniciativa publico-privada que té per objectiu potenciar i dinamitzar el teixit econòmic i productiu de la comarca d'Osona, arriben enguany a la setena edició ja consolidats com un referent dins el sector. El regidor de Promoció Econòmica de l'Ajuntament de Manlleu, Eudald Sellarès, ha explicat que una de les novetats d'enguany  serà una sessió de 'networking' el dia que els aspirants presentin els seus projectes davant el jurat, el 7 de juny. A la sessió hi assistiran també les empreses guanyadores d'altres edicions "per crear xarxa i intercanviar impressions després d'haver guanyat el premi". Es donaran dos guardons: un per a empreses innovadores de menys de cinc anys de vida valorat en 12.000 euros i un viatge professional, i un altre per a empreses amb més de cinc anys d'existència valorat en 20.000 euros i també un viatge empresarial. Fins al moment, ja s'han presentat als premis de caràcter biennal més de 230 empreses i enguany s'espera arribar a la quarantena.

Summary: La nova edició dels Premis Innovacat vol potenciar el 'networking' entre les empreses aspirants i aquelles que van guanyar


Unes 2.000 persones, segons la Guàrdia Urbana, s'han concentrat aquest dijous a la plaça de Sant Jaume de Barcelona per protestar contra la presó sense fiança que ha decretat l'Audiència Nacional pels set membres dels CDR acusats de terrorisme. La manifestació, convocada per l'Assemblea Nacional Catalana (ANC) i els CDR, ha començat a les vuit del vespre i s'ha acabat desplaçant cap a la prefectura de la policia espanyola a la Via Laietana. Els manifestants han cridat consignes com 'Buch dimissió', 'Vaga general', 'Davant la repressió, mobilització' o 'No són presos, són ostatges', alhora que s'han sentit càntics populars com 'L'estaca' o 'Els Segadors'.  També s'han desplegat pancartes on es llegia 'Llibertat detingudes' i 'Organitzem la ràbia', així com cartells amb el missatge 'Que se'n vagin', acompanyat d'una imatge de guàrdies civils d'esquena.  Després de prop d'una hora a la plaça de Sant Jaume, part dels participants a la concentració han enfilat per Via Laietana i s'han aturat davant de la prefectura de la policia espanyola, custodiada per alguns agents antidisturbis dels Mossos d'Esquadra. Els participants a la protesta han escridassat els policies.  Al cap d'una mitja hora, han continuat la manifestació fins a Gran Via. Durant la marxa, els nombre de participants s'ha anat reduint i, en aquest punt, quan ja eren unes desenes i després d'una asseguda que ha durat uns minuts, la protesta s'ha donat per acabada. L'ANC ha convocat protestes davant de l'Ajuntament de Sabadell -també ha cridat a la mobilització en aquest punt el CDR Catalunya- i a les places d'arreu de Catalunya.

Summary: Unes 2.000 persones es concentren a la plaça de Sant Jaume contra la presó dels set membres dels CDR


Les pluges intenses derivades de l'ex-huracà 'Leslie' han obligat aquest diumenge a la tarda a espaiar els aterratges a l'Aeroport de Barcelona-El Prat "per seguretat". Així ho han explicat a l'ACN fonts d'Enaire, l'ens gestor de navegació aèria espanyol, que han detallat que la "situació és molt complicada per la meteorologia adversa al Mediterrani. Davant d'això, també s'ha esglaonat "el trànsit aeri en ruta".

Summary: Les tempestes obliguen a espaiar els aterratges a l'aeroport del Prat


El PDeCAT considera que el dret a l'autodeterminació és "bàsic i irrenunciable" i, en apel·lar a la "radicalitat democràtica" de l'1-O, proposa un procés d'autodeterminació que "faci realitat un estat català en forma de República en el marc de la Unió Eurpea". Així ho defensa l'esborrany de ponència política, que ja és a mans dels associats, i que ha de servir de base de debat de cara a l'assemblea nacional que el partit celebrarà entre el 20 i el 22 de juliol a Barcelona. En un dels punts, els redactors proposen a les bases reclamar "la llibertat política necessària" per a Catalunya "fent realitat la institucionalització republicana proposada el 27 d'octubre". L'esborrany de ponència apunta també que s'han "d'utilitzar al màxim" tots els espais i "sense renunciar a res, a cap dels objectius, ha arribat el moment d'estructurar una acció política possibilista que consolidi de manera progressiva els avenços cap a un nou estat".

Summary: El PDeCAT veu "irrenunciable" el dret a l'autodeterminació i planteja una acció política "possibilista"


La diputada del PSC-Units Alícia Romero ha demanat "prudència" al vicepresident del Govern, Pere Aragonès, després de conèixer que la Generalitat abandonarà el FLA a partir del gener, tal com ha explicat el també conseller d'Economia en una entrevista que publica l'ACN aquest dissabte al matí. En un comunicat, Romero constata que el Fons de Facilitat Financera (FFF) -on s'acollirà Catalunya a partir d'ara- és "menys exigent" i té un "menor control" sobre les finances, com a pas previ per finançar-se als mercats. A més, la diputada ha recordat a Aragonès que la qualificació del deute de la Generalitat està considerada "bonus escombraria". Segons Romero, "caldrà seguir treballant per millorar la posició abans de sortir als mercats i prescindir dels fons estatals". Això sí, la diputada socialista ha valorat "positivament" el treball que està fent la Generalitat amb l'objectiu de sanejar les seves finances, "molt llastrades pel deute que suposa el 300% dels ingressos ordinaris del pressupost català", i la tasca per assolir el compliment dels objectius marcats per l'Estat a les CCAA. També ha explicat que la petició que farà el Govern a l'Estat a través del FFF serà "la mateixa prevista per al FLA", prop de 8.000 milions d'euros.  Per últim, Romero ha demanat al Govern que iniciï les negociacions per aprovar els pressupostos generals de l'Estat per al 2019.

Summary: El PSC demana "prudència" al Govern per l'abandonament del FLA


El govern d'Armènia ha denunciat les autoritats d'Azerbaidjan al Tribunal Europeu de Drets Humans pels combats a l'Alt Karabakh, un territori que està en disputa entre ambdós països des de fa dècades. El tribunal amb seu a Estrasburg ha confirmat aquest dilluns que ha rebut la petició de les autoritats armènies, que demanen als jutges mesures urgents que obliguin a aturar "els atacs contra la població civil" i "les ofensives indiscriminades" en el territori, que està internacionalment reconegut com a part d'Azerbaidjan però té majoria armènia. Segons han denunciat les parts, els enfrontaments han deixat centenars de morts i han fet que es declari la llei marcial. Malgrat els intents per assolir un acord de pau permanent, la disputa continua congelada i els líders d'ambdós països es culpen de la nova escalada. Les autoritats d'Armènia van informar el diumenge que va haver un atac en uns assentaments civils i van denunciar la mort d'una dona i un menor. En un altre atac, les autoritats del territori també han denunciat la mort de 16 soldats.   En canvi, les autoritats d'Azerbaidjan han denunciat que cinc membres de la mateixa família han mort per un atac aeri d'Armènia i han informat de la mort de més de 500 armenis, cosa que no ha estat confirmada per la part armènia.  Després de la petició de les autoritats armènies, Estrasburg l'està ara analitzant.

Summary: Armènia denuncia l'Azerbaidjan al Tribunal Europeu de Drets Humans pels combats a l'Alt Karabakh


L'antiga Gas Natural Fenosa, rebatejada com a Naturgy, va registrar pèrdues per valor de 3.281 milions d'euros durant el primer semestre de l'any, tal com consta en el comunicat que ha enviat aquest dijous a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV). De fet, el president de la companyia, Francisco Reynés, va calcular al juny que les pèrdues serien d'uns 3.000 milions d'euros en tot l'any a causa de la depreciació d'actius, principalment les centrals de generació elèctrica convencional a Espanya, com nuclears o cicles combinats. Els resultats del primer semestre del 2018 contrasten amb els del mateix període de l'any passat, quan l'empresa que ara té seu a Madrid va guanyar 550 milions d'euros.  En el pla estratègic 2018-2020, aprovat al juny, Naturgy va valorar en 4.851 milions d'euros la depreciació d'actius, principalment centrals d'energia tradicional. Això ha tingut un impacte evident en els resultats del primer semestre, amb unes pèrdues rècord. Si no s'hagués tingut en compte la pèrdua de valor d'actius, la companyia hagués obtingut uns beneficis de 532 milions d'euros en els sis primers mesos de l'any.  També al marge de la depreciació d'actius, els comptes de Naturgy mostren un resultat brut operatiu (Ebitda) de 2.105 milons d'euros el primer semestre del 2018, un 5,7% superior al del mateix període del 2017. Es deu sobretot a una millora del negoci del gas i l'electricitat.  Les inversions realitzades per la companyia en el primer semestre del 2018 van ser de 1.145 milions d'euros, un 55% superiors al mateix període de l'any anterior, fonamentlament per la incorporació de dos nous bucs metaners –que transporten gas natural liquat- en règim d'arrendament financer per 380 milions d'euros, l'un al març i l'altre al juny.  Naturgy ha fet dotacions per amortitzacions i pèrdues fins a 30 de juny per valor de 5.165 milions d'euros, la major dels quals es destinaran a cobrir la depreciació d'actius. D'altra banda, el deute financer de la companyia sumava 12.362 milions d'euros en acabar el primer semestre. Pagament d'un dividend de 0,28 euros per acció el 31 de juliol D'altra banda, Naturgy pagarà en efectiu el 31 de juliol un dividend de 0,28 euros per acció. Es tracta del primer pagament de la remuneració mínima anual d'1,30 euros per acció que s'ha proposat la companyia a compte dels resultats del 2018. Això s'emmarca en l'objectiu per retribuir els accionistes en 6.900 milions d'euros en dividends en els propers cinc anys, tal com s'inclou en el pla estratègic 2018-2022.

Summary: L'antiga Gas Natural perd 3.281 MEUR el primer semestre per la depreciació de les centrals elèctriques a Espanya


El ministre de l'Interior, Jorge Fernández Díaz, ha destacat, en l'equador de la campanya electoral, la unitat dels partits en la lluita contra el terrorisme, després de l'atemptat d'aquest divendres a Kabul en el qual van morir dos policies espanyols. Fernández Díaz ho ha assegurat després d'una reunió del pacte antijihadista, on ha reclamat que es consideri la lluita contra el terrorisme com "una política d'Estat que va més enllà dels vaivens polítics i les conjuntures electorals". A més, el ministre ha afirmat que "és un fet indubtable que l'estat espanyol ha estat atacat i que servidors públics han estat atacats". A la convocatòria de la Comissió de Seguiment de l'Acord per Afermar la Unitat en Defensa de les Llibertats i en la Lluita contra el Terrorisme Jihadista hi han assistit sis dels nou partits que l'han subscrit PP, PSOE, Ciutadans, UPyD, UPN i PAR. També hi ha estat present Podemos com a observador.

Summary: Fernández Díaz destaca la unitat dels partits en la lluita contra el terrorisme


El Pirineu de Lleida ha registrat una ocupació del 75% pel pont de la Puríssima. Unes dades que segons el director del Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida, Juli Alegre, són "bones" perquè superen en cinc punts les previsions. Alegre ha explicat que ha estat un pont de "comportament desigual", ja que s'han produït cancel·lacions a la Val d'Aran per "por" a la manca de neu. Pel que fa a l'ocupació hotelera, s'ha situat per sobre del 70 % de mitjana mentre que el turisme rural i les segones residències han assolit pràcticament la plena ocupació en el conjunt de les comarques del Pirineu de Lleida. Pel que fa als forfets venuts, s'han xifrat en 55.000 des de principis d'aquesta setmana. Alegre ha explicat que algun turistes han optat per fer "activitats de natura" com la visita al Parc Nacional d'Aigüestortes i l'Estany de Sant Maurici, fet que va generar algunes cues als accessos. La mitjana d'ocupació en aquests 4 dies de pont s'ha situat al voltant del 75%, 5 punts per sobre de les previsions, entre les diferents modalitats d'allotjament turístic, tot i que en moltes comarques del Pirineu ha estat entre el 90 i el 95% de mitjana els dos dies centrals d'aquest cap de setmana llarg. Segons Alegre, les xifres han estat millors del que esperaven tot i que ha assegurat que haurien "pogut arribar al 80% si no s'haguessin produït algunes cancel·lacions a l'Aran per la manca de suficient neu".  De fet, a la vall pirinenca el nivell d'ocupació al voltant de Baqueira Beret s'ha reduït fins a situar-se al voltant del 40% perquè no hi havia prou gruix per esquiar com altres anys. Amb tot, el director comercial de l'estació, Xavi Ubeiro, ha remarcat el treball de les màquines i l'equip de producció de neu per poder "moure neu d'un lloc a l'altre". "És cert que s'han registrat algunes cancel·lacions", diu Ubeiro però ha destacat que van obrir una superfície esquiable de 15 quilòmetres i que han assolit els 40 quilòmetres aquest diumenge. "No hem tingut el volum de gent que esperàvem, però això va com va, i esperem que la neu arribi per gaudir de condicions bones", ha explicat Ubeiro. Pel que fa a la zona de Mig Aran, l'ocupació en els establiments d'hoteleria ha rondat el 60 i el 65%. Alegre també ha destacat que a la Vall de Boí a l'Alta Ribagorça i al Pallars Sobirà, el Solsonès, a l'Alt Urgell i la Cerdanya lleidatana sí que "s'han assolit bones xifres". Per sectors, l'ocupació hotelera ha estat per sobre del 70% de mitjana entre el 6 i el 9 de desembre, arribant al 90 i el 95% el divendres i el dissabte en diferents zones del Pirineu de Lleida amb oferta de neu, a excepció de la Val d'Aran. Forfets venuts El director del Patronat de Turisme ha qualificat de "bon inici de temporada" la venda de forfets d'aquest pont perquè des del 6 de desembre i fins aquest diumenge se n'han venut més de 45.000, que sumats als gairebé 10.000 del cap de setmana anterior al Pont, en sumen uns 55.000 al llarg dels darrers nou dies, una xifra que se situa per sota del registre de la temporada passada, tot i que des del Patronat asseguren que el pont del 2017 va caure en millor en dates. Concretament, l'any passat, durant els 9 dies del pont es van vendre 95.000 forfets; el 2016 van ser 88.500; el 2015 69.000 i el 2014 20.000. La campanya d'esquí d'enguany es va estrenar l'1 de novembre a les estacions de nòrdic de Lles de Cerdanya i Tuixent-la Vansa, i a totes les d'alpí, llevat de Tavascan. Dels centres d'esquí nòrdic només Tuixent-la Vansa ha obert amb una oferta de neu. Turisme rural El turisme rural, segons el Patronat, ha tingut una molt bona ocupació, atès que ha arribat pràcticament a la plena ocupació en el conjunt de les comarques del Pirineu de Lleida i a la plana ha estat del 85%. Els càmpings, les places de bungalous de la zona del Pirineu han superat també les previsions inicials fins a situar-se en una mitjana del 80% durant els quatre dies de pont, amb puntes la nit del divendres i el dissabte del 85 i el 90%. Com que molta gent ha aprofitat per passar el pont a la seva segona residència, això ha repercutit de forma directa en els establiments de restauració i en el comerç en general. Més activitats a banda de la neu Alegre ha dit que el pont ha estat "satisfactori" perquè s'ha viscut força ambient i moviment per altres activitats del territori vinculades amb la natura, el turisme actiu i les visites a espais naturals, com ara el Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici, i al patrimoni cultural també han rebut una gran afluència de visitants. "En alguns moments del cap de setmana s'han arribat a generar cues", ha dit Alegre, sobretot en els accessos amb tot terreny des dels municipis d'Espot i Boí. També han tingut força èxit l'oferta relacionada amb el patrimoni cultural, les activitats vinculades amb la pràctica del turisme actiu, les rutes turístiques i les jornades i les propostes gastronòmiques que tenen lloc en aquestes dates, tant a la plana com al Pirineu.

Summary: L'ocupació al Pirineu de Lleida assoleix el 75% pel pont de la Puríssima amb menys visitants a l'Aran


L'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, defensa que el moviment independentista és "absolutament pacífic i cívic" i que "si se'ns cola qualsevol persona que no actuï d'aquesta manera, l'hem d'aïllar i apartar perquè el nostre moviment no és així". Ho ha dit en una entrevista a Rac1 aquest dimecres. Arran de la situació viscuda a Cassà de la Selva, Madrenas també ha demanat que, de la mateixa manera que es demana apartar ciutadans violents, s'apartin de les actuacions policials i s'obri expedient a aquells policies que "no actuen com han d'actuar". L'alcadessa de Girona ha reconegut que la nit de dimarts es van produir actes aïllats quan va finalitzar la concentració del vespre. "Un grup de joves van provocar aldarulls i van tirar objectes als Mossos durant força estona", ha explicat. Ha dit que són situacions que no agraden a "absolutament ningú" i insisteix que "cal aïllar aquests comportaments del moviment cívic i pacífic que ha estat sempre". Madrenas ha dit que no sap d'on provenia aquest grup violent.

Summary: Marta Madrenas, alcaldessa de Girona: "Hem de ser capaços d'aïllar els violents i apartar-los"


Un terratrèmol de 3,9 graus a l'escala de Richter s'ha sentit en diversos punts de Catalunya aquest dijous a la matinada, a les 1.37 hores, segons l'Institut Cartogràfic de Catalunya. L'epicentre ha estat al Golf de Roses, a cinc quilòmetres de profunditat, a prop de Cap de Norfeu i s'ha percebut als municipis de la demarcació de Girona i també algunes poblacions de les comarques de Barcelona. El telèfon d'emergències de Catalunya 112 ha rebut unes 200 trucades relacionades amb el sisme de ciutadans que havien notat els seus efectes. La majoria d'avisos s'han rebut de Girona (75), Barcelona (41) i Roses (10) però també de l'Hospitalet de Llobregat (8), Castelló d'Empúries (8), Llançà (5), Palafrugell (4), L'Escala (4), Sant Pere Pescador (4) o Torroella de Montgrí (4). Uns minuts després del terratrèmol de dos quarts de dues de la matinada, hi ha hagut almenys dues rèpliques de menor intensitat: d'1,7 a Sant Pere Pescador, en un punt molt proper a l'epicentre del primer terratrèmol, i d'1,5 a l'Escala, segons l'Institut Geogràfic Nacional del Ministeri de Foment espanyol. El Centre de Coordinació d'Emergències de Catalunya (CECAT) de Protecció Civil de la Generalitat ha mantingut contacte amb les policies locals de la zona i altres cossos d'emergències per descartar ferits i danys materials. Tot i que, en principi, no s'han registrat destrosses, molts veïns de la zona han sortit al carrer per l'ensurt que els ha provocat el moviment i per comprovar que els seus habitatges no havien patit danys estructurals. Les xarxes socials s'han fet ressò del sisme, que s'ha notat a tot el litoral.

Summary: Un terratrèmol de 3,9 graus amb epicentre al Golf de Roses sacseja gran part del territori


El president del PPC, Alejandro Fernández, ha carregat contra Carles Puigdemont i Waterloo, la ciutat belga on està instal·lat l'excap del Govern, i contra el fet que Quim Torra hi viatgi de manera contínua. Durant el debat sobre la situació del sector públic d'aquest dimecres al matí al Parlament, Fernández ha dit que Waterloo simbolitza "la devastació de la qualitat democràtica, el desprestigi de Catalunya, la mentida, l'engany de qui van fugir sense avisar els seus companys, i el deliri on viu instal·lada la política catalana". A més, el president del PPC ha asseverat que durant l'aplicació del 155 va funcionar "tot" amb "absoluta normalitat". "Waterloo és l'amenaça", ha continuat Fernández, que ha tornat a emplaçar les forces independentistes a tallar el "cordó umbilical" amb el Consell per la República instal·lat a Bèlgica. "Governar els fa mandra", ha conclòs Fernández.

Summary: El PPC diu que Waterloo simbolitza "la mentida, el desprestigi i el deliri de la política catalana"


Investigadors dels grups de Cicle Cel·lular i Oncopatologia de l'Institut de Recerca Biomèdica de Lleida (IRBLleida) i de la Universitat de Lleida (UdL), en col·laboració amb el Servei d'Anatomia Patològica de l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida, han descrit un nou mecanisme molecular que senyalitza i activa el procés d'invasió cel·lular. Els resultats obtinguts posen de manifest la importància de l'ús d'inhibidors de l'activitat de la proteïna ciclina D1 en la teràpia contra el càncer. La recerca s'ha publicat a Oncotarget i Nature Communications, revistes internacionals de reconegut prestigi dins els camps de l'oncologia i la biologia molecular. Aquests treballs també formen part de la tesi doctoral de Noel P. Fusté, realitzada a la UdL. La Fundació Alicia Cuello de Merigó ha finançat una part de la investigació mitjançant una beca. La investigació dels grups de l'IRBLleida-UdL mostra com la proteïna ciclina D1 promou la invasió cel·lular a través d'una nova ruta molecular. Aquesta proteïna és un regulador clau del cicle cel·lular i està codificada per un oncogen, que s'ha trobat amplificat en un nombre molt elevat de tumors de diferent origen i tipus. Normalment, la proteïna es localitza en el nucli cel·lular i regula l'expressió de gens involucrats en el control de la proliferació cel·lular. Per contra, aquesta investigació mostra que aquesta ciclina també es localitza en la membrana de les cèl·lules i activa un grup de proteïnes implicades en els processos d'adhesió i invasió cel·lular, segons l'IRBLleida.  D'acord amb això, la recerca ha permès veure que l'acumulació d'una elevada quantitat de la proteïna ciclina D1 en la membrana de cèl·lules tumorals d'endometri provoca un increment de la capacitat invasiva i de la formació de metàstasis. A més, s'ha observat que les cèl·lules tumorals presents en les regions invasives de tumors d'endometri, mama, còlon i pròstata mostren uns nivells alts de ciclina D1 associada a la membrana.  Els resultats obtinguts posen de manifest la importància de l'ús d'inhibidors de l'activitat d'aquesta proteïna en la teràpia contra el càncer, remarquen des de l'Institut de Recerca Biomèdica de Lleida. El grup de Patologia Oncològica de l'IRBLleida-UdL que s'ha encarregat de la investigació està integrat per Esmeralda Castelblanco, Isidre Felip, Maria Santacana, Sònia Gatius, Judit Pallarés, Cristina Mirantes, Xavier Dolcet i Xavier Matias-Guiu.

Summary: Investigadors de l'IRBLleida i la UdL descriuen un nou mecanisme que regula la capacitat invasiva de les cèl·lules


"Sobre la taula de negociació: a alguns sembla que només els interessi la data. A d'altres ens interessa saber quin serà l'ordre del dia". És la rèplica del conseller de Polítiques Digitals, Jordi Puigneró, al líder d'ERC al Congrés, Gabriel Rufián. El dirigent republicà i el president espanyol, Pedro Sánchez, s'han reunit aquest matí a la Moncloa per abordar la negociació dels pressupostos de l'Estat i el diàleg entre Generalitat i govern espanyol. "Seria molt positiu convocar una nova reunió de la taula de diàleg" per "retornar el conflicte polític a la política", ha dit Rufián, que ha assegurat que Sánchez també veu "convenient" que la reunió arribi "a mitjans de setembre".

Summary: Puigneró replica a Rufián sobre la taula de diàleg: "A alguns només els interessa la data i a d'altres l'ordre del dia"


L'Audiència de Lleida ha condemnat un veí de la Seu d'Urgell, de 44 anys i nacionalitat portuguesa, a 11 anys de presó per violar i maltractar a la seva dona de forma reiterada entre el 2012 i el 2016. Els fets van ser jutjats el passat 9 de gener i la sentència també imposa a l'home una ordre d'allunyament i prohibició de comunicar-se amb la víctima durant 14 anys i 5 anys de llibertat vigilada un cop hagi complert la pena. Així mateix, també s'ha imposat al condemnat una indemnització de 9.000 euros. La parella tenen en comú dos fills de 8 i 12 anys.  La fiscalia i l'acusació particular demanaven 13 anys i mig de presó i la defensa l'absolució. La sentència considera provat que entre el 2013 i el 2016 el condemnat va adoptar una actitud cap a la seva dona cada vegada més agressiva de manera que eren habituals els ''crits i els insults'' dient-li ''boja o puta''. La dona va haver de deixar els estudis perquè l'home li deia que se n'anava al llit amb els seus professors i l'obligava a dormir al terra. Segons el tribunal, també han quedat constatades les amenaces de mort que en alguns casos van acabar amb agressions físiques. Una d'elles al 2015, quan l'home la va tirar al terra i li va doblegar el braç davant del seu fill de 12 anys.  L'Audiència també ha considerat provat que l'home mantenia relacions sexuals amb la dona i que l'obligava a fer determinades pràctiques contra la seva voluntat. En concret, l'obligava a fer-li fel·lacions i mantenir sexe contra la seva voluntat i li deia que ho havia de fer perquè era la seva dona i ''havia d'acceptar els seus desitjos''.  La dona es va decidir a denunciar els fets el març de 2016 i malgrat les agressions que havia patit els anys anteriors mai havia anat al metge per ser atesa de les lesions. Una vegada va posar la denuncia se la va atendre i se li va diagnosticar un estat ansiós i depressiu pel qual s'està tractant encara. Pel tribunal, el relat que la víctima va oferir durant el judici es ''correspon'' amb el que havia mantingut des del dia que va denunciar els fets a la comissaria dels Mossos d'Esquadra.  Durant el judici els psicòlegs que van tractar la dona van dir que ella aguantava la situació per ''dependència emocional'' i perquè se sentia ''atrapada''. Així mateix, van considerar que va acabar denunciant els fets per por que l'home fes mal als dos fills. En canvi, l'home va negar els fets i va assegurar que només discutien ''com a parella''.

Summary: Condemnat a 11 anys de presó un veí de la Seu d'Urgell per maltractar i violar la seva dona


L’Associació Catalana de Ràdio ha donat a conèixer aquest dijous el contingut de l''Informe de la situació de la ràdio a Catalunya' (2007-2015),  que constata que el 2015 -i per segon any consecutiu- els principals índex de mesura de l’activitat radiofònica han estat positius, ja que han crescut tant la inversió publicitària, com l’audiència i la contractació. L’audiència de la ràdio a Catalunya se situa en el 61,9 % de la població 1,3 punts més que l’any anterior i un 11,4% més que al 2007, any en què es va iniciar l'informe. Durant el 2015 també es va consolidar la tendència a l’augment de la inversió publicitària en el sector, que creix en valor absolut de 44,1 MEUR a 47,1 MEUR, un 6,5% més que en període anterior. Tot i això, la xifra encara queda lluny dels 75,4 milions d’euros registrats l’any 2007. L’autor de l’informe, Enric Yarza, president de la consultora MediaHotLine, ha remarcat que la ràdio catalana capta un 14,3 % del total d’inversió publicitària dels mitjans catalans, una xifra notablement superior a la de la mitjana de la ràdio a l’Estat, on aquest mitjà obté una quota al voltant de poc més del 9%. La crisi ha provocat un efecte negatiu en el repartiment de la publicitat per demarcacions. Mentre que el 2009 Barcelona s'emportava un 78,6%, ara ja s’emporta el 87,1% del total invertit pels anunciants. Tarragona rep un 6,1 %, Girona un 4,8% i Lleida un 2,8%. Pel que fa al repartiment entre formats de programació radiofònica, la ràdio generalista suposa un 61,5 % del total invertit i la ràdio temàtica un 38,5%. En aquests anys també hi ha hagut una tendència a l’augment d’inversió en la ràdio generalista. Un dels objectius de l’ACR és aconseguir reduir la diferència entre la penetració de la ràdio entre els oients i la inversió que capta dels anunciants. En aquest sentit, el president de l'ACR, Robert Serentill, ha destacat que l'associació treballa per continuar augmentant aquesta quota publicitària per al sector. En els dos darrers anys s’ha impulsat la campanya radioeficacia.cat per destacar els valors comercials i publicitaris d’aquest mitjà, una campanya que tindrà continuïtat aquest any. Repunt dels llocs de treball en el sector    L’informe també destaca el canvi de tendència en la contractació tant de personal laboral com de col·laboradors mercantils, tant publicitaris com de continguts. A l’abril de 2016 les diferents cadenes i emissores de ràdio privada a Catalunya donaven feina a un total de 595 persones, un 67% laborals i un 33% col·laboradors. Aquestes dades representen un 5% de creixement.    L’espectre, amb el 75% de freqüències públiques   De les 779 freqüències legals planificades a l’espectre radioelèctric de Catalunya, el 25% són emissores del sector privat. L’altre 75 % està en ús per part del sector públic (emissores municipals, grup d’emissores de RNE,  i grup d’emissores de Catalunya Ràdio). Aquesta xifra es manté en aquestes proporcions en els darrers anys.   D’altra banda, l’ACR ha comptabilitzat 127 emissores  il·legals, que emeten sense llicència ni autorització, sobretot a les capitals de demarcació. Aquesta xifra suposa un 12% més que al 2007. El president de l’Associació Catalana de Ràdio ha valorat de manera molt positiva aquestes dades i ha volgut remarcar que aquest Informe és l’únic que es realitza amb dades proporcionades directament per les empreses de ràdio que operen a Catalunya.

Summary: L’audiència i la inversió publicitària a les ràdios catalanes creix el 2015 per segon any consecutiu


Ha aconseguit 442 signatures mentre que Xavier Martínez n'ha obtingut 41 i no ha arribat als 139 necessaris ACN Barcelona.-La militància d'ERC-Barcelona ha avalat l'actual conseller d'Exteriors, Ernest Maragall, com a únic precandidat de la formació republicana a l'alcaldia de la capital catalana després d'aconseguir 442 signatures. D'aquesta manera, un cop finalitzat el període de recollida, Maragall ha estat l'únic que ha aconseguit els avals necessaris, que són el 10% de la militància de la Federació de Barcelona. Per contra, el militant Xavier Martínez, ha aconseguit 41 signatures vàlides i no ha aconseguit la xifra mínima dels 139 per ser proclamat candidat a encapçalar la llista. El procés de primàries, que comptarà amb actes de presentació de la candidatura de Maragall, finalitzarà amb la Jornada Electoral que se celebrarà divendres 26 d’octubre als 11 casals d’Esquerra Republicana a la ciutat de Barcelona, on militants i simpatitzants d’ERC podran votar al casal que tenen assignat per districte. La proclamació del cap de llista d’Esquerra Republicana per a les eleccions municipals del 2019 a l’Ajuntament de Barcelona tindrà lloc l’endemà, dissabte 27 d’octubre, en el 56è Congrés Regional de la Federació de Barcelona.

Summary: La militància avala Ernest Maragall com a únic precandidat d'ERC a l'alcaldia de Barcelona


Ciutadans concentrats per veure els actes dels 40 anysde la Constitució increpen el president espanyol  ACN Madrid.-Ciutadans que han anat a les portes del Congrés dels Diputats per veure els detalls de l'acte dels 40 anys de la Constitució han increpat el president espanyol, Pedro Sánchez, amb crits de 'fora fora'. Sánchez, amb d'altres autoritats, s'ha situat a les portes del Congrés per rebre els reis. L'acte està presidit per Felip VI i la reina Letizia i també hi assisteixen aquest any el rei emèrit Joan Carles I i la reina Sofia. Sánchez va apuntar aquesta setmana que estaria disposat a reformar la Constitució per retirar la inviolabilitat al rei, tot i que després es va corregir i va dir que era una "opinió". L'arribada dels monarques al Congrés s'ha viscut entre aplaudiments.

Summary: Crits de 'fora fora' a Sánchez a les portes del Congrés


El president del PPC, Xavier García Albiol, ha advertit aquest dijous que si el president Puigdemont, en lloc de ser "el president de tots els catalans" i "actuar amb responsabilitat, mesura i equilibri", es dedica a incitar la gent a sortir el carrer, a "aixafar" cotxes de la Guàrdia Civil i a "tallar la circulació i la vida normal dels ciutadans" hi haurà un problema "molt seriós" i "s'hauran de prendre mesures", segons ha subratllat, per garantir "que es pot viure amb normalitat, en democràcia i en llibertat a Catalunya". Així mateix, Albiol considera que la logística per a la celebració del referèndum "ha quedat molt tocada" i ha assenyalat que s'està a un pas del "conflicte civil". També ha assegurat que el govern del PP està preparat davant l'escenari d'una possible DUI.

Summary: Albiol adverteix que si Puigdemont continua incitant la gent a sortir al carrer "s'hauran de prendre mesures"


L'esfondrament d'un pantalà, dilluns al Port de Mataró, va enganxar desprevingudes tres persones, que eren al lloc en el moment de l'incident i van caure a l'aigua. Són una parella de nacionalitat anglesa i un treballador d'una empresa nàutica. Es dóna la circumstància que un dels dos membres de la parella té una discapacitat física i anava en cadira de rodes. Les tres persones van patir lesions de diferent grau i han denunciat el Consorci Port de Mataró davant el jutjat d'instrucció número 4 de Mataró. Des de l'associació d'usuaris del port denuncien que el sinistre era previsible per l'estat que presenten les instal·lacions i reclamen a l'Ajuntament i a la Generalitat una "revisió urgent" de tota la infraestructura portuària. Aquest és el segon incident d'aquestes característiques en poc menys d'un any, després que el maig de 2015 s'esfondrés un altre pantalà del Port de Mataró, que va provocar l'enfonsament d'un vaixell i danys materials en dues embarcacions més.

Summary: Denuncien el Port de Mataró per l'esfondrament d'un pantalà que va provocar tres ferits


Els Agents Rurals, amb la col·laboració dels Agents deth Mièi Ambient del Conselh Generau d'Aran, van registrar la setmana passada un domicili particular de Canejan (Val d'Aran) per tal d'investigar un presumpte delicte contra la fauna, consistent en la tinença d'espècies protegides dissecades. Durant l'escorcoll, dut a terme sota la direcció del Jutjat d'instrucció de Vielha i Mijaran, es van trobar 40 galls fers dissecats, a més d'altres espècies protegides i cinegètiques. Els animals han estat comissats cautelarment fins que el propietari, veí de Barcelona, en pugui acreditar la seva procedència legal. L'actuació es va iniciar després que el Conselh Generau d'Aran alertés els Agents Rurals d'una casa que s'anunciava en una pàgina de lloguer d'habitatges per internet, i que en una de les fotos s'hi veia una gran vitrina amb diversos exemplars dissecats de gall fer (Tetrao urogallus). El gall fer és una espècie estrictament protegida a Catalunya des de l'any 1979. La seva població pirinenca es troba en una situació vulnerable, i la seva població a la serralada Cantàbrica és declarada en perill d'extinció. La seva caça és permesa en alguns països de l'Est d'Europa com ara Romania.   Amb autorització judicial i amb presència de la lletrada de l'Administració de Justícia, els Agents Rurals van escorcollar l'habitatge i les dependències annexes, comprovant la possessió de 40 exemplars dissecats de gall fer, un de gall fer becnegre, quatre galls de cua forcada, tres grèvols i un becut. Tots aquests animals van ser comissats cautelarment i es custodien en dependències dels Agents Rurals, a disposició judicial.   Una ordre de la Generalitat valora econòmicament cada gall fer amb 1.800 euros. La seva tinença pot constituir un presumpte delicte contra la fauna, castigat amb pena de presó de 6 mesos a 2 anys o multa de 8 a 24 mesos. La possessió també constitueix una infracció administrativa molt greu de la Llei de protecció dels animals, que se sanciona amb multa de 2.001 a 20.000 euros.   Els Agents Rurals, amb la col·laboració del Departament de Territori i Sostenibilitat i del Conselh Generau d'Aran, estan investigant la documentació i els precintes aportats per la persona investigada,  la data de la mort dels animals i el seu origen geogràfic, per tal de determinar la seva situació legal a Catalunya.

Summary: Comissats 40 galls fers dissecats en un domicili de la Val d'Aran


Brussel·les ha proposat resoldre la descoordinació de les restriccions de mobilitat entre els estats de la Unió Europea amb un mapa unificat de zones de risc. La Comissió Europea ha demanat aquest divendres als governs europeus que segueixin l'anàlisi de risc del Centre Europeu de Control i Prevenció de Malalties (l'ECDC, per les seves sigles en anglès) a l'hora d'imposar limitacions a les entrades des de zones vermelles. L'executiu europeu també ha reclamat als països de la UE que no prohibeixin l'entrada a cap ciutadà europeu i que prioritzin els tests a les quarantenes. Amb tot, l'eurocomissària de l'Interior, Ylva Johanson, ha remarcat que no veu "necessari" imposar restriccions a la mobilitat per a les zones vermelles, però ha donat llum verda als governs europeus per fer-ho. L'ECDC publica setmanalment un mapa d'Europa amb les zones de risc en funció del nivell de contagis a cada regió. Tanmateix, cada govern fa el seu propi anàlisi de la situació epidemiològica als països de la UE i decideix quines restriccions de mobilitat aplica per la covid-19, com quarantenes o proves PCR obligatòries. Això ha generat inquietud en algunes capitals europees. Per exemple, al govern francès de Jean Castex hi ha malestar pel fet que Bèlgica hagi classificat a París com a zona vermella, mentre l'ECDC considera que només és zona taronja.

Summary: Brussel·les vol acabar amb la descoordinació de les restriccions de mobilitat amb un mapa unificat de zones de risc


La comitiva aragonesa ha sortit passades les 14 hores del Museu de Lleida carregada amb les obres d'art en litigi per traslladar-les al Monestir de Vilanova de Sixena. Una desena de vehicles de la Guàrdia Civil s'ha personat al Museu de Lleida de matinada acompanyada per tècnics aragonesos. El dispositiu ha arribat amb una furgoneta i un camió, on s'han carregat les caixes necessàries per fer el trasllat. Els Mossos d'Esquadra han blindat durant hores l'entorn del museu per impedir l'entrada de persones que s'han concentrat a les portes amb crits de "lladres" i contra l'alcalde de Lleida, Àngel Ros. El termini marcat pel jutge d'Osca per executar el trasllat dels bens de Sixena que es trobaven al Museu de Lleida expirava aquesta propera mitjanit, una resolució que ha acatat el ministre de Cultura, Íñigo Méndez de Vigo, actuant com a conseller de Cultura en aplicació del 155. Amb tot, el govern d'Aragó ha denunciat que falta una de les 44 peces de Sixena i que algunes estan "molt deteriorades". La peça que falta es trobaria en dependències del bisbat i serà retornada properament. S'ha complert el guió que marca la providència judicial coneguda dijous passat i un fort dispositiu policial acompanyat per tècnics aragonesos, una furgoneta i un camió s'ha endut les 44 peces d'art de Sixena que estaven al Museu de Lleida.  Després de més de deu hores dins l'equipament, el camió ha sortit direcció el Monestir de Sixena cap a les 14h del migdia, enmig de crits dels centenars de manifestants que s'hi ha congregat durant tot el matí i que han protagonitzat moments de tensió amb la policia.  L'operació ha començat de matinada, quan tècnics del govern aragonès i la Guàrdia Civil han arribat al Museu amb les caixes per traslladar les obres. El procés per embalar ha estat llarg i meticulós, ja que moltes de les obres es troben en un estat d'extrema debilitat.  Una vegada el camió ha sortit de davant del Museu, els treballadors de l'equipament han sortit a saludar els concentrats visiblement emocionats i han entonat 'Els segadors'. Durant tot el dia, diversos carrers del centre de Lleida han estat tallats al trànsit per la policia, que custodiava l'equipament cultural. El Monestir, "preparat" per a la recepció de les obres  El govern de l'Aragó ha assegurat des de fa setmanes que es troba preparat per traslladar les 44 peces i portar-les al seu nou destí amb garanties. Amb tot, els museus catalans s'han posicionat en contra i han qüestionat que es faci en condicions òptimes per a la seguretat dels bens. D'aquesta manera, aquest dilluns s'ha repetit la imatge que ja es va viure el 26 de juliol del 2016, quan van arribar al monestir de Sixena les 53 obres que es conservaven als magatzem del Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC) de Barcelona, un compliment parcial d'una resolució judicial que obligava a fer el trasllat també de les de l'equipament lleidatà, catalogades i protegides per la Llei de Patrimoni. Uns béns, els del MNAC, amb menys valor artístic i històric que les 44 que es van dipositar a Lleida. El Museu Nacional encara exhibeix les pintures murals del monestir però també hi ha resolucions judicials que ordenen el seu trasllat a Sixena. Un "cafè" davant del museu Des de primera hora del matí, s'ha convocat la ciutadania a través de les xarxes a fer "un cafè" davant del Museu, iniciativa secundada per la CUP. Aquest diumenge al vespre, però, desenes de persones ja s'han concentrat davant l'equipament contra el que consideren un "espoli de l'Estat al Museu de Lleida", i s'han emplaçat a defensar-lo aquest dilluns a primera hora del matí.  A més de cantar 'Els Segadors', s'han pogut escoltar crits de "lladres" i també contra l'alcalde de Lleida.  Un conflicte que ve de lluny amb desenllaç vinculat al 155 El conflicte per l'art en litigi ve de llarg, però es va accelerar quan dijous passat, el titular del jutjat d'instrucció número 1 d'Osca va signar una providència per autoritzar la Guàrdia Civil a entrar al Museu de Lleida "fins i tot" per "la força" per endur-se les 44 obres d'art del monestir de Sixena dipositades en aquest espai. El text dona permís tant a la Guàrdia Civil com a la resta de cossos de seguretat que aquesta consideri oportú com a Policia Judicial perquè accedeixin al recinte museístic a partir ja d'aquesta passada mitjanit. El jutge, doncs, va tirar endavant amb l'ordre de retirada de les obres d'art abans de resoldre el recurs interposat pel Departament de Cultura, ara en mans del Ministeri homòleg en virtut de l'aplicació de l'article 155, que demanava aturar la mesura. També l'alcalde de Lleida, Àngel Ros, va presentar un recurs de súplica a l'Audiència d'Osca contra el trasllat de les 44 obres. Anteriorment la Generalitat no va recórrer la providència del jutjat número 1 d'Osca del 15 de novembre en què es requeria al Ministre de Cultura, Íñigo Méndez de Vigo, que donés compliment a les resolucions judicials provisionals i lliurés a l'Aragó les 44 obres d'art en litigi. Des de l'Aragó, les institucions, l'església i la societat civil organitzada a través de la plataforma 'Sijena Si' esperen que el "retorn" de les obres del monestir sigui el "primer pas", i partir d'aquí segueixin el mateix camí les més de cent peces d'art sacre de parròquies de la Franja que són a Lleida i que reclamen el bisbat de Barbastre-Montsó i els ajuntaments de Berbegal, El Tormillo i Peralta de Alcofea. Litigis que fa més de dues dècades que duren amb sentències vaticanes que donen la raó a la part aragonesa.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Les obres d'art del Museu de Lleida surten cap al Monestir de Vilanova de Sixena


La portaveu del PSC-Units i viceprimera secretària del PSC, Eva Granados, ha carregat contra el president de la Generalitat, Quim Torra, per haver insistit a demanar al govern espanyol que confini Catalunya per combatre el coronavirus. "Si us plau, prou", ha publicat Granados a Twitter després que Torra digués en una entrevista amb la BBC que "els experts i els científics diuen que això només es pot aturar si realment confinem tota la població a casa". Torra ha lamentat que l'executiu espanyol no està aplicant "la millor solució" i prefereix mantenir oberts ports i aeroports. "La situació és suficientment greu com perquè a sobre veiem el president de la Generalitat actuant amb aquesta irresponsabilitat", li ha retret Granados.

Summary: El PSC retreu a Torra que insisteixi a demanar el confinament de Catalunya: "Si us plau, prou"


El president del PPC, Xavier García Albiol, ha insistit que una suposada aplicació de l'article 155 de la Constitució a Catalunya no ha de servir només per convocar eleccions autonòmiques sinó per "corregir" i intervenir en àmbits com el sistema educatiu o els Mossos d'Esquadra. "No pot ser que a la majoria de l'escola pública de Catalunya i especialment en determinats territoris de la Catalunya interior en comptes d'ensenyar als nens se'ls eduqui per odiar Espanya", ha sentenciat Albiol, de visita aquest dissabte a Santa Coloma de Gramenet (Barcelonès). "Això no és admissible i és una situació que hem de corregir", ha puntualitzat el líder del PPC, que també ha posat l'objectiu sobre els Mossos d'Esquadra. "Tampoc pot ser que el Govern pretengui convertir el cos policial en un instrument a favor del procés", ha reblat Albiol. "És evident que davant la catarsi que es viu a Catalunya res pot continuar igual a partir de demà", ha avisat el líder del PPC.

Summary: Albiol: "No és admissible que a la majoria de l'escola pública de Catalunya s'eduqui els nens per odiar Espanya"


L'expresident de la Generalitat Jordi Pujol ha reconegut que se sent culpable per la "falta" que va cometre, en al·lusió al frau fiscal, però ha assegurat que ho va fer "per por i per feblesa ", però no per "cobdícia". "El sentiment de culpabilitat em ve de que no per cobdícia, però sí que per por, per desídia, per lleugeresa, per feblesa, he comès una falta que no havia d'haver comès. Que crec que en el seu moment es reconduirà", apunta en un escrit del 5 d'octubre del 2015 i que s'ha fet públic ara a través de la pàgina web de l'Associació Serviol, creada per ell mateix el 17 de març del 2015.  En un article sota el títol 'Tres àmbits en convulsió: Catalunya, Espanya i Europa', Pujol reconeix que li "resulta difícil superar l'estat d'ànim" en què es troba. "Miro de resistir l'ofensiva de desprestigi que m'aboquen a sobre", remarca en aquell moment.  L'expresident subratlla que tot plegat "es podrà dilucidar del tot en el seu moment", però apunta que el que realment l'"angunieja" és el "sentiment de culpabilitat".

Summary: Jordi Pujol admet que se sent culpable pel seu frau fiscal però assegura que no ho va fer per "cobdícia"


L'Ajuntament de Girona recorda que està prohibit banyar-se a la bassa de les hortes de Santa Eugènia on aquest dimecres al vespre es va ofegar un nen de 10 anys. El regidor de Paisatge i Hàbitat Urbà, Narcís Sastre, ha detallat que l'ordenança de civilitat recull la prohibició però, després de la tragèdia, es plantegen senyalitzar-ho d'alguna manera. Sastre ha especificat que ja hi ha una tanca perimetral al voltant de la bassa i que, fins ara, no havien detectat que ningú hi accedís per banyar-s'hi. La bassa artificial es va crear fa deu anys per complir una funció ecològica però "mai" va estar pensada per a altres usos, com el bany o la pesca. S'investiga per què el menor, que era veí del barri de Santa Eugènia i anava amb dos amics, es va ficar a l'aigua. Aquest dijous li faran l'autòpsia.   Sastre recorda que l'article 11 de l'ordenança de civilitat diu "explícitament" que el bany està prohibit a tots els àmbits aquàtics de la ciutat, incloent-hi també les basses que hi ha a les hortes de Santa Eugènia. El regidor ha explicat que aquestes basses es van crear per complir una funció ecològica i ressalta que, fins al moment, "no hi ha constància" que ningú hi accedís per banyar-s'hi. De fet, subratlla que ja hi ha una tanca de fusta al voltant del perímetre de la bassa. Tot i això, després de la mort del nen de 10 anys, estudien implementar algun tipus de senyalització. "Sempre podem estudiar alguna mesura d'indicació més perquè no es torni a produir un altre malaurat accident", ha afirmat.  Les basses artificials es van construir fa una dècada. Estan a tocar el riu Ter i es nodreixen d'aigua que arriba de la sèquia Monar, després de fer-la servir per al reg de les hortes. "En aquesta zona abans hi havia tota mena de deixalles i es va optar per recuperar-la per crear hàbitats aquàtics", ha indicat el regidor, que ressalta que "mai van estar pensades per a altres usos que no fossin aquest". Aquest dimecres al vespre, el nen, que era veí del barri de Santa Eugènia, i dos amics van anar a una de les basses de les hortes. La policia investiga per què el menor de 10 anys es va ficar a l'aigua i si era el primer cop que acudien a aquest lloc a banyar-se. Cap a les vuit del vespre, els serveis d'emergències van rebre l'avís que el nen havia entrat a la bassa però no n'havia tornat a sortir. Fins al lloc s'hi van desplaçar efectius dels Mossos d'Esquadra, la Policia Municipal, Bombers i el SEM.  Poca estona després, els Bombers van localitzar el cos del nen de 10 anys. Tot i que els professionals sanitaris li van fer maniobres de reanimació, no van poder fer res per salvar-li la vida.  Un cop enllestit l'atestat policial, els Mossos d'Esquadra enviaran les diligències informatives al jutjat de guàrdia. Dimecres a la nit, els serveis funeraris van traslladar el cos del menor a l'Institut de Medicina Legal de Girona, on està previst que aquest dijous li facin l'autòpsia.  La demarcació amb més ofegaments El primer informe estatal d'ofegaments de menors elaborat per l'Escola Segoviana de Socorrisme i Abrisud revela que la demarcació de Girona és, de tota Catalunya, on més casos hi ha hagut en els darrers cinc anys. L'estudi, que analitza el període des de l'1 de gener del 2013 fins al 14 de juny d'enguany, recull que hi ha hagut 19 ofegaments de menors en entorns aquàtics del país, 11 d'ells a les comarques gironines.  L'any passat va ser un estiu negre per a Catalunya, amb sis morts, cinc d'elles a la demarcació. Les morts registrades a Catalunya van ocórrer en un 43% dels casos en piscines privades, seguides per les defuncions a embassaments o rius (31%) i a platges (19%). En un 77% dels casos els decessos van ocórrer en espais sense vigilància. Per perfil d'edat els infants d'entre 2 i 4 anys són els més afectats seguits per la franja d'edat de nens de 10 a 12 anys.

Summary: Girona recorda que està prohibit banyar-se a la bassa de les hortes on es va ofegar el nen i es planteja senyalitzar-ho


Els dies 18 i 19 de novembre se celebrarà a Igualada la fira de nova creació IDEA (Igualada Disseny En Acció), impulsada per l'associació professional 'disseny=igualada'. L'objectiu de la trobada és posar en contacte experts del disseny industrial d'arreu del país amb empresaris, industrials, promotors i inversors de la comarca de l'Anoia. Un dels impulsors del projecte, Pep Valls, ha explicat que el repte de la fira és establir un "diàleg" entre aquests col·lectius amb l'objectiu de "fer pedagogia del disseny". La fira s'ubicarà al recinte de l'Escorxador amb un pressupost de 35.000 euros i comptarà amb 15 estudis de disseny industrial, estands d'associacions i també una zona de demostracions.

Summary: Neix a Igualada la fira IDEA per apropar el disseny als industrials i empresaris de la comarca


Els Mossos d'Esquadra han detingut un jove de 18 anys, veí de Figueres, com a presumpte autor de dos delictes de robatori amb força. Els fets van passar a quarts d'una de la matinada del 29 de novembre quan el cos va tenir coneixement que dos lladres havien entrat a robar a l'interior d'un establiment comercial a l'avinguda Vilallonga de Figueres. En arribar al lloc, van comprovar que el vidre de l'aparador estava trencat. Gràcies a la col·laboració ciutadana els agents van obtenir una descripció dels autors i del vehicle amb el que havien fugit. Deu minuts després, la policia va rebre una trucada d’alerta d’un altre robatori en una farmàcia de la carretera d’Olot de Vilafant (Alt Empordà). Dos individus havien trencat l’aparador del local per accedir a l’interior. La descripció dels lladres i del cotxe que portaven era la mateixa del robatori anterior. Diverses patrulles van fer una recerca per localitzar el vehicle dels autors i el van trobar en un carrer de Figueres. Després d’un seguiment per diferents carrers de la ciutat, finalment el van interceptar. En el moment d'aturar el vehicle, els dos ocupants van fugir corrents en direccions oposades. Els agents van poder agafar el conductor i el van detenir com a presumpte autor dels dos delictes contra el patrimoni.   El detingut, de nacionalitat espanyola, veí de Figueres i sense antecedents, va passar el dia 30 de novembre, a disposició del jutjat d’instrucció en funcions de guàrdia de Figueres, que va ordenar la seva posada en llibertat. La investigació continua oberta per tal d’esbrinar la identitat de l’altre autor dels fets.

Summary: Detenen un jove per robar a dos establiments de Figueres i Vilafant


El jaciment neolític de la Draga de Banyoles de fa 7.300 anys va donar lloc als "primers fusters" de Catalunya. Ho constaten les més de 200 eines i instruments quotidians que han aparegut en els 27 anys que es venen fent excavacions. Així s'explicarà a l'exposició monogràfica que s'inaugurarà el setembre vinent al Museu d'Arqueologia de Catalunya amb més de 300 peces, la majoria inèdites. Aquest divendres s'han presentat els resultats de l'última campanya que s'ha allargat durant uns dos mesos i que finalitzarà la setmana vinent. Enguany s'han extret més de 150 pals de fusta utilitzats com a estructures de cabanes i ja són més de mil els pilars extrets en aquest emplaçament a tocar de l'estany durant tots aquests anys. El que ha sorprès enguany als arqueòlegs és que hi ha més "diversificació" de les espècies d'arbres. Fins ara les fustes que apareixien eren sobretot de roures però aquest estiu han descobert un 20% d'altres espècies desconegudes que caldrà analitzar.

Summary: El jaciment neolític de la Draga de Banyoles va acollir els "primers fusters" de Catalunya


Els productors de la Denominació d'Origen Protegida (DOP) Les Garrigues han iniciat aquest dimecres la campanya de recol·lecció de l'oliva, en la qual esperen assolir entorn dels tres milions de quilos d'oli, entre un 25 i un 30% menys que la campanya anterior. Aquesta davallada respon a la caiguda productiva a les zones de secà, que en alguns casos sobrepassa el 50%, després que les oliveres acumulessin cinc mesos pràcticament sense pluges. Pel que fa a preus de l'oli, s'esperen similars o una mica per damunt que la darrera campanya, tenint en compte que aquesta caiguda de producció també es dóna a les altres zones productores de l'Estat i en països com ara Grècia, Itàlia, Turquia o Tunísia. Altrament, el Consell Regulador ha decidit retirar el projecte d'ampliació de la DOP Les Garrigues amb l'objectiu d'aconseguir el consens necessari que permeti poder-lo tirar endavant, i no descarta renunciar-hi definitivament en cas de no assolir-lo. La DOP Les Garrigues ha donat el tret de sortida a la collita de l'oliva en una campanya que es preveu "complicada" a les zones de secà pels efectes de sequera, segons ha explicat Enric Dalmau, president de la DOP Les Garrigues. La manca de pluges durant l'estiu i principis de la tardor farà perdre la meitat de la collita a les zones que no disposen de reg de suport ja que "els arbres ho han acusat molt", fet que no ha permès a l'oliva desenvolupar-se com tocaria.  Tot i això, Dalmau remarca que caldrà veure si les darreres pluges caigudes, acompanyades per la humitat durant les pròxims setmanes, ajuden a recuperar aquelles olives que encara no havien mort. Les que sí ho estaven al secà ja "no es podran salvar", assegura. Per contra, a les zones amb reg de suport s'espera una "bona collita", amb una producció "normal" en relació amb anys anteriors. La qualitat de l'oli és "bona" tot i que els rendiments estan sent baixos, tal com ja acostuma a succeir a principis de la collita. D'aquesta manera, la DOP les Garrigues espera que la producció d'oli fregarà enguany els tres milions de quilos d'oli, és a dir entre un 25 i un 30% menys que la campanya anterior. Això fa témer als responsables de la denominació d'origen protegida que "es puguin perdre mercats que s'havien guanyat els darrers anys", en no poder-los satisfer la demanda. En aquest sentit, Enric Dalmau ha recordat que la DOP Les Garrigues "porta tres anys incrementant anualment un 10% les vendes".         Com ja és habitual, els productors de Maials (Segrià) han estat un any més els primers en encetar la campanya de recol·lecció de l'oliva a la DOP Les Garrigues. La Cooperativa de Maials espera una producció "bastant bona", que rondarà el milió de quilos d'oli -similar o fins i tot una mica per damunt de l'any passat-, ja que la majoria d'explotacions d'olivera d'aquesta localitat disposen de reg de suport, fet que "permet garantir la collita tant pel que fa a qualitat com en qualitat", segons ha destacat el president de la Cooperativa de Maials, Josep Segura.  Preus similars o lleugerament superiors a la campanya passada Des de la DOP Les Garrigues confien que aquesta campanya els preus es mantindran o poden arribar a ser lleugerament superiors a la passada si és té en compte que la davallada productiva també afecta a la principal zona productora de l'estat espanyol, Andalusia, de la mateixa manera que als principals països productors com és el cas de Grècia, Itàlia, Turquia i Tunísia, tot i que caldrà veure com va evolucionant la campanya, segons Dalmau. Al conjunt de l'Estat s'espera una producció d'unes 1,4 tones d'oli, un volum inferior a altres campanyes i que, per tant, "el mercat podrà assumir". Actualment, els preus de l'oli extra verge són d'entre 3,40 i 3,50 euros el litre, en el cas de l'oli al detall, i d'entre 4,40 i 4,60 euros el litre, pel que fa a l'envasat.     El Consell Regulador atura el projecte d'ampliació de la DOP per cercar un major consens D'altra banda, Dalmau ha explicat que l'actual Consell Regulador de la DOP Les Garrigues ha decidit retirar, de moment, el projecte d'ampliació de la DOP cap a les comarques de la Noguera, el Pla d'Urgell i la Segarra. L'objectiu és aconseguir el consens suficient que permeti tirar endavant aquesta ampliació, i no descarta descarta-la definitivament en cas de no assolir el suport suficient al territori.

Summary: La DOP Les Garrigues inicia una campanya en què preveu entre un 25 i un 30% menys de producció d'oli que la passada


El president del Tribunal Suprem i del Consell General del Poder Judicial (CGPJ), Carlos Lesmes, ha signat i traslladat aquest dijous a la presidenta del Congrés, Ana Pastor, la sentència de la Sala Segona del Tribunal Suprem que condemna el portaveu del PDeCAT, Francesc Homs, a un any i un mes d’inhabilitació per l’organització del 9-N, segons han informat fonts del CGPJ. Des del Congrés, però, apunten que encara no ha arribat la notificació. La cambra baixa ja ha avançat que aplicarà la inhabilitació en el moment en que es rebi en els termes que indiqui el Suprem tenint en compte que Homs ha demanat a aquest tribunal que no s’executi la inhabilitació fins que es resolgui el recurs que presentarà al Tribunal Constitucional (TC). El Congrés encara no ha aclarit si la inhabilitació entra en vigor aquest mateix dimarts, o bé si la presidenta esperarà a sotmetre-ho a la decisió de la Mesa que es reuneix dimarts que ve. Tampoc si aplicarà algun tipus de condició atenent la possible petició d’Homs de suspensió de la condemna. En tot cas, el reglament de la cambra recull que un diputat deixa de ser-ho en el moment en que existeixi una sentència ferma d’inhabilitació, com és el cas.  Fonts del CGPJ han apuntat que la notificació es limita a traslladar al Congrés el contingut de la sentència que estableix la inhabilitació d’Homs per un delicte de desobediència greu. A més, apunten que la condemna s’aplica independentment dels recursos d’empara que el diputat pugui presentar al Tribunal Constitucional o a altres instàncies.  El procediment de la inhabilitació implica que Pastor ha de traslladar la inhabilitació a la Junta Electoral Central (JEC) perquè aquesta designi el substitut d’Homs a la cambra baixa. Serà Feliu Guillaumes, que ja va ocupar un escó a la cinquena i dècima legislatura i que va destacar en els seus enfrontaments amb l’exministre de l’Interior, Jorge Fernández Díaz, arran de les informacions sobre l’operació Catalunya.

Summary: El Tribunal Suprem trasllada al Congrés la sentència d’inhabilitació de Francesc Homs


Roberto Rodríguez, director de Geologia i Geofísica de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME), ha estat el tercer funcionari imputat de l'organisme en declarar als jutjats de Vinaròs, aquest dijous pel cas Castor. Rodríguez, a preguntes de l'acusació particular, ha admès que si el magatzem submarí hagués estat ubicat en aigües marítimes catalanes, hauria calgut fer l'estudi de risc sísmic, tenint en compte que el sud de Catalunya té un risc mitjà en contra el risc baix del nord de Castelló que determina el mapa de perillositat sísmica de l'Estat. Segon fonts de l'acusació, Rodríguez ha justificat al jutge que el risc sobre les persones només s'avalués per als treballadors de la planta marina.  El director de Geologia i Geofísica de l'IGME, Roberto Rodríguez, ha declarat al jutjat d'Instrucció número 4 de Vinaròs, on ha respost a las preguntes de les acusacions i al seu advocat. Com en les dues primeres compareixences, les defenses no han fet preguntes. El director de Geologia de l'organisme estatal ha acceptat que hauria calgut un estudi del risc sísmic si la plataforma del Castor hagués afectat dominis al mar de Catalunya. El golf de Castelló, la zona de Vinaròs, on es va construir la plataforma Castor, està considerada de perillositat baixa en el mapa de perill sísmic de l'Estat. En canvi, al zona del Delta de l'Ebre apareix amb un risc mitjà.  L'acusació considera clau aquesta declaració perquè, inicialment, el Castor afectava la capitania marítima de Tarragona, segons les limitacions del reial decret de maig de 2007. Concretament, la meitat de les més de 6.000 hectàrees autoritzades per al magatzem submarí corresponien a Catalunya. En canvi, poc abans del decret que autoritzava la concessió, a principis de març de 2008, es va publicar al BOE una correcció per moure les coordenades del límit entre Castelló i Tarragona uns quilòmetres cap al nord que va facilitar que tota la superfície del Castor estigués en aigües administratives valencianes. L'acusació també ha constatat amb la declaració del Rodríguez que l'informe de l'IGME no va tenir en compte "per a res" l'entorn ni, en concret, la proximitat amb les tres centrals nuclears catalanes. El director de Geologia i Geofísica ho ha reconegut contundentment i ha justificat, com ja va fer el director de Rescursos Minerals i Geoambient, José Antonio Fernández, que l'estudi va seguir paràmetres idèntics al del magatzem subterrani de Yela, a Guadalajara. En canvi, no es va avaluar el risc a les persones que viuen a l'entorn del Castor sinó únicament a les persones que treballarien a la planta marítima, una decisió "absurda" per a l'acusació perquè, en cas d'incident, l'afectació, com va passar amb la crisi sísmica, seria més gran. Més càrrecs públics imputats, citats Després de prendre declaració a l'excoordinador de l'informe geològic i dos dels directors de l'IGME responsables d'aquest, el jutge de Vinaròs ha citat el proper 2 de novembre el director general de l'IGME, Pedro Calvo Sorando, i l'endemà el director general de Política Energètica i de Mines del ministeri d'Indústria, Jorge Sanz. També hauran de comparèixer el 9 i 10 de novembre, respectivament, l'aleshores conseller tècnic de la direcció general de Qualitat i Avaluació Ambiental, José Manuel Escanilla, i el subdirector adjunt de la subdirecció general d'Avaluació Mediambiental, Miguel Aymerich.

Summary: Un dels tècnics de l'IGME reconeix que hauria calgut un estudi del risc sísmic si el Castor s'hagués fet a Catalunya


La cap de llista del PSC per a les eleccions del 26-J, Meritxell Batet, ha considerat aquest dimecres que el president del govern en funcions i candidat del PP, Mariano Rajoy, hauria de dimitir “si coneixia” les converses que s’han destapat entre el ministre de l’Interior en funcions i cap de llista del PPC, Jorge Fernández Díaz, i el director de l’Oficina Antifrau, Daniel de Alfonso. Batet ha reiterat, durant una roda de premsa a l’ACN, que tant el ministre com el director d’Antifrau haurien de cessar també en els seus càrrecs. A més, la socialista ha anunciat que el PSC “estudia accions legals” contra el director de l’Oficina Antifrau per haver insinuat que estaven implicats. Batet també ha considerat “lamentable” que les converses puguin influir en el 26-J, i ha assegurat que “no té coneixement” que hagi estat l’entorn dels socialistes qui ha filtrat la gravació.

Summary: Batet creu que Rajoy hauria de dimitir si coneixia les converses entre Fernández Díaz i De Alfonso


L'Ajuntament de Sant Cugat del Vallès ha posat en marxa el Pla Director de la Música Clàssica, el primer d'àmbit local que es crea a Catalunya, per tal de posar en valor aquesta disciplina. El document, presentat aquest dilluns, es marca com a objectius articular el sector de la música clàssica en tota la seva diversitat, potenciar la formació musical per atraure nous públics, impulsar accions que facin més assequible el consum de música clàssica i promoure'n la creació. Entre les accions que recull el Pla hi ha, per exemple, la creació d'una oficina per a la promoció i la difusió de la música clàssica, la posada en marxa de la marca 'Viu la clàssica' i la programació d'un nou cicle de música de cambra als barris. El Pla Director de la Música Clàssica de Sant Cugat l'ha coordinat i redactat el músic i professor Xavier Blanch.

Summary: Sant Cugat crea un Pla director de la música clàssica per posar en valor aquesta disciplina


Un incendi ha afectat parcialment una fàbrica d'estampar teixits de Dosrius (Maresme) aquest dijous a la matinada. El foc ha començat en una màquina quan faltaven pocs minuts per la mitjanit en una nau ubicada al carrer del cementiri número 8 d'aquest municipi, al polígon industrial de Can Ribot. Fins al lloc s'hi han desplaçat vuit dotacions dels Bombers que a les 0.21 hores han donat el foc per controlat. Tot i que fins al lloc s'hi ha desplaçat una ambulància del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), cap persona ha resultat ferida. El foc ha estat extingit a les 2.22 hores.

Summary: Un incendi afecta parcialment una fàbrica tèxtil de Dosrius


Els quatre vols del touroperador Neilson que aquest dimecres al matí havien d'aterrar a l'Aeroport de Lleida-Alguaire procedents del Regne Unit han tornat a ser desviats a Reus per segona vegada consecutiva a causa de la boira, tal com va passar la setmana passada amb els primers quatre vols amb esquiadors organitzats pel touroperador britànic d'aquesta temporada. Es tracta dels vols procedents de Manchester, Londres (2) i d'East Midlands, que havien d'aterrar a Lleida-Alguaire aquest dimecres entre les 8.55 i les 9.30 hores i que després estava previst que tornessin amb més passatgers cap a les ciutats d'origen. Els esquiadors seran traslladats des de Reus en autocar fins al Pirineu andorrà on s'estaran fins dimarts vinent. En els darrers dies tampoc han pogut aterrar per culpa de la boira a l'aeroport lleidatà els vols d'Air Nostrum entre Palma i Lleida-Alguaire. Divendres, va ser desviat a Reus, mentre la connexió de diumenge, a l'Aeroport de Barcelona-el Prat.

Summary: Desviats a Reus per segona setmana consecutiva els vols amb esquiadors britànics a causa de la boira a Lleida-Alguaire


El ple de la Diputació de Tarragona ha aprovat aquest divendres per unanimitat el pressupost per al 2020, el més alt de la història de la institució. Els comptes, que s'enfilen als 160 milions d'euros, representen un increment del 2,4% en relació als del 2019. Segons la Diputació, el pressupost s'emmarca en el compromís amb els municipis, l'educació, la sostenibilitat i les polítiques socials, i permetrà iniciar el Pla de Mandat sense deute. La sessió ha començat amb la lectura del manifest amb motiu del 25-N, el Dia Internacional per a l'eliminació de la violència envers les dones, a càrrec de la presidenta Noemí Llauradó.

Summary: El ple de la Diputació de Tarragona aprova per unanimitat el pressupost més alt de la història de l'ens


El Banc Europeu d'Inversions (BEI) no prendrà cap mesura respecte al projecte d'emmagatzematge de gas Castor. Fonts de la institució admeten a l'ACN que com que ja no participa en el finançament del projecte, el BEI "no pot fer cap reclamació ni prendre cap mesura en relació a aquest". Preguntat per quina valoració fan de la sentència del Tribunal Constitucional que anul·la la indemnització a l'exconcessionària, les mateixes fonts eviten comentar-ho argumentant que "el Banc no fa valoracions de les decisions dels Estats Membres, ni tampoc de les decisions i sentències dels seus tribunals". Sobre si han parlat amb la Plataforma en Defensa de les Terres del Sénia, des del BEI mantenen que el seu Departament de Reclamacions hi està "en contacte" com a conseqüència d'una reclamació sobre el Castor enviada per l'associació. La reclamació, diuen, "encara està sent valorada". El finançament atorgat pel BEI per fer possible el projecte va consistir en una garantia de 200 milions d'euros sota la facilitat "Project Bond Credit Enhancement" així com 300 milions d'euros en bons sènior. Des de l'Observatori del Deute en la Globalització es va denunciar en diverses ocasions que la participació financera del BEI tenia un impacte directe a l'hora de determinar les decisions que es van prendre i que, un cop més, "les necessitats de la ciutadania" van quedar rellevades a "les necessitats dels inversors". Precisament sobre el BEI, l'eurodiputat d'ICV Ernest Urtasun, ha lamentat aquest dijous en una entrevista amb l'ACN el paper "totalment condemnable" de la institució. "El BEI el que va fer va ser posar els diners, no va sortir bé, va cobrar tots els diners que havia invertit i no va assumir cap conseqüència", ha dit.

Summary: El BEI es desentén del Castor perquè "ja no participa en el seu finançament"


La vicesecretària general del PSOE, Adriana Lastra, ha expressat aquest diumenge a la seu del carrer Ferraz de Madrid el seu optimisme obert ja després de constatar que les enquestes auguren la seva victòria i la suma del bloc d’esquerres. “Aquest pot ser una bona nit per a aquest gran partit”, ha dit en una compareixença poc abans que s’iniciés el recompte. Lastra ha celebrat “l’altíssima participació” d’aquesta jornada electoral i ha destacat que “totes les enquestes situen el PSOE com a primera força política”. “Estem molt orgullosos d’aquest gran partit”, ha afirmat abans de destacar la tasca dels militants en una “campanya de propostes” on el PSOE ha respost “amb un somriure a cada insult i desqualificació”.  Veus de la direcció s’han expressat també en aquest sentit. “Pinta bé”, han afirmat contraposant la situació actual a la que es donava a la mateixa hora durant la nit de les eleccions andaluses, quan malgrat les enquestes els imputs ja auguraven una caiguda del vot socialista. Aquestes fonts celebren les bones perspectives a tot l’Estat, també a Catalunya, on el PSC pugnaria per la victòria amb ERC mentre que el PP cauria de forma abrupta.

Summary: El PSOE s’obre a l’optimisme després de les enquestes: “Pot ser una gran nit per a aquest partit”


L'Ajuntament de Calonge i Sant Antoni (Baix Empordà) ha contractat 28 nous treballadors per informar i controlar a les platges i espais públics del municipi. Els empleats ja es troben actius des d'aquest dimarts després de passar un procés selectiu. L'objectiu principal és proporcionar informació sobre les mesures de seguretat i prevenció a totes aquelles persones que vulguin accedir a les platges, mercats, fires o altres activitats organitzades pel consistori en algun dels espais públics de la localitat. Entre les seves tasques hi haurà la de controlar les distàncies de seguretat i l'obligatorietat de dur la mascareta per evitar la propagació de la covid-19. Les persones contractades treballaran durant la temporada turística, concretament els mesos de juliol i agost. De la trentena d'empleats, 24 estan destinats al control de l'accés i de la ubicació a les platges. També hi ha dues persones que s'ocuparan de mercats i fires i dues més destinades a totes aquelles activitats turístiques que es portin a terme als espais públics.  Aquesta mesura s'afegeix a les de reforç informatiu que porten més temps en marxa coincidint amb la crisi sanitària derivada de la pandèmia de la covid-19. Així doncs, per exemple, es van col·locar panells per indicar la normativa a les platges, o també es va crear un espai a la web municipal on es pot trobar tota la informació actualitzada.

Summary: Calonge i Sant Antoni incorpora 28 treballadors per controlar les platges i els espais públics del municipi