El grup de Catalana d'Occident ha obtingut un benefici net consolidat en el primer semestre d'aquest any de 190,2 milions d'euros, cosa que representa el 9,4% més que en el mateix període de l'any passat. Els ingressos de l'asseguradora s'han enfilat fins als 2.293,2 milions d'euros, amb un increment del 2,1% en relació amb la primera part de l'any 2016. La divisió del negoci tradicional (assegurances de Catalana d'Occident, Plus Ultra Assegurances, Assegurances Bilbao i NorteHispana i Previsora Bilbaïna) van aportar 1.346,8 milions d'euros a la facturació consolidada, l'1,1% més. Les assegurances de crèdit (Atradius Crèdit i Caució i Atradius Re) van ingressar 946,4 milions d'euros, el 3,5% més.

Summary: Catalana d'Occident guanya en el primer semestre 190 milions d'euros, el 9% més que fa un any


USTEC-STEs denuncia la "precarietat" del personal laboral de suport a la docència del Departament d'Educació que inclouen tècnics d'educació infantil (TEI), tècnics d'integració social (TIS), educadors d'educació especial (EEE), educadores de llars d'infants, fisioterapeutes i altres de més específics. Malgrat les "funcions de gran rellevància" que desenvolupen el sindicat indica que "potser la seva escassa visibilitat en els debats educatius permet a l'administració exercir-hi la major part del pes de les retallades o no invertir-hi". Asseguren que el percentatge d'eventuals en condicions de precarietat ha arribat al 85% en aquest col·lectiu, el que "impedeix la promoció interna i la mobilitat". A diferència del personal docent, aquests professionals "no són substituïts quan estan de baixa o són impel·lits a no demanar reduccions de jornada per cura de fill", indica USTEC-STEs, que apunta que aquest fet "dificulta la conciliació, perquè la seva absència implica que les seves tasques han de ser assumides pel claustre o pels companys d'altres categories de personal laboral". El sindicat diu que al col·lectiu hi ha "malestar" perquè encara no hi ha dates concretes de convocatòria de les oposicions que han de permetre que una bona part dels professionals pugui consolidar el seu lloc de treball.  També demanen que es faci la dotació necessària per oferir una educació de qualitat que permeti educar en la diversitat i que sigui revisada cada curs i ampliada en cas que sigui necessari. Afegeixen que també s'hauria de dotar els estudis postobligatoris amb el personal de suport necessari. Denunciem la "discriminació" que pateixen les dones del col·lectiu, el 90% de la plantilla, que indiquen que "a la pràctica no gaudeixen del permís per naixement, perquè "durant les 6 setmanes de descans obligatori de la mare no són nomenades; i pel que fa a les 10 setmanes restants, per ser nomenades han de renunciar al permís de cura d'infant".   També exigeixen que cada curs s'obri ordinàriament la borsa per a totes les categories professionals, ja que darrerament només s'obre de manera extraordinària.

Summary: USTEC-STEs denuncia la "precarietat" del personal laboral del Departament d'Educació


Marlaska, Batet i el govern balear avaluaran en un informe l'abast de les pèrdues humanes i materials ACN Madrid.-El president del govern espanyol, Pedro Sánchez, té previst aquest dimecres desplaçar-se a les localitats mallorquines afectades per les riuades de les darreres hores, segons ha fet saber la Moncloa. Els Ministeris d'Interior i de Política Territorial –que encapçales Fernando Grande-Marlaska i Meritxell Batet- i el govern de les Illes Balears elevaran dijous un informe al Consell de Ministres per avaluar l'abast de les pèrdues humanes i materials i "prendre les mesures urgents necessàries" davant el que consideren "terribles danys soferts a Mallorca".

Summary: Sánchez visita avui les zones afectades per les riuades a Mallorca i anuncia "mesures urgents" pels danys provocats


El president del govern espanyol Pedro Sánchez, ha anunciat aquest dijous en un acte a Ávila que el Consell de Ministres aprovarà aquest divendres dos decrets socials més. Es tracta de la recuperació de l’ajuda als desocupats de llarga durada de més de 52 anys i d’un increment de la prestació per fills a càrrec en famílies amb pocs recursos. Sánchez manté d’aquesta manera els ‘divendres socials’ on el Consell de Ministres aprova mesures que el PP i Cs han bloquejat a la Mesa del Congrés al llarg dels vuit mesos de mandat socialista, o bé que han quedat aturats fruit de la caiguda dels pressupostos generals de l’Estat per al 2019, que van quedar rebutjats.  En concret, l’executiu espanyol rebaixa de 55 a 52 anys l’edat per poder cobrar el subsidi destinat a aturats de llarga durada. El decret també inclou bonificacions als aturats de llarga durada, i mesures per impulsar el control de la jornada laboral i el pagament de les hores extra. A més, segons ha avançat el president, s’aprovarà un increment de les ajudes que reben famílies amb pocs recursos i fills a càrrecs per combatre la pobresa infantil. L’ajuda que reben passarà de 291 euros mensuals a 341, i fins a 588 per a famílies en situacions d’extrema pobresa.   L’executiu espanyol ja va aprovar la setmana passada l’ampliació del permís de paternitat, que passarà de 5 a 8 setmanes a partir de l’1 d’abril, amb l’objectiu d’equiparar-lo plenament entre homes i dones al 2021. Tots aquests decrets s’hauran de convalidar a la Diputació Permanent del Congrés en un termini de 30 dies després de la seva publicació al Butlletí Oficial de l’Estat (BOE). Els ‘divendres socials’ han generat crítiques per part de PP i Cs, que han demanat a la Junta Electoral Central (JEC) que prohibeixi a l’executiu espanyol explicar aquestes mesures a la roda de premsa posterior al Consell de Ministres. De moment la JEC ha acceptat a tràmit la queixa i La Moncloa ha enviat aquest dijous les seves al·legacions on adverteix l’àrbitre electoral que prohibir les rodes de premsa podria ser inconstitucional.

Summary: El govern espanyol aprova ajudes a aturats de més de 52 anys i un increment de la prestació per fill a famílies pobres


L'episodi de males olors que es pateix a Tarragona i municipis propers des de divendres passat tindria el seu origen al mar, segons un informe elaborat per Eurecat Centre Tecnològic. Segons han apuntat fonts de l'Ajuntament de Tarragona a l'ACN, una de les hipòtesis seria que un vaixell situat davant la costa tarragonina hagi estat fent algun tipus d'operació que ha generat les molèsties. De fet, des de divendres passat, desenes de veïns han trucat al 112 queixant-se de pudor de gas o de gasolina en diferents punts de Tarragona. En els darrers dies des de diversos organismes com el Port de Tarragona o empreses petroquímiques han fet comprovacions per mirar d'esbrinar l'origen d'una possible fuga, sense obtenir cap evidència.

Summary: L'episodi de males olors a Tarragona vindria del mar, segons un informe d'Eurecat


La mort d'un pacient per coronavirus a l'hospital de Campdevànol (Ripollès) eleva el total de víctimes mortals a sis des de l'arribada de la pandèmia. L'hospital i l'ABS Ribes-Campdevànol ha actualitzat les dades de la covid-19 a la comarca. Fins ara, han diagnosticat 75 casos positius de covid-19. De les persones afectades, 30 estan ingressades o tenen símptomes i han traslladat sis malalts a altres centres. Actualment hi ha vuit professionals sanitaris afectats pel virus, un més dels que hi havia diagnosticats dilluns.

Summary: La mort d'un pacient per coronavirus a l'hospital de Campdevànol eleva el total a sis


L'exduc de Palma Iñaki Urdangarin ha reconegut aquest dimecres que va decidir crear la societat Aizoon, propietat d'ell i de la seva esposa, la infanta Cristina, per recomanació de l'assessor fiscal Miguel Tejeiro i per tenir avantatges fiscals en el cobrament de factures a Nóos. D'aquesta manera, no cobrava directament un salari o una factura com a autònom o persona física, sinó com a persona jurídica, cosa que li reportava millors condicions tributàries. No obstant, ha dit que la seva esposa no era responsable de la creació ni la gestió de l'empresa, sinó que la va implicar per "temes personals". En el segon dia d'interrogatori per part del fiscal, Urdangarin també ha afegit que Nóos era un dels principals clients d'Aizoon, i que entre el 2004 i el 2005 ell va facturar a l'entitat sense ànim de lucre un total de 710.000 euros per l'assessorament en l'organització del Valencia Summit i l'Illes Balears Forum. No ha concretat quan cobrava per hora facturada, però ha dit que aproximadament com un consultor d'Esade. Urdangarin també ha volgut aclarir que l'Institut Nóos era una entitat sense ànim de lucre, però que com a associació de professionals tenia dret a tenir beneficis, sempre que els reinvertís en l'objecte social de l'entitat. Tot i així, ha dit que no feia cap pas sense consultar-ho a la Casa Reial, i que el març del 2006 quan van sorgir preguntes parlamentàries sobre la seva presència a la direcció de Nóos, José Manuel Romero Moreno, comte de Fontao i advocat del rei Joan Carles, li va recomanar que els ducs de Palma i el secretari de les infantes, Carlos García Revenga, sortissin de l'estructura de l'entitat. Així ho van fer, però Urdangarin ha admès que va seguir vinculat indirectament a projectes que ell havia iniciat i estava "en còpia" en molts correus electrònics sobre la matèria, encara que no hi participava. Concretant sobre projectes sospitosos, ha explicat que Juan Pablo Molinero procedia de la consultora PricewaterhouseCoopers i tenia l'exclusiva de buscar un patrocinador per a l'antic equip ciclista Banesto. Quan es van conèixer van decidir treballar plegats, però la gestió principal la va seguir fent Molinero, que era qui parlava amb el comptable de Nóos, Marco Antonio Tejeiro, sobre la facturació, de la qual l'exduc de Palma se n'ha desentès completament. Urdangarin va ser qui va posar en contacte Molinero amb les autoritats balears. Sobre els projectes a València, ha explicat que es va reunir amb l'exalcaldessa de la ciutat, Rita Barberá, per parlar del Valencia Summit, però també ha admès que van parlar de la Copa Amèrica de vela i dels fallits Jocs Europeus, i no ha quedat clar si també en va parlar amb l'expresident de la Generalitat, Francisco Camps. Com en el primer dia d'interrogatori, bona part de les respostes d'Urdanarin han estat "no ho sé", "no ho recordo" o "aquest tema no el portava jo". En alguna ocasió fins i tot el fiscal s'ha estranyat que no recordés, per exemple, que Diego Torres era el gerent de Nóos. A més, el fiscal ha volgut remarcar diverses imprecisions o contradiccions entre la declaració d'aquest dimecres i la que va fer davant del jutge d'Instrucció.

Summary: Urdangarin admet que va crear Aizoon per cobrar feines a Nóos però en desvincula a la Infanta


Les adhesions al manifest valencià 'Va de democràcia', en suport al referèndum de l'1-O, superen "àmpliament" les 1.000 persones, segons que han informat els seus impulsors a través de les xarxes socials. Promogut per un grup d'editors, escriptors, periodistes, mestres, polítics, activistes i filòlegs del País Valencià el text lamenta que el govern espanyol no tingui "cap intenció de deixar celebrar-lo, amagant darrere de la Constitució espanyola una falta clara de voluntat política i tarannà democràtic" i crida a la implicació de la societat valenciana perquè Catalunya "pugui decidir lliurement el seu futur".  El manifest afegeix que els valencianistes "no podem mostrar-nos indiferents en nom d’una falsa equidistància" entre "els qui s'oposen al fet que el poble de Catalunya decideixi lliurement el seu futur en les urnes" i "els que defensen el dret a votar; tant d'aquells que volen la independència de Catalunya com dels que no la volen".  'Va de democràcia' remarca que la societat valenciana ha de veure aquest conflicte amb especial interès "no només com a demòcrates, sinó per tots els vincles que ens uneixen amb Catalunya i la seva gent", advertint de "la deriva autoritària i centralista de l'estat espanyol, que usa ara el procés de Catalunya com a punta de llança, però és la mateixa deriva que obvia i ridiculitza les nostres demandes com a poble".  "Si no defensem el dret dels catalans i les catalanes a votar el seu futur com a poble, amb quina legitimitat defensarem front un estat espanyol recentralitzador i hostil als nostres interessos, el dret a disposar dels recursos que generem, a emprar la nostra llengua, a vertebrar el nostre país, a augmentar, en definitiva, el nostre benestar?", es demana el manifest.  El text conclou fent una crida a la participació i explicitant el suport al referèndum del proper dia 1 d'Octubre perquè la societat catalana pugui decidir lliurement el seu futur "i no renunciem al fet que, quan la majoria de les Corts Valencianes així ho decideixi, el País Valencià també pugui votar quin és el seu estatus polític entre la resta d'Estats i nacions del món". El text està promogut pel periodista J.J Pérez Benlloch, l'activista Guillem Agulló Lázaro, l'escriptor Octavi Monsonís, el president d'Esquerra Republicana del País Valencià Josep Barberà, l'escriptora Gemma Pasqual, el mestre Vicent Maurí, el president d'Esquerra Valenciana Paco Sória, la ,embre de la Comissió Cívica d'Alacant per a la recuperació de la Memòria Històrica, Carme Jorques, els editors Moisès Vizcaíno i Eliseu Climent, el periodista Francesc Viadel i el filòleg Josep Escribano

Summary: Més d'un miler de valencians han signat el manifest 'Va de democràcia' en suport a l'1-O


El president diu que hi ha "un clima millor del que hi havia abans" entre els negociadors ACN Barcelona.-El president de la Generalitat en funcions, Artur Mas, ha confirmat aquest dijous que la referència als concerts educatius que inicialment incloïa el pla de xoc que estan negociant JxSí i la CUP s'ha retirat perquè no hi ha acord possible entre les dues parts. Així es va decidir dimecres en la reunió diària dels negociadors. En declaracions a Rac 1, Mas ha explicat que hi ha "un clima millor del que hi havia abans" en aquestes negociacions, fins al punt que s'ha acordat retirar certs punts perquè les posicions són "clarament allunyades". "La CUP pretén una cosa que nosaltres no acceptem de cap manera, i per tant s'ha decidit treure aquest punt dels acords, hi deixarà de ser, com si no hi fos", ha afegit. Mas ha opinat que no hi haurà noves eleccions. Té confiança en un acord amb la CUP i ha constat un "clima millor del que hi havia" fa uns dies. "Cada dia que passa és un dia que guanyem a favor que les coses es resolguin sense eleccions", ha dit. Un exemple, ha dit, és el fet que els negociadors hagin decidit deixar caure de l'acord aquells temes on no hi ha possibilitat d'arribar a un pacte, com és el cas dels concerts educatius. Com ja va apuntar la CUP dimecres, aquest tema no s'està negociant perquè tot i que inicialment JxSí l'havia inclòs en el seu pla de xoc, CDC està tenint problemes per acceptar-ho.  El president ha reconegut "posicions clarament allunyades" en aquesta qüestió, i ha celebrat que s'hagi acordat deixar-ho de banda. Ha aprofitat també per criticar la "mala fe" d'alguns que van especular amb l'eliminació dels concerts "per esgarrapar uns quants vots", en referència a Unió. Mas ha defensat un acord on hi hagi un "equilibri correcte" entre Junts pel Sí i la CUP, perquè si la ciutadania percep que els cupaires, amb deu diputats, són els que prenen les decisions, llavors "molta gent baixarà del tren". "La CUP no pot imposar les seves condicions amb deu diputats, perquè si no el procés se'n va a fer punyetes", ha opinat. També ha garantit la màxima seguretat jurídica, perquè si el procés s'ha de fer "a base que la gent no cobri les pensions, no es podrà fer". Així, ha assegurat que cobraran els funcionaris, els pensionistes, i que un nou estat català complirà des del primer moment les seves obligacions. Pel que fa a l'actual situació de pagament a proveïdors, Mas ha apuntat que ara es pagaran els dos mesos anteriors amb els nous recursos que han arribat del FLA, però cal veure "com acaben les transferències per veure si es pot cobrir la factura sencera". En tot cas, ha assenyalat que s'acabarà l'any amb el "mateix nivell de pagaments que fa un any enrere". Culpa el govern espanyol del caos a Rodalies Mas ha culpat un cop més el govern espanyol del caos a Rodalies, ara per robatori de coure. Ha remarcat que el problema bàsic és que l'executiu de l'Estat administra Rodalies amb "el màxim desinterès possible", sense invertir-hi allò que promet quan es gasta milers de milions d'euros en alta velocitat.  "Ara resulta que el problema són els Mossos. És l'absoluta deixadesa amb què han tractat aquest tema els governs espanyols des de fa molts anys", ha conclòs replicant així el ministre de l'Interior i candidat del PPC, Jorge Fernández Díaz, que diu que a la resta d'Espanya s'ha controlat molt més el robatori de coure.

Summary: Mas confirma que la referència als concerts educatius s'ha retirat del pla de xoc perquè no hi ha possibilitat d'acord


La Fundació Francisco Franco organitzarà una missa a Figueres amb motiu dels 40 anys de la mort del dictador el pròxim 20 de novembre. Es farà a la capella dels Desemparats que hi ha al carrer Vilallonga número 3 de la ciutat. Aquest espai és propietat de la Fundació Asil Vilallonga de caràcter privat. La capital de l'Alt Empordà és l'única localitat catalana que apareix al llistat que la Fundació Francisco Franco ha donat a conèixer a través del seu web per informar dels llocs i hores en què es faran els homenatges i misses en honor al dictador. Al llistat hi ha un total de setze ciutats, entre les quals hi ha Saragossa, Madrid i Badajoz, entre d'altres.

Summary: La Fundació Francisco Franco organitza una missa a Figueres amb motiu dels 40 anys de la mort del dictador


Els dos equips constaten una voluntat compartida de diàleg per abordar el "conflicte polític" ACN Madrid.-ERC manté el 'no' a la investidura de Pedro Sánchez després de la reunió que ha tingut lloc aquest dijous a Madrid, però tan els republicans com el PSOE consideren que la trobada ha servit per establir un punt de partida comú sobre la necessitat d'abordar un el que les dues formacions qualifiquen de "conflicte polític" a Catalunya. És el resultat de 2 hores i 30 minuts de reunió entre les delegacions que han encapçalat el portaveu d'ERC a Madrid, Gabriel Rufián, i la portaveu del PSOE al Congrés, Adriana Lastra. En dos comunicats per separat, ERC i PSOE assenyalen que hi ha punts en comú que permeten impulsar aquesta negociació, i anuncien que han  acordat celebrar una nova trobada el dimarts 3 de desembre al Congrés dels Diputats.

Summary: ERC manté el 'no' però s'emplaça amb el PSOE a una nova reunió el 3 de desembre


El ple de l'Ajuntament de Gavà (Baix Llobregat) aprovarà aquest dilluns un pressupost de 43,9 milions d'euros per a l'any vinent, un 0,8% superior a l'encara vigent. Tot i que la xifra global es manté pràcticament igual a la dels comptes anteriors, la reducció del deute del consistori, que ha estat de l'11,78% respecte al 2016, i l'increment dels ingressos per impostos directes (+1,88%), principalment les plusvàlues i de vehicles, fa que partides com la de polítiques socials i promoció econòmica creixin un 2,39% i un 25,15% respectivament respecte els comptes anteriors. Així, la partida principal del nou pressupost, amb més de 10 milions d'euros,  serà la destinada a polítiques socials, el 28% del total. Pel que fa a les inversions, les finançades amb estalvi corrent, pugen a 760.600 euros, el que suposa un increment del 80% que permet continuar amb el Pla d'inversions municipals. L'alcaldessa de Gavà, Raquel Sànchez, ha apuntat que es tracta d'uns pressupostos "equilibrats" que permeten destinar més recursos a les polítiques socials per "construir una ciutat més inclusiva, més justa i més igualitària.

Summary: El pressupost de Gavà per al 2017 fregarà els 44 MEUR amb un increment de la partida destinada a polítiques socials


Nou dels deu punts que havia proposat el PSC al Ple extraordinari que s'ha celebrat aquest dimecres a la Paeria sobre l'Horta de Lleida han estat tombats pels grups polítics i l'equip de govern. La sessió, que ha estat forçada per la mateixa formació socialista perquè consideren que en els darrers 8 mesos el govern municipal no s'ha fet res per millorar la situació d'aquesta zona agrícola i verda que envolta la ciutat, ha girat al voltant de la polèmica sobre la necessitat de si s'havia de dur a terme o no,  partint de la base que ja existeix un òrgan per parlar-ne, que és la Comissió de l'Horta. Els partits només han aprovat el punt de recolzar i sensibilitzar l'opinió pública sobre la importància d'uns preus justos al camp. El PSC ha estat la formació encarregada d'iniciar el debat al Ple extraordinari de la mà del regidor Joan Queralt, que ha volgut posar el focus en la "situació crítica" de l'Horta desgranant punts com la falta de transport públic, l'estat dels camins, l'arribada de l'aigua potable a totes les partides, la seguretat i el civisme i el desplegament de telecomunicacions com la fibra òptica. Queralt ha lamentat que la resta de forces els hagin retret el fet de voler situar l'Horta al Ple, "l'òrgan de presa de decisions més important de la ciutat", i ho ha justificat assegurant que en els darrers 8 mesos de govern tripartit no hi ha hagut "ni una sola proposta" al respecte.  En aquest sentit,  ha criticat que només s'hagi nomenat un coordinador i que només ha estat arran de la convocatòria del Ple extraordinari que han aparegut les propostes de l'equip de govern. Unes propostes, que ha dit que són "benvingudes" i que han de servir per avançar i sumar a la feina que van fer els socialistes durant els darrers 4 anys per aquesta zona de la ciutat.  Les intervencions dels altres grups a l'oposició han girat al voltant de la crítica sobre la necessitat de dur a terme el Ple extraordinari. El primer ha intervenir ha estat el portaveu del PPC, Xavier Palau, que ha acusat als socialistes de ser els responsables de la situació actual de l'Horta després de governar durant 40 anys a la Paeria. Palau ha criticat també que el coordinador que ha nomenat l'equip de govern cobrarà 232.000 euros durant els propers 4 anys i "encara no sabem quines són les seves funcions". Així mateix, s'ha declarat "nacionalista" pel que fa al consum de productes e l'Horta. De la seva banda, la portaveu de Cs, Ángeles Ribes, ha dit sentir-se "incòmoda" amb la celebració del Ple perquè "no aportarà solucions" i ha lamentat que el debat no hagi incorporat altres temes com les plagues de senglars o el problema de la falta d'allotjament per a temporers.  Les intervencions dels grups que formen l'equip de govern també han qüestionat la necessitat de celebrar el Ple i en el cas de la portaveu del Comú, Elena Ferré, ha lamentat que "instrumentalitzi" la gent de l'Horta si el debat no s'acompanya d'accions concretes. Ferré ha assegurat que l'equip de govern té un projecte "ambiciós" per l'Horta i que es veurà demostrat durant el mandat. El regidor responsable de l'Horta, Joan Ramon Castro, de JxCat, ha estat el responsable de desgranar les propostes de l'equip de govern per aquesta zona de la ciutat i ha lamentat que amb la convocatòria del Ple s'hagi "menystingut" la Comissió especial de l'Horta. De la seva banda, el regidor de Cultura, Jaume Rutllant, d'ERC, ha acusat al PSC que mentre busquen "alguna fórmula per aparèixer als mitjans" ells continuen treballant per l'Horta amb un programa i un pla per desplegar-lo.  Intervencions dels representants de l'Horta El Ple ha comptat amb la intervenció del president de la Federació de Veïns de l'Horta, Francesc Montardit, que ha reclamat una previsió econòmica anual per poder fer el manteniment dels camins, l'expansió del servei de taxi, el manteniment dels locals socials deteriorats, videocàmeres per frenar l'incivisme i els robatoris i acabar amb les traves urbanístiques que frenen les opcions de poder continuar vivint en aquesta zona.  També ha parlat Pere Roqué, en nom dels empresaris agraris, que ha lamentat els "condicionants" que han de patir els pagesos i que moltes vegades acaben als jutjats per denuncies per molèsties que ocasionen per la feina que fan. Roqué ha defensat els productes de l'Horta i ha aprofitat per fer una crida a la participació a la manifestació contra els preus baixos al camp que tindrà lloc divendres a Lleida. Finalment, la presidenta de l'Associació de Productors de l'Horta, Anna Aragonès, ha demanat que l'Horta sigui un lloc on es prioritzi l'activitat agrària perquè actualment està "en procés de decadència i entre tots l'hem d'alçar". És per això que ha demanat a l'equip de govern i els partits de la Paeria que l'Horta figuri al seu full de ruta.

Summary: Tombats 9 dels 10 punts que havia proposat el PSC al Ple extraordinari sobre l'Horta de Lleida


El portaveu del Govern i conseller de Presidència, Jordi Turull, ha cridat aquest dilluns a viure la Diada “amb alegria, civisme i respecte”. Després de l’ofrena del Consell Executiu al monument de Rafael Casanova, Turull s’ha mostrat segur que ni els actes de l’Onze de Setembre ni la manifestació de l’ANC i Òmnium canviaran el to dels darrers anys. “Estic segur que tornarà a ser una manifestació massiva, però l’actitud de la gent ja es veu, va amb alegria, amb il·lusió, i conscients que ara no ho espatllarem, a quatre dies d’una data tan important com l’1-O”, ha dit. De la mateixa manera, ha considerat que el govern espanyol “té un problema de percepció de la realitat” quan vaticina crispació i possible conflicte social. “Si alguna cosa ha caracteritzat les manifestacions és que s’han fet en quantitat i en qualitat, ni un sol vidre trencat i ni un paper a terra. I aquest any la gent és conscient que algú tindria interès que això no fos així, perquè se’ls giraria en contra, i per això, aquest any estic segur que tot anirà amb més civisme i més alegria”, ha sentenciat.  I és que per a Turull, les “provocacions” del govern espanyol i dels contraris a l’1-O i el procés independentista no faran que “la gent exhibeixi ni menys alegria ni menys civisme”. “El que farem és que se’ns vegi l’alegria, l’emoció, que sigui una manifestació pacífica, il·lusionada, amb càntics, amb clavells, com a Valls”, ha dit.  Segons Turull, de la mobilització de la tarda se’n desprendrà que “el món tornarà a visualitzar que hi ha una majoria, molta gent, determinada, que vol poder exercir el dret a l’autodeterminació i podrem demostrar que després de tants anys ens ho hem guanyat”.

Summary: Turull: “No ho espatllarem a quatre dies d’una data tan important com l’1-O”


La Generalitat es va retirar, durant l'any 2015, d'un total de dues causes judicials seguides per delictes de desordres públics. Un dels casos va acabar amb l'absolució dels acusats, mentre que l'altre va acabar amb una sentència de conformitat de les parts, cosa que significa una assumpció de la culpa i acceptació d'una pena menor de la inicialment prevista. En tots dos casos, la retirada de la Generalitat es va produir un cop acabada la fase d'instrucció judicial i abans que s'obrís el judici oral. Segons una resposta parlamentària del conseller d'Interior, Jordi Jané, del passat 30 de març, "la decisió sobre la retirada de la Generalitat com a acusació no obeeix a cap condició imposada, sinó a l’aplicació de criteris jurisprudencials per evitar la duplicitat d’actuacions la fiscalia en aquells casos en que no hi ha cap funcionari de la Generalitat afectat ni reclamacions vinculades en la protecció i defensa del seu patrimoni". Tot i que el pacte d'investidura i governabilitat entre JxSí i la CUP incloïa la previsió de retirar-se de diverses causes judicials, l'acord va signar-se a principis del 2016, i aquests dos casos esmentats són del 2015.

Summary: La Generalitat es va retirar de dues causes judicials per desordres públics el 2015


La coordinadora general del Partit Demòcrata (PDeCAT), Marta Pascal, ha destacat la carta que ha enviat el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, al cap del govern espanyol, Mariano Rajoy. En un missatge a Twitter, la també diputada de JxSí ha escrit: "Dignitat. Coherència. Valentia. Convicció. Gràcies de nou, president Puigdemont". A més, ha preguntat si "hi haurà algú a l'altra banda", en referència a l'Estat, a l'espera de si Madrid accepta o no l'oferta de diàleg del cap del Govern. Pascal conclou la piulada afirmant que darrere de Puigdemont hi ha el PDeCAT. En la missiva, Puigdemont ha ofert a Rajoy una reunió per obrir una negociació de dos mesos i li ha demanat que reverteixi la "repressió". El president no ha respost explícitament si s'ha declarat o no la independència però ha refermat que manté la suspensió dels seus efectes. Al seu torn, el ministre de Justícia, Rafael Catalá, ha considerat que la resposta de Puigdemont "no respon al que se li va sol·licitar", i ha recordat que el cap del Govern té fins dijous per rectificar. D'altra banda, la vicepresidenta espanyola, Soraya Sáenz de Santamaría, ha comparegut davant la premsa passades les 11 hores, en una compareixença prevista per a les 10:30.

Summary: Pascal destaca la "dignitat, coherència, valentia i convicció" de Puigdemont en la resposta per carta a Rajoy


Alguns passatgers no han rebut la notificació de la cancel·lació dels vols i han hagut de buscar alternatives ACN Alguaire .-La boira deixa novament sense vols britànics l'aeroport d'Alguaire. Des que es van engegar els vols procedents del Regne Unit aquesta temporada, només van aterrar el primer cap de setmana,  el 16 de desembre. Alguns passatgers que volaven des de Lleida a Londres no han rebut la notificació de la cancel·lació del vol i per tant no han pogut utilitzar el servei de transport alternatiu que la companyia posa des d'Alguaire a Reus. El touroperador Nielson, que opera  vols procedents de Londres Gatwick, Londres Stansted, Manchester, Bristol i Birmingham, ha decidit a primera hora d'aquest diumenge, tal com ja va fer el diumenge passat,  "derivar l'operativa a l'aeroport de Reus", amb qui ja tenen un acord, segons Aeroports de Catalunya.  Des d'aquesta temporada, els vols que Nielson ofereix des de l'aeroport lleidatà fins algunes ciutats angleses també es poden adquirir més enllà dels paquets pels turistes que busquen neu. Ha estat el cas del David Ruiz, lleidatà que viu a Londres, i  també de la lleidatana Mercè Cortina, que viu amb la seva família a Lester. Tots ells han arribat aquest diumenge a l'aeroport d'Alguaire i s'han assabentat allà mateix que el vol estava cancel·lat i que no eren a temps d'agafar el transport alternatiu que la companyia posa per viatjar fins a l'aeroport de Reus, on han estat derivats els vols anglesos.  "No només jo, hi ha altres passatgers, la companyia assegura que ha notificat a tothom però el que està clar és que els que estem aquí no hem estat notificats". Així ho ha assegurat el David, que també ha explicat que en el seu cas, ha adquirit el vol a Londres en una central de compres. "El motiu de no haver rebut la notificació podria ser aquest, però no està justificat perquè tant la companyia com la central de compres tenen les meves dades i el meu contacte", aclareix Ruiz. "Aquí els mateixos usuaris estem buscant les nostres alternatives, jo estic pensant si marxar en tren a Saragossa i volar aquesta tarda des d'allà o esperar aquí al vol de Palma i connectar des d'allà amb Londres", ha explicat aquest usuari. "És el primer cop que em cancel·len un vol i que volo des d'Alguaire", ha explicat. Ruiz també ha opinat que han "trobat a faltar molt l'atenció a l'usuari" perquè  "no hi ha ningú" per informar. A més, ha afegit que Alguaire "no ofereix moltes garanties a l'usuari". "Probablement sí que l'ofereix  a les companyies aèries i tingui la tecnologia necessària per volar, però com a usuari d'aeroports, li falta bastant", ha matisat. Una parella que també volava aquest diumenge a Londres ha rebut la notificació de la companyia sobre la cancel·lació però en cap cas se'ls ha dit quina era l'hora del transport alternatiu per viatjar a l'Aeroport de Reus des d'Alguaire. Un altre ha estat el cas de la Mercè Cortina, que viatjava a Londres-Stansted amb la família: "Hem arribat aquí i hem sabut que el vol estava cancel·lat". La Mercè ha reconegut que sí que havia rebut la notificació de la companyia però tard. "La vam rebre ahir a les nou de la nit, nosaltres tenim un bebè, i a aquella hora ja dormim", ha explicat. Aquesta usuària també ha afegit que "tot i haver rebut el missatge, és cert que des d'ahir a les nou no hi ha massa marge de maniobra perquè és una mica tard". La Mercè explica que la companyia els ha donat l'opció de buscar altres vols des d'altres aeroports o esperar al vol del proper diumenge 6 de gener. "El pitjor per nosaltres ha estat perdre els bitllets de trens des de Londres a casa, a Lester, que ens han costat 100 lliures per persona", molt més cars, assegura, que els mateixos vols d'Alguaire a Londres. "Ara anirem a casa, desfarem les maletes, i obrirem l'ordinador per buscar vols per avui o demà", ha decidit la Mercè juntament amb la seva família. El vol que sí que va aterrar diumenge passat va ser el de la companyia Air Nostrum procedent de Palma de Mallorca, i tot apunta que aquest diumenge també serà l'únic que operi. De moment, només el primer cap de setmana, el del 16 de desembre, van arribar els vols procedents d'Anglaterra a l'aeroport lleidatà i està previst que el 3 de febrer arribin vols provinents de Suècia. Diumenge que ve, dia de Reis, s'espera que puguin aterrar els vols fins ara desviats a Reus per la boira.


El Consorci d'Aigües de Tarragona (CAT) ha informat que espera poder restablir el subministrament d'aigua cap a última hora d'aquest dissabte. El servei es troba interromput des de les primeres hores d'aquest divendres, quan va rebentar una part de canonada principal del CAT a l'Ampolla, que va obligar a tallar l'abastiment als 63 ajuntaments i 26 indústries als quals abasteix. Durant aquesta passada matinada s'ha pogut substituir un tram de 12 metres de la canonada afectada i s'han finalitzat els treballs de soldadura de les juntes, segons ha apuntat el CAT mitjançant un comunicat. "S’han iniciat els treballs de reompliment d’aigua potable la canonada, una operació d’alta complexitat", s'ha indicat. Els operaris ja porten treballant ininterrompudament unes 40 hores, durant les quals han hagut d'aixecar una rasa per accedir al tram de dotze metres de canonada de formigó afectat i substituir-lo per un altre d'acer. Durant la matinada d'aquest dissabte s'ha completat el canvi i s'han fet les soldadures necessàries. Una operació laboriosa en tractar-se d'un tub de quasi dos metres de diàmetre. Durant la tarda d'aquest dissabte s'haurà de reomplir totalment la canonada d'aigua i els tècnics del CAT faran les analítiques per comprovar que és apta per al consum humà. Un procés que pot tardar aproximadament unes sis hores, segons han apuntat des del consorci.  Tal com han indicat des del CAT l'avaria es va produir per causes que s'investiguen en la canonada principal de subministrament la matinada de dijous a divendres. La xarxa del CAT té 400 quilòmetres de canonades i la principal, on hi ha hagut l'afectació, és la que connecta les centrals de l'Ampolla i de Tarragona. Això va obligar a que s'hagués de tallar el subministrament a tots els consorciats. Paral·lelament, el municipi de l'Ampolla ha treballat en les darreres hores per recuperar la normalitat. El seu alcalde, Paco Arasa, ha explicat que la part del casc urbà afectada per la baixada d'aigua ja està neta. La vintena de vehicles que en van patir les conseqüències ja s'han retirat i tan sols queda una mica de fang en alguns punts de l'asfalt. Els comerços també s'han afanyat a netejar els locals i les voreres.  Pel que fa al subministrament d'aigua, segons Arasa, el municipi no tindrà problemes. "Tant el pou com el dipòsit poden aguantar quatre o cinc dies més", ha assegurat. Les altres 62 localitats consorciades al CAT també han hagut d'activar els seus mecanismes alternatius. Un exemple és Tarragona, que no preveu problemes d'abastiment si bé mitjançant la seva empresa proveïdora, Ematsa, ha recomanat a la ciutadania un consum responsable. Tampoc a Salou i la Pineda, on comparteixen un dipòsit que conté actualment 30.000 metres cúbics de reserva, es preveuen problemes. Un cas semblant es produeix a Valls, Amposta o l'Ametlla de Mar. Camions cisterna a Calafell i Bellvei En canvi, on sí que tenen més dificultats és a Calafell i Bellvei (Baix Penedès). L'empresa Sorea, concessionària del servei municipal a les dues localitats, ha instal·lat cinc camions cisterna -tres a Calafell i dos a Bellvei- i dos punts d’informació per evitar talls. "Davant l’esgotament de les reserves d’aigua als dipòsits que abasteixen aquests dos municipis i que no es disposa de fonts alternatives de subministrament suficients per absorbir tota la demanda, Sorea està posant tots els equips necessaris per garantir el subministrament d’aigua", ha indicat la companyia en un comunicat aquest dissabte al migdia.

Summary: El CAT confia en poder restablir el subministrament cap a última hora d'aquest dissabte


L’alcaldessa de Vallirana, Eva Martínez (PSC), serà la nova presidenta del Consell Comarcal del Baix Llobregat en una legislatura en què els socialistes governaran amb En Comú Guanyem i Junts per Catalunya. Segons l’acord que les tres formacions han signat aquesta setmana, la primera vicepresidència correspondrà als socialistes, mentre els comuns i postconvergents ocuparan la segona i tercera vicepresidència. El pacte garanteix una majoria àmplia al govern comarcal, amb 25 dels 39 consellers. Els tres partits situen com a “prioritats” els serveis a les persones, l’habitatge, la cultura i el patrimoni, la dinamització econòmica, l’activitat agrícola, el turisme, el medi ambient, la salut, la mobilitat i l’educació.  A les eleccions municipals, el PSC va arrasar al conjunt del Baix Llobregat, obtenint 200 regidors als consistoris i 16 representants al Consell Comarcal, 3 més que l’última legislatura. Els comuns, per la seva banda, es van quedar amb 5 consellers -2 menys que el 2015-, mentre que JxCat va situar-se com a cinquena força comarcal amb 4 consellers. Ara fa quatre anys, el PSC també va liderar el govern del Consell Comarcal del Baix Llobregat amb un acord amb ERC, Entesa (ICV-EUiA-EPM) i CiU. El novembre del 2017, però, els republicans abandonaven el govern. Aquesta última legislatura ha presidit l’ens l’alcalde de Sant Just Desvern, Josep Perpinyà.

Summary: Eva Martínez (PSC) presidirà el Consell Comarcal del Baix Llobregat amb un pacte amb Comuns i JxCat


El calendari de l'oferta pública de compra d'accions llançada conjuntament per les companyies Atlantia i ACS sobre el 100% de les accions d'Abertis finalitza aquest dimarts a les 12h de la nit, segons va informar la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV) en un comunicat publicat el 12 d'abril passat. Així doncs, els accionistes tenen fins a la mitjanit del dimarts a dimecres per decidir si accepten l'oferta i venen la seva participació del grup presidit per Salvador Alemany. En conseqüència, aquest dimarts serà l'últim dia de la companyia catalana –ara amb seu a Madrid- a la borsa,  l'Ibex 35. Ja no hi tornarà al menys fins d'aquí a uns anys, ja que ACS i Atlantia tenen intenció d'excloure la companyia de cotització. L'operació suposarà la creació d'un gegant europeu d'infraestructures. El 23 de març passat, la CNMV va suspendre el calendari de l'opa per estudiar la petició d'Atlantia i ACS de modificar les seves respectives ofertes i fer-ne una de conjunta i de mutu acord sobre el 100% del capital de l'empresa presidida per Salvador Alemany. El 12 d'abril passat, la CNMV va autoritzar la modificació de l'oferta i va reiniciar un nou calendari que finalitza aquest dimarts a mitjanit. Atlantia i ACS ofereixen 18,36 euros per acció cosa que equival a valorar Abertis per uns 18.200 milions d'euros. L'OPA conjunta d'Atlantia i ACS té el vist i plau del consell d'administració d'Abertis que la va considerar "'raonable des d'un punt de vista estrictament financer per als accionistes d'Abertis''. Amb aquest preu, 18,36 euros per acció, els compradors valoren la companyia en prop de 18.200 milions d'euros. Aquests diners s'abonaran tots en efectiu i no hi haurà contraprestacions en accions (com inicialment sí estava previst en les dues ofertes que cada empresa va presentar per separat). Formalment, serà Hochtief, la filial alemanya d'ACS, qui presentarà l'opa i posteriorment vendrà el 100% d'Abertis una societat holding en la qual Atlantia tindrà el pes majoritari, un 50% més una acció. ACS hi participarà amb un 30% i Hochtief amb un 20% menys una acció. Tal com van acordar les dues companyies, a l'hora de fer la compra, s'exercitarà el dret de venda forçosa ('squeeze-out') en cas d'arribar al llindar legalment requerit o, alternativament, promourà l'exclusió de negociació a borsa de les accions d'Abertis.  Les dues empreses tenen intenció de subscriure un contracte a llarg termini als efectes de maximitzar la relació estratègica i les sinergies entre les parts i Abertis en nous projectes de col·laboració públic-privada, tant en projectes en fase d'oferta i construcció com en projectes d'operació.

Summary: L'opa d'Atlantia i ACS sobre Abertis acaba aquest dimarts a mitjanit i la catalana deixarà de cotitzar a borsa


Els Mossos d'Esquadra van detenir dissabte dues persones quan intentaven vendre en una deixalleria d'Esparraguera (Baix Llobregat), 600 aspersors que havien sostret durant la nit en una finca de Candasnos (Osca). Els agents van realitzar una inspecció a l'empresa i van comprovar que els detinguts volien vendre els aspersors com a llautó. Els detingut són un home, de 32 anys, i una dona, de 30 anys, tots dos veïns de Cervera (Segarra) i de nacionalitat espanyola. Se'ls acusa de dotze delictes de furts d'aspersors, comesos entre el 8 de març i el 26 de maig, en finques agrícoles de Térmens, Vallfogona de Balaguer, Albesa, Preixens, Torres de Segre, Alcarràs, Agramunt, Alamús, Bellcaire d'Urgell i Candasnos. En total van sostreure 4.588 aspersors i van causar danys en les finques agrícoles de la Noguera, el Segrià i Osca valorats en més de 32.000 euros. Els detinguts passen aquest dilluns al matí a disposició judicial davant del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Balaguer. Les detencions són el resultat d'una investigació oberta a principis del mes de  març després de detectar-se un seguit de furts d'aspersors en finques agrícoles de la Noguera i Segrià. En tenir coneixement d'aquests fets delictius es va  muntar un dispositiu preventiu de vigilància per les zones rurals, es van augmentar els controls i inspeccions en deixalleries i, paral·lelament, es va obrir una investigació policial per tal d'identificar i detenir als autors.   Els agents van detectar que tots els furts seguien un mateix modus operandi: es cometien durant la nit en finques amb una gran xarxa de reg per aspersió. Per sostreure'ls, tombaven tota una línia de reg i descargolaven, amb molta rapidesa, tots els aspersors. En fer aquesta acció, també danyaven la instal·lació de reg i per tant, a més del valor dels aspersors, els lladres causaven quantiosos danys econòmics a les finques agrícoles. La investigació continua oberta i no es descarten noves detencions ja que tot apunta que haurien participat més persones si es té en compte el temps necessari per descargolar un per un els aspersors. A més, també s'està comprovant si els detinguts poden estar relacionats amb altres fets similars comesos en més finques de Catalunya i l'Aragó.

Summary: Dos detinguts a Esparreguera per robar més de 4.500 aspersors en finques de la Noguera, el Segrià i Osca


La Fundació Catalunya Cultura ha seleccionat 30 projectes culturals per rebre formació i acompanyament personalitzat gratuït, en una nova edició del programa Impulsa Cultura 2020. Els inscrits han augmentat un 50% respecte l'any anterior, i durant el confinament es van fer sessions formatives telemàtiques a les 60 iniciatives participants. D'aquestes, un comitè d'experts n'ha seleccionat 30, de les quals 10 passaran a una fase final per optar al Premi Impulsa Cultura 2020, dotat amb 10.000 euros. L'edició 2020 destaca pel gran nombre de projectes de l'àmbit educatiu, que generen un impacte en la societat a mig i llarg termini, ha informat la fundació aquest dilluns en un comunicat. L'objectiu del programa és proporcionar eines als projectes culturals per aconseguir ser més sostenibles i, alhora, capacitar-lis en la cerca de finançament privat. Els 30 projectes seleccionats tindran a partir de setembre un primer acompanyament col·lectiu i, després, rebran assessorament personalitzat. Els projectes escollits són: Africa Moment, Ajo,el cocinillas con Bolseta, Art Singular, Assilvestrar-se, Aupa Quartet, Brollador, Cap al Cel, Cinema Lliure 2020, El joc de la innocència, Festival Flamengi, Festival Nits de Cinema Oriental, Gargar Festival de Murals i Art Rural, Horogai, Institute of Arts Barcelona, La Destil·leria. Espai Cultural, La Terrasseta, Llegir abans de curar, Lúdica, Lumínic. Festival de Fotografia de Sant Cugat, Museu dels Camins, Nau Arcàdia. Espai de simbiosi, Nilak, Ningú és un zombi, la revista 'Núvol', Party Family. Festival d’Art i Innovació, Reacciona, Reperkutim, Ritme i Compromís, TEMA (Taller Musicals Avinyó) i Terra Gollut.

Summary: La Fundació Catalunya Cultura selecciona 30 projectes per rebre formació i acompanyament personalitzat gratuït


El ministre de Sanitat, Salvador Illa, ha recordat a la Generalitat que la decisió de quan deixar sortir als nens al carrer correspon al govern espanyol. “En el marc del decret d’alarma com tothom sap una decisió com a aquesta correspon al govern d’Espanya. I com també tothom sap el decret d’alarma està vigent fins al 26 d’abril, a no ser que es prorrogui”, ha dit en roda de premsa aquest divendres. Illa ha remarcat que els governs autonòmics poden plantejar els escenaris de la desescalada i fer-los arribar al Ministeri de Sanitat amb l’objectiu de “planificar-lo i preparar-lo” però no “d’executar-lo amb un calendari determinat”.  “El govern de Catalunya ens pot fer arribar els seus plantejaments que seran estudiats i avaluats”, ha afirmat Illa, sobre el pla de la Generalitat que contempla que els nens puguin sortir al carrer en un màxim de 10 dies.     "Tothom sap a qui correspon la decisió" de quan deixar que els nens surtin al carrer, ha insistit Illa, que ha afirmat que la prendran amb la "màxima cautela i prudència".

Summary: Illa recorda a la Generalitat que la decisió de deixar sortir als nens al carrer correspon al govern espanyol


L'Ibex-35 ha frenat el rebot d'aquest dimarts i ha obert la sessió amb una caiguda del 2,5%, superant els 6.335 punts. Aquest dimarts, la borsa espanyola va tancar amb una pujada del 6,4% i va fregar els 6.500 punts. Totes les empreses del selectiu espanyol han iniciat la jornada a la baixa, excepte R.E.C, Endesa i Cellnex, amb uns increments del 8,5%, 2,4% i 1,2%, respectivament. Les companyies més castigades aquest dimecres són Amadeus, amb una caiguda del valor de les accions del 4,9%; Indra, amb un descens del 4,6%, i Merlin, amb un 3,7%. Les borses europees han registrat un comportament similar. El CAC 40 de París ha obert aquest dimecres amb una caiguda del 3,69% mentre que el DAX alemany ho ha fet amb un descens del 4,57%.

Summary: L'Ibex-35 frena el rebot i obre la sessió amb una caiguda del 2,5%


El govern espanyol ha portat als tribunals el veto parental a les escoles de Múrcia. Fonts de l'executiu han explicat que aquest dimarts s'ha interposat un recurs contenciós-administratiu al Tribunal Superior de Justícia de Múrcia contra les resolucions de la Conselleria d'Educació murciana que donen instruccions per al curs 2019-2020 i que inclouen la mesura del 'pin parental'. El govern espanyol també ha sol·licitat que se suspenguin cautelarment amb caràcter d'urgència les instruccions recorregudes. L'executiu de Sánchez ja va enviar un requeriment fa un mes al govern de Múrcia -de PP i Cs- demanant que ho retirés i havia amenaçat amb emprendre accions judicials. L'anomenat 'pin parental', mesura impulsada per Vox, obliga als pares a autoritzar de manera prèvia i expressa l'assistència dels seus fills a qualsevol mena d'activitat celebrada al centre escolar. D'aquesta manera, poden vetar la presència dels infants en tallers preparats pels docents en hores lectives en les quals s'abordin temes que vulguin que s'ensenyin als seus fills, com ara la diversitat afectiva i sexual.

Summary: El govern espanyol porta als tribunals el veto parental de Múrcia


Reig Jofre invertirà 30 milions d'euros fins al 2020 per ampliar en la planta de producció de Barcelona (Sant Joan Despí), segons un fet rellevant de la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV). La inversió es desplegarà en els pròxims tres anys i es finançarà a través de deute bancària fins a un màxim de 2,4 milions d'euros (el 80% del pressupost previst) amb un termini de set anys d'amortització. La resta de la inversió seran aportacions de recursos propis de l'empresa. L'objectiu del projecte és construir a la mateixa planta de la companyia a Sant Joan Despí una zona de 2.500 metres quadrats dotada amb tecnologies d'última generació per a la fabricació de vials liofilitzats i vials líquids. A més, l'ampliació servirà per augmentar la capacitat de producció asèptica, l'eficiència productiva i per fabricar productes innovadors i biosimilars.       La companyia farmacèutica informa que aquesta inversió permetrà instal·lar una nova línia de productes estèrils injectables equipada amb tres liofilitzadors. Un cop finalitzada la inversió, les noves instal·lacions estaran capacitades per produir més de 50 milions de vials liofilitzats.   Reig Jofre justifica la inversió en el bon comportament de la línia de producció d'injectables i liofilitzats que s'ha registrat en els últims dos anys que s'ha traduït amb un augment del 50% de les vendes en els últims dos anys.  En l'exercici del 2017, aquesta línia d'injectables va aportar 32 milions d'euros a les vendes totals de la companyia.  La cartera de productes liofilitzats està integrada per anestèsics, antiinfecciosos i protectors gàstrics comercialitzats a través de la xarxa comercial de la companyia en set països (França, Portugal, Regne Unit, Bèlgica, Suècia, Singapur i l'estat espanyol) i també dels punts de venda gestionats per 130 socis comercials de 67 països.

Summary: Reig Jofre invertirà 30 milions d'euros fins el 2020 per ampliar la planta de Sant Joan Despí


El conseller d'Economia i Hisenda, Pere Aragonès, ha urgit per carta a la ministra d'Hisenda, Maria Jesús Montero, a convocar "el més aviat possible" la comissió bilateral d'assumptes econòmics i ha assegurat que és més "adequat" que les reunions del Consell de Política Fiscal i Financera, com la d'aquest dijous, "tenint en compte l'especificitat tècnica dels temes que pertoquen al finançament de Catalunya". En la carta, Aragonès trasllada la ministra que té "poc sentit" assistir-hi en la mesura que ja s'han iniciat els tràmits per convocar les comissions bilaterals, entre elles la d'Assumptes Econòmics i Fiscals, que no es reuneix des del 2010. D'altra banda, el vicepresident de la Generalitat ha apuntat que és "frustrant" que en el CPFF els representants dels territoris no tinguin dret a vot, "com molt bé sabràs per la teva experiència prèvia com a consellera", subratlla. Per Aragonès, el CPFF és una "reunió de tràmit on es notifiquen o oficialitzen les posicions de l'Administració General de l'Estat, lluny de constituir un espai per al consens i el debat productiu" i que la possibilitat que es modifiqui alguna de les qüestions plantejades inicialment és "remota" perquè " la composició del ple i la majoria de vots reservada al Ministeri d'Hisenda permet vetar qualsevol postura discrepant". El passat 12 de juliol, Aragonès i Montero es van reunir a Madrid en una trobada en què el conseller d'Economia va posar sobre la taula deutes pendents de l’Estat amb la Generalitat que ascendeixen a més de 6.000 milions d’euros. 750 corresponen a la liquidació de la disposició addicional tercera de l'Estatut pactada per al 2008 que fa referència a la inversió en infraestructures, gairebé 3.000 MEUR més en inversions en infraestructures, una partida de 668 MEUR per a Mossos d'Esquadra i uns 1.500 per l'aplicació de la llei de dependència. Totes aquestes qüestions s’abordaran a la comissió mixta d’afers econòmics i fiscals Estat-Generalitat. El conseller d'Economia també va plantejar a la ministra una revisió a l’alça dels objectius de dèficit per a Catalunya al 2019 “imprescindible perquè es puguin fer uns bons pressupostos”.

Summary: Aragonès urgeix per carta a Montero que la comissió bilateral d'assumptes econòmics se celebri "el més aviat possible"


Vall d'Hebron integrarà l'Hospital Universitari, l'Institut de Recerca (VHIR), l'Institut d'Oncologia (VHIO) i el Centre d'Esclerosi Múltiple de Catalunya (CEMCAT) sota una mateixa marca: Vall d'Hebron Barcelona Campus Hospitalari. Així ho ha anunciat aquest dijous en un esmorzar informatiu el gerent de l'Hospital Universitari, Vicenç Martínez, qui ha explicat que les quatre institucions treballaran "amb sinergies" per atreure talent i inversions, sobretot en l'àmbit internacional. D'aquesta manera, s'intensificaran les relacions professionals i es potenciarà la recerca entre els centres, tot i que es mantindrà l'estructura organitzativa de cadascun. Segons Martínez, el projecte s'inspira en models com el de l'Institut Karolinska a Suècia o la Universitat de Harvard a Estats Units.

Summary: Vall d'Hebron integra les seves institucions sota una mateixa marca per captar talent i inversions


La Comissió Europea ha proposat aquest dimecres aplicar l'article 7 dels tractats a Polònia perquè considera que al país hi ha un "risc seriós de vulneració de l'Estat de dret" i el sistema judicial "està ara sota el control polític" del govern. L'article 7 no s'ha aplicat mai abans i és una opció considerada extrema, ja que pot arribar a deixar un estat membre sense poder de vot al Consell Europeu. Ara, la resta de socis europeus hauran de decidir si apliquen o no la sanció al govern polonès. A més, la Comissió Europea també ha decidit enviar Polònia al Tribunal Europeu de Justícia per vulnerar la llei de la UE amb les seves reformes judicials, que Brussel·les considera que posen en risc la independència dels magistrats.

Summary: La CE proposa aplicar l'article 7 contra Polònia per un "risc seriós de vulneració de l'Estat de dret"


La ministra de Transició Ecològica, Teresa Ribera, s'ha compromès davant el conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, a retirar el recurs d'inconstitucionalitat presentat per l'anterior govern del PP contra la Llei contra el canvi climàtic. El Parlament va aprovar aquesta norma l'estiu del 2017 i, tot i que la suspensió provisional del TC ja s'ha aixecat, el tribunal ha de resoldre sobre el fons de la qüestió i dictar sentència. Per això, la Generalitat exigeix al govern del PSOE que retiri aquest recurs. Aquest dimecres, Ribera i Calvet s'han reunit a Madrid i el conseller ha explicat que la ministra manté el compromís de retirar el recurs. Ara bé, Calvet defensa que la llei catalana és "moderna" i que preveu instruments de fiscalitat i de fons per lluitar contra el canvi climàtic i que, per tant, no pensen modificar-la perquè volen que s'apliqui "íntegra", incloses la prohibició del 'fracking'. Els equips d'advocats dels dos govern ja treballen per trobar la fórmula.  Aquesta és la primera reunió entre Calvet i la seva homòloga espanyola i la retirada del recurs d'inconstitucionalitat contra la Llei del canvi climàtic ha estat el principal tema. El conseller ha explicat que han exigit a la ministra que retiri el recurs presentat pel PP per garantir que una eventual sentència del Tribunal Constitucional no eviti aplicar "íntegra" la norma aprovada al Parlament. "Necessitem mecanismes per lluitar contra el canvi climàtic i volem seguretat jurídica de la plena aplicació de la llei", ha destacat Calvet que recorda que és la primera llei que es va aprovar a l'Estat en aquest àmbit.  Al final de la reunió, Calvet ha explicat que confien que la ministra compleixi el compromís perquè fins i tot va "lloar" aquesta llei i en una regulació d'àmbit espanyol volen incloure alguns aspectes que la llei catalana ja recull (com l'impost als vehicles de CO2).  No modificaran la llei El conseller ha reconegut que hi ha "discrepàncies" en alguns punts recorreguts però que l'aposta de la Generalitat és no tocar els articles essencials de la llei, especialment les mesures de fiscalitat. "No volem una norma buida de contingut", ha dit. Per això, ha dit que si, finalment, no hi ha acord amb l'Estat es podria donar el fet que es mantingués el recurs en aquests punts per deixar la decisió sobre la seva constitucionalitat en mans del TC. Un d'aquests punts és, segons confirma Calvet, la prohibició de les prospeccions de 'fracking' que recull la norma catalana.

Summary: La ministra de Transició Ecològica es compromet davant de Calvet a retirar el recurs contra la Llei de canvi climàtic


La Denominació d'Origen Costers del Segre ha presentat aquest dijous la seva nova imatge, que pretén posar en valor la riquesa de la diversitat d'un territori en el qual conviuen vins de set terrers o paisatges diferents, distribuïts per la demarcació de Lleida però tots ells amb un origen comú: sols pobres i un clima continental amb influència mediterrània. Amb aquest objectiu, el nou logotip, dissenyat per l'estudi 131.gd, converteix la lletra T en un número 7, de manera que s'hi llegeix: 'COS7ERS DEL SEGRE. Denominació d'Origen'. Així mateix, defuig d'executives càrregues gràfiques i aposta pel verd i el negre per potenciar l'aposta per la sostenibilitat de la DO vitícola lleidatana. Es tracta d'un disseny "subtil, elegant i actual, més susceptible de connectar amb el consumidor". La DO Costers del Segre compta amb 37 cellers i unes 4.000 hectàrees de vinya, repartides entre les set subzones que la integren.     Després de 18 anys, la DO Costers del Segre ha decidit renovar la seva imatge per adaptar-se als nous temps, amb un nou logotip identificatiu, que s'ha presentat aquest dijous a l'Institut d'Estudis Ilerdencs (IEI). El president de la denominació d'origen lleidatana, Xavier Farré, ha explicat que l'antic logotip creat l'any 2000 ja "no representava l'essència de modernitat i innovació que caracteritza la DO, ni l'estil dels seus vins amb la barrica" que incloïa l'antiga imatge de Costers del Segre. "Era massa genèrica i no aportava cap valor a la DO", ha assenyalat.  En aquest sentit i fent servir el coler verd, el nou logotip vol posar en valor el tret diferencial de Costers del Segre com el territori vitícola estatal amb un major compromís amb la sostenibilitat. I és que el 80% de la producció de la DO forma part d'un programa pioner a l'Estat que vetlla per un cultiu sostenible de la vinya i unes bones pràctiques en l'àmbit social, mediambiental i econòmic, tal com ha remarcat Farré.   Pau Llop, de l'estudi 131.gd, que s'ha encarregat del nou logotip, ha explicat que amb la tipografia escollida, i el fet de reforçar l'ús de les lletres i del número 7 i de combinar els color verd amb el negre s'ha buscat un disseny "actual i elegant", que mostra un concepte "fort i únic" de la DO i que permet generar un nou discurs. A més, "és adaptable i de fàcil lectura, reproducció i identificació", ha exposat el dissenyador. Per la seva banda, el director general de Institut Català de la Vinya i el Vi (Incavi), Salvador Puig, ha remarcat que Costers del Segre és la DO de vins catalans millor posicionada proporcionalment al mercat estatal, si és té en compte en compte el volum de vi que produeix, i ho ha justificat per la "suma d'estratègies" que porten a terme els cellers que la integren i per la relació qualitat-preu dels seus vins.  Un 35,7% dels vins que es consumeixen a Catalunya són catalans El director general de l'Incavi ha posat de relleu que actualment només un 35,7% dels vins que es consumeixen a Catalunya són catalans, tot i que fa cinc anys enrere eren el 28%. Salvador Puig ha dit que encara queda molt camí per recórrer per tal d'incrementar aquesta proporció i, entre altres iniciatives, ha exposat que cal potenciar la comunicació per donar a conèixer els vins catalans però sobretot ha dit que cal incidir en la restauració ja que és escassa la presència de vins catalans en algunes cartes de bars i restaurants, especialment de l'àrea metropolitana, segons ha manifestat el secretari general de l'Incavi. Puig ha recordat que entorn del 45% de la producció que es fa a Catalunya s'exporta, sent el del vi el tercer motor econòmic agroalimentari del país, després del porcí i la fruita dolça.      DO Costers del Segre La Denominació d'Origen Costers del Segre és un territori de gran riquesa vitícola que integra vins de set paisatges diferents però amb un nexe comú: uns sòls pobres combinats amb un clima continental amb influència mediterrània. Els set territoris o terrers es divideixen entre la demarcació de Lleida, entre el Pirineu i la serra de Prades, amb el riu Segre com eix vertebrador. En concret, les set subzones en què s'articula Costers del Segre són: Pallars, Artesa de Segre, Urgell, Raimat, Segrià, Valls del Riu Corb i les Garrigues.  La DO lleidatana aplega una superfície de 3.977 hectàrees de vinya, 521 viticultors, 2.502 parcel·les, quatre cellers elaboradors i 37 envasadors, amb un ferm compromís amb la viticultura sostenible. També destaca la seva innovació constant per garantir la millora en els àmbits econòmic –amb la implantació de noves iniciatives enoturístiques- i social.

Summary: La DO Costers del Segre renova la seva imatge per reforçar la riquesa de les seves set subzones i la sostenibilitat


El sindicat d'infermeria SATSE ha alertat aquest dilluns que els professionals "estan esgotats" i ha reclamat més material de protecció i l'ampliació de les plantilles a les administracions, per poder afrontar una segona crisi. Adverteixen que "si la pressió assistencial torna a ser com la viscuda fa uns mesos, el sistema no ho aguantarà", ja que en aquest moment "falten mans, és així de senzill", apunten en un comunicat. El sindicat lamenta que la passada crisi "es va superar exprimint la salut dels sanitaris i aturant gairebé per complert qualsevol activitat que no fos urgent". Per això també demana assegurar la salut psicològica amb accions que evitin repetir "la manca de descans, l'estrès i la càrrega assistencial del març".

Summary: SATSE alerta que els professionals estan esgotats i demana més material de protecció i l'ampliació de les plantilles


Administracions locals, el món empresarial i la comunitat educativa de la comarca del Montsià han decidit institucionalitzar la unitat d'acció per treballar conjuntament en la millora de l'ocupació i el desenvolupament econòmic. L'anomenat Acord Territorial per a la Reactivació Econòmic i l'Ocupació, signat aquest dimecres al Consell Comarcal per representants d'aquest ens, dels ajuntaments, empreses i amb el suport dels centre educatius, vol obrir un procés de participació ciutadania per efectuar una diagnosi que permeti definir accions i projectes concrets que, des de cada municipi, ajudin a canviar la dinàmica global de la comarca. El pacte vol fer una especial incidència en la necessitat de donar oportunitats laborals als joves i permetre millorar la seva formació, en un diàleg permanent amb els sectors empresarials. La presidenta del Consell del Montsià, Maria Carme Navarro, ha recordat que la iniciativa obre la porta a ampliar la col·laboració que les administracions locals de la comarca mantenen durant els últims cinc anys amb el programa Montsià Actiu, que ha unificat l'atenció de les persones que busquen activament feina als onze municipis. Amb un 17,93% d'atur registrar de mitjana el mes de desembre del passat, 2015, l'ocupació, especialment per als joves, és prefigura com un dels grans objectius d'aquest acord. "Formem els joves però no tenen recursos ni oportunitats per desenvolupar els seus coneixements aquí. És responsabilitat nostra posar els mitjans a l'abast perquè es quedin aquí", ha subratllat Navarro. De moment, no s'ha especificat quins seran els projectes que aquest nou marc de cooperació permetrà impulsar. Tampoc un pressupost per desenvolupar-los. Serà la diagnosi inicial, que sortirà d'un procés de participació ciutadana en cada municipi, la que determini prioritats. A partir d'aquí, les administracions les que valoraran la necessitat econòmica: "adquirim el compromís d'aportar mitjans, dins les limitacions de recursos", sosté Navarro. Els municipis, això sí, posaran a disposició un tècnic per posar en marxa el procés i es crearan taules sectorials amb la participació d'empresaris, educadors i polítics. "Si ara tinguéssim algun projecte en ment, l'hauríem d'esborrar, perquè entraríem condicionats. A més de la diagnosi, hem d'escoltar les aportacions clares del sistema educatiu, el sector empresarial, els polítics, per poder prendre les decisions per anar estructurant i donant forma els projectes. És massa aviat", sosté l'empresari Joan Estellé, un dels signants de l'acord, juntament amb la Cambra Arrossera del Montsià i el Col·lectiu d'Empreses del Moble de la Sénia. Creuen, aquests agents, que la seva aportació pot resultar important a l'hora d'esperonar el treball, la innovació, el "know how", la responsabilitat o fixar terminis, establint una línia de comunicació "ràpida i flexible" amb la xarxa empresarial de la comarca. Tot i que no han signat formalment l'acord, representants dels centres educatius de la comarca han donat suport explícit a la iniciativa. En aquest sentit, el director de l'Institut Montsià, Gabriel Perles, ha recordat la importància de sincronitzar els estudis de formació professional i les necessitats empresarials del territori com un dels aspectes claus que ha d'abordar aquesta col·laboració. "És una oportunitat única per fer formació a partir de la diagnosi de les necessitats del territori i poder elaborar estratègies, no només per a la formació professional normal, sinó per a la reglada i la contínua", certifica Perles, qui abunda sobre la necessitat de fer més estrets els llaços entre el món educatiu i les empreses.

Summary: Administració local, empreses i centres educatius del Montsià coordinen esforços per millorar l'ocupació i l'economia


Artur Mas ha anunciat aquest dimarts a la tarda que dimiteix com a president del PDeCAT i fa "un altre pas al costat". Una decisió que ha assegurat que "no és precipitada sinó llargament meditada". De fet ha explicat que li va comentar a Carles Puigdemont abans de l'estiu. Ha justificat la decisió per facilitar "nous lideratges" al PDeCAT i pel calendari judicial dels pròxims mesos. El Suprem ratificarà previsiblement la seva inhabilitació per la consulta del 9-N i aquest mateix dimarts ha rebut la notificació del Tribunal Suprem comunicant-li que és investigat per la causa ampliada respecte a l'1-O. "No em retiro de la política. Jo segueixo vinculat a la política d'aquest país, molt implicat i compromès. La vida és molt llarga, no se sap què pot passar", ha explicat en referència al seu futur. A més, ha assegurat que la decisió "no implica un missatge cap a ningú i menys a Puigdemont". D'altra banda, Mas ha desvinculat la seva decisió amb el 'cas Palau', la sentència del qual es coneixerà dilluns que ve. Mas ha justificat que ha decidit fer pública la decisió just abans de començar el nou curs polític -el 17 de gener es constitueix el Parlament de la dotzena legislatura-, i també ha fet coincidir l'anunci en aquest 9 de gener, precisament dos anys després de renunciar a la presidència de la Generalitat i proposar-hi Puigdemont. El ja expresident del PDeCAT ha subratllat que renuncia a continuar encapçalant -de manera representativa- el partit per deixar pas a "nous lideratges" que puguin canalitzar la "nova etapa" que representen JxCat i el propi PDeCAT. Mas ha asseverat que no vol ser un "fre" per a l'expansió que pot tenir aquest projecte. Acompanyat de la seva dona; la coordinadora general del partit, Marta Pascal; el coordinador organitzatiu, David Bonvehí; la vicepresidenta, Neus Munté; el responsable d'Acció Política, Ferran Bel; i l'exalcalde i líder del Partit Demòcrata a Barcelona, Xavier Trias, Mas també ha posat en el focus de la seva decisió el calendari judicial que ha d'afrontar els propers mesos. Condemnat i inhabilitat per haver organitzat el 9-N, està pendent que el Suprem ratifiqui aquesta decisió. De fet, creu que així serà. A més, l'excap de l'executiu ha d'encarar el procés del Tribunal de Comptes també pel 9-N. D'altra banda, Mas ja ha rebut la notificació del Suprem on l'informa que és una de les persones investigades dins de la causa ampliada de l'1-O. L'expresident del PDeCAT, doncs, haurà d'anar al TS a declarar un cop se'l citi. Per tot això, Mas ha apuntat que necessita "més temps" per a dedicar a tots aquests casos judicials. "La suma de les tres coses m'assenyala un camí ple de dificultats que hauré d'encarar", ha argumentat. I, en aquest sentit, Mas ha constatat que tindrà poc "marge de maniobra", un escenari que creu que pot perjudicar la consolidació del projecte de JxCat i el PDeCAT: "No he de limitar-ne la seva acció d'expansió", ha reiterat, per després opinar que creu que calen lideratges que tinguin "més marge de maniobra". 'Cas Palau' D'altra banda, Mas ha desvinculat la seva decisió amb el 'cas Palau', la sentència del qual arribarà aquest dilluns per part del Suprem. Així, ha argumentat que CDC va pagar el preu "més alt" que es pot pagar, que és "desaparèixer" com a partit, i ha recordat que ell no ha estat cridat ni com a testimoni, imputat o investigat en el judici. Relació amb JxCat Mas ha negat que hagi cap confrontació amb JxCat, la formació que lidera Carles Puigdemont i a la qual el PDeCAT n'ha posat les "bases" perquè fos una fórmula d'èxit. L'endemà de traslladar al Comitè Nacional del Partit Demòcrata que la implementació de la independència no es pot "accelerar" perquè no es va arribar al llindar del 50% de vots, i que seria un error repetir unes eleccions que podrien fer perdre els bons resultats del 21-D, Mas ha assegurat que no hi ha cap discrepància amb JxCat. Tot i això, cal recordar que la "llista del president" prefereix repetir comicis en comptes d'acceptar una alternativa a Puigdemont. L'expresident de la Generalitat ha insistit que JxCat va néixer "de manera comuna" entre el president destituït i el PDeCAT en una trobada a Brussel·les, i ha subratllat que vol que la fórmula de la primera força independentista el 21-D qualli, es reforci i s'expandeixi, gràcies en part a la "base" del PDeCAT. "O ho malmetem o ho reforcem, i jo estic decidit per reforçar el projecte", ha reivindicat. El lideratge de Munté  El fins ara president del PDeCAT ha conclòs que cal deixar "espais lliures" amb capacitat de lideratge que assumeixin responsabilitats, i assenyalat que la vicepresidenta del partit i exportaveu del Govern, Munté, és qui ha d'assumir la funció representativa de la formació. Carta a la militància Mas va comunicar a Pascal la seva decisió aquest dilluns al matí, i aquest dimarts li ha enviat una carta per oficialitzar la renúncia al càrrec, on exposa els mateixos motius que ha explicat en la roda de premsa d'aquesta tarda. A més, l'expresident també ha enviat una carta a la militància del partit, on reitera que després del 21-D s'obre una "oportunitat d'or" per eixamplar la base i l'abast del projecte de JxCat i el PDeCAT. "Fidel als meus principis de posar el país per davant del partit, i el partit per davant de la persona, he decidit deixar la Presidència [del PDeCAT] per ajudar a aprofitar millor les oportunitats del futur immediat", diu la carta. Finalment, Mas assegura que continuarà "al peu del canó" i demana que la resta de simpatitzats del Partit Demòcrata mantinguin la "militància activa" amb la formació nacionalista.

Summary: Mas renuncia a la presidència del PDeCAT per facilitar "nous lideratges" al partit i pel calendari judicial


L’eix comercial Creu Coberta de Barcelona ha iniciat una nova campanya que preveu conscienciar sobre el respecte als horaris de descans dels veïns de cara als mesos d'estiu. 'Silenci' és el títol del cartell de la campanya on un dit que clou uns llavis explica un signe universal i demana respecte per als ciutadans de la capital catalana, en horari nocturn. Els cartells i adhesius que s’editaran tenen com a objectiu conscienciar els ciutadans, especialment el turistes, en la necessitat de preservar el silenci de nit als carrers de la ciutat. Preocupats pel turisme i el seu increment, l’eix Creu Coberta argumenta que cal que el turista sigui conscient de respectar horaris de descans dels veïns de la ciutat, molts dels quals no són de vacances mentre ells gaudeixen de la ciutat. Per això el subtítol de l’adhesiu, que sobretot es podrà trobar a les terrasses, cafeteries i altres espais de concurrència, explica en anglès que és necessari el silenci “per a que tots els ciutadans facin una ciutat millor l’endemà”.

Summary: L’eix comercial Creu Coberta inicia una nova campanya per conscienciar sobre el respecte al descans dels veïns


La Universitat de Girona (UdG) lidera el projecte Diversity and Childhood: Canviant les actituds socials respecte la diversitat de gènere en la infància a Europa. El programa, que va començar el mes d'octubre, té una durada de dos anys i un pressupost de més de 660.000 euros, dels quals el 80% són fons europeus. La resta de socis són Grècia, Polònia, Croàcia, Portugal, Eslovènia, Hongria, Bèlgica i Lituània. L'objectiu del treball és "canviar les actituds i creences" cap a menors LGTBI i de gènere no normatiu i combatre la violència relacionada amb aquesta diversitat. Entre les actuacions previstes, destaca l'elaboració d'un manual, la formació de més de 1.100 professionals i la creació d'una aplicació mòbil interactiva per a joves. Els encarregats de coordinador el projecte, batejat amb el nom de Diversity and Childhood: Canviant les actituds socials respecte la diversitat de gènere en la infància a Europa, són investigadors del Grup de Recerca en Ciències Socials Aplicades (CISA) de la Universitat de Girona (UdG). Va començar l'1 d'octubre i durarà dos anys. La UdG és qui el lidera, representant així l'estat espanyol i amb la participació de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). Els vuit països restants que hi participen són Grècia, Polònia, Croàcia, Portugal, Eslovènia, Hongria, Bèlgica i Lituània, entre els quals hi ha la Universitat de Ljubljana (Eslovènia), Zagreb Pride (Croàcia) o l'Associació Nacional de Drets de Lesbianes, Gais, Bisexuals i Transgènere LGL de Lituània.  L'objectiu del treball és canviar les actituds i creences cap als menors LGTBI i de gènere no normatiu que pateixen tot tipus de violència pel fet de no ajustar-se a les normes de gènere establertes per la societat. Segons ha explicat el coordinador del projecte, Josan Langarita, el projecta se centra en cinc "esferes de la vida" dels menors i no només en l'educatiu (l'àmbit on s'ha posat el focus per combatre aquesta problemàtica) sinó que també incorpora els mitjans de comunicació (com a creadors de continguts), la salut, la família i l'espai públic. A banda de la recerca, també es farà un treball amb més d'un centenar de joves dels diferents països a partir de tallers per "sensibilitzar i conèixer els seus dubtes" i construir els continguts per donar respostes en aquest àmbit. Un material que quedarà recollit en una aplicació mòbil interactiva per a infants i adolescents amb format de preguntes freqüents. Aquests tallers, però, no es podran fer a Hongria ni a Lituània on el reglament estatal prohibeix parlar d'aquests temes amb els menors.  Altres accions incloses són l'elaboració d'un manual per a professionals que treballen amb joves en les diferents llengües, una cinquantena de formacions per a professionals (es preveu formar més de 1.100 persones) per augmentar les habilitats i competències i una curs online d'accés lliure i gratuït.  El coordinador també ha destacat que la transferència de coneixements serà molt important en aquest projecte i que, per tant, també contribuirà a "conscienciar la població" d'unes violències que són "inacceptables" i que atempten "la dignitat humana".   Per la seva banda, la vicerectora de Recerca i Transferència de Coneixement de la UdG, Maria Pla, ha afirmat que aquest projecte, centrat en un col·lectiu especialment vulnerable, tindrà un "impacte social molt gran".  El projecte té un pressupost de més de 660.000 euros, dels quals 528.000 euros provenen de fons del programa de drets, igualtat i ciutadania de la UE. Entre les institucions que hi donen suport, hi ha la Direcció General d'Igualtat de la Generalitat.

Summary: La UdG lidera un projecte europeu per canviar les actituds d'infants i adolescents davant la diversitat de gènere


La VI edició de Galacticat, Mostra de Cinema Fantàstic i de Terror de Ponent, presenta 118 pel·lícules. Dels 20 llargmetratges de la Secció Oficial, 9 són estrenes, una d'internacional, 6 d'espanyoles i 2 de catalanes. A banda, programa títols de reconegut prestigi internacional que han passat pels millors festivals del món. El festival tindrà lloc del 7 al 9 de juny a Tàrrega i estarà dedicat al poder dels personatges femenins en els films de gènere fantàstic. El certamen, s'inspira aquest any amb la pel·lícula 'Alien. El vuitè passatger' amb motiu del seu 40è aniversari i de l'arribada de la Tinent Ripley a totes les sales de cinema del món. El primer film que es veurà serà  'The hole in the ground'. Es tracta de l'última sensació del gènere de terror de la productora americana A24. El Galacticat programarà en total al llarg de tres dies més de 50 hores de cinema (30 hores de llargmetratges i 20 hores de curtmetratges) a les tres seccions que el conformen: Secció Oficial, Llargmetratges, Secció Oficial Curtmetratges-Galacticurt (que aquest any arriba a la tercera edició) i la Secció Clàssics (exhibició). La convocatòria està destinada a tots els cinèfils i en especial als amants de la ciència-ficció i terror i manté la voluntat d'apropar el passat, el present i el futur del millor gènere fantàstic a través de títols clàssics de culte i premiades estrenes del moment. L'esdeveniment està organitzat per l'associació Galacticat i el Circuit Urgellenc amb la col·laboració de l'Ajuntament de Tàrrega. El Galacticat manté l'epicentre de les projeccions als cinemes Majèstic i a l'Avinguda Catalunya de Tàrrega i inclou tres seccions: la secció oficial de Llargmetratges amb pel·lícules a competició i amb un premi a la millor pel·lícula, la secció oficial de Curtmetratges 'GalactiCurt' amb curts a competició en sis categories (dues per a menors de 18 anys i quatre per a majors de 18 anys) i la secció Clàssics (mostra de pel·lícules fora de competició). El tret de sortida del festival és el 7 de juny amb l'estrena a Catalunya de 'The hole in the ground'. Es tracta de l'última sensació del gènere de terror de la productora americana A24 que en els últims anys ha capitalitzat les estrenes de terror a tot el món. La cinta, òpera prima del director irlandès Lee Cronin, va debutar al Festival de Cinema de Sundance amb un gran èxit de crítica. La projecció del Galacticat serà la premiar catalana d'aquest esperadíssim film. L'estrena a les sales comercials a l'estat espanyol serà el 28 de juny.

Summary: La 6a edició del Galacticat de Tàrrega presenta més de 118 pel·lícules, entre les quals 9 estrenes


El PSC ha proposat formalment aquest dimecres la creació "urgent", en el termini de 15 dies, d'un grup de treball amb representants del Ministeri d'Indústria, el departament d'Empresa i Ocupació, SEAT, sindicats i altres experts del clúster automobilístic català per abordar la crisi del grup Volkswagen i cercar "garanties de futur" per als treballadors de la planta de Martorell. El líder socialista Miquel Iceta creu que el Govern ha "desatès" les seves responsabilitats i li ha exigit "celeritat" i una major "dedicació". Malgrat que l'executiu estigui en funcions i que el debat independentista estigui sobre la taula "no hem de deixar de banda els temes de veritat", ha dit. I és que el sector de l'automoció és el més important de l'economia catalana, ha recordat. El grup socialista també ha reclamat que es constitueixi una comissió parlamentària d'estudi de les polítiques industrials en aquest camp.   "Quan SEAT es refreda, Catalunya agafa la grip", ha dit Iceta per il·lustrar el paper "crucial" de la companyia automobilística en l'economia del país, que dóna feina a 15.000 persones. Davant la crisi que travessa el grup Volkswagen, el PSC creu que les administracions espanyola i catalana haurien d'"anar de la mà" per donar una resposta conjunta a l'alçada del repte.  D'aquesta manera, proposen la creació "urgent" d'un grup de treball que integri representants tant del Ministeri d'Indústria com de la Generalitat, així com de la direcció de l'empresa i els sindicats.  Al seu parer, la convocatòria d'aquest grup de treball no es pot posposar encara que el govern català estigui en funcions. Iceta ha posat com a exemple de la viabilitat de la seva proposta el fet que la setmana que ve, previsiblement, se celebrarà un ple parlamentari per convalidar un decret llei. L'activitat política i parlamentària no es poden paralitzar perquè Junts pel Sí i l CUP no arribin a un punt d'entesa a propòsit del nom del futur president, ha insistit.  "Reclamem al Govern una atenció al problema que fins ara no ha tingut", ha expressat tot posant com a exemple el govern navarrès, que fins i tot ha viatjat a Alemanya per interessar-se per l'avenç de les inversions a les plantes del grup a l'Estat.  El president del comitè d'empresa de SEAT, Matías Carnero (UGT), s'ha pronunciat en la mateixa línia. En roda de premsa al costat del socialista Iceta al Parlament, ha lamentat que el Govern hagi prioritzat altres qüestions i hagi incomplert la seva paraula de crear una comissió, que esperen des de fa un mes. Comissió d'estudi Els socialistes també han registrat una proposta de resolució a la cambra catalana per a la creació d'una comissió específica d'estudi i seguiment de les polítiques industrials en el sector de l'automoció a Catalunya.  "Seat i Nissan són els dos principals fabricants de vehicles a Espanya i Catalunya. Ambdues empreses han anunciat importants inversions per als propers anys. La situació que està vivint actualment al sector genera incertesa, neguit i poden afectar al seu futur", destaca el text parlamentari.  El camp automobilístic comporta un 10% de la xifra de negoci del conjunt de la indústria catalana i genera prop de 100.000 llocs de treball i 230.000 si es compten els indirectes, segons posa de manifest el document registrat pel PSC.

Summary: El PSC vol crear un grup de treball amb el Ministeri, la Generalitat, SEAT i sindicats per la crisi de Volkswagen


La Plataforma per la Llengua ha reclamat aquest dijous que es recuperin els vols entre Catalunya i l’Alguer per garantir el futur del català a la ciutat sarda. En un comunicat, la plataforma ha anunciat que inicia la campanya 'Volem volar. Catalunya - L’Alguer' per a demanar que aquests dos territoris, que comparteixen llengua, cultura i història, recuperin una connexió aèria que sigui "directa, estable i regular". Per això, a través del web 'volemvolar.cat' els usuaris poden enviar una carta al president català, Carles Puigdemont, i al de Sardenya, Francesco Pigliaru, en què s’expressa que és "cabdal" per aquests dos territoris reprendre aquesta connexió aèria directa i es demana que s’organitzi una cimera bilateral "de manera urgent" entre els dos governs amb el compromís "inequívoc" de trobar una solució a l’actual manca de connexió aèria directa entre Catalunya i l’Alguer. L’any passat va desaparèixer la connexió aèria entre Catalunya i la ciutat de l’Alguer després de dotze anys en funcionament. Les connexions regulars van sumar durant aquest temps més de 100.000 passatgers anuals i van permetre "una gran revitalització de l’alguerès, a banda d’impulsar intercanvis econòmics, culturals i socials nous", segons destaca la Plataforma per la Llengua.  Ara, l'entitat reclama la intervenció dels governs català i sard per a aconseguir restablir els vols entre Catalunya i l’Alguer. Per això, proposa a les persones que considerin que la recuperació d’aquest vol és necessari que sumin forces i enviïn una carta al president de la Generalitat i al cap de govern de la Regió Autònoma de Sardenya per a demanar-los que trobin les solucions necessàries amb l'objectiu de recuperar els vols directes entre els dos territoris.  En aquest sentit, l'entitat ha posat en marxa el web volemvolar.cat on els usuaris poden enviar una carta a Puigdemont i a Pigliaru, en què s’expressa que és "cabdal" per aquests dos territoris reprendre aquesta connexió aèria directa i es demana que s’organitzi una cimera bilateral "de manera urgent" entre els dos governs amb el compromís "inequívoc i compartit" de trobar una solució immediata a l’actual manca de connexió aèria directa entre Catalunya i l’Alguer.  La plataforma considera que hi ha d’haver aquest enllaç entre els dos territoris per a preservar la "vitalitat" de la llengua catalana a l’illa italiana i permetre la fluïdesa de desplaçaments entre els membres d’una mateixa comunitat lingüística. Argumenta que la majoria de països europeus disposen de vols regulars, permanents i directes que els connecten amb aquells indrets amb els que comparteixen vincles lingüístics i culturals estrets. Per exemple, actualment hi ha vols directes entre Lisboa i Praia, París i Port-au-Prince o Amsterdam i Paramaribo, vols que responen bàsicament a circumstàncies, criteris i raons històrics, culturals i lingüístics comparables al cas de Catalunya i l’Alguer, segons apunta la plataforma, que confia en l’esforç dels governs i la demanda social perquè aquest vol torni a estar operatiu "tan aviat com sigui possible".

Summary: La Plataforma per la Llengua demana recuperar els vols a l’Alguer per garantir el futur del català a la ciutat sarda


S'han suprimit tres línies i la resta de trens s'aturen a totes les estacions ACN Barcelona.-Una avaria de les instal·lacions a l'estació de Plaça Espanya altera la freqüència de pas dels trens de Ferrocarrils de la Generalitat aquest dilluns a la línia Llobregat-Anoia. S'han suprimit les línies L8 (Molí Nou), S9 (Quatre Camins) i S3 (Can Ros). Les línies S8 (Martorell) i S4 (Olesa) tenen origen i final a l'estació de L'Hospitalet. A més, els trens de la línia R5 (Manresa) i de la línia R6 (Igualada) surten des de Plaça Espanya cada quart d'hora i s'aturen a totes les estacions.

Summary: Una avaria a Plaça Espanya altera la freqüència de pas a la línia Llobregat-Anoia de Ferrocarrils


Un ciclista ha quedat ferit crític aquest dijous al matí en caure a la zona de Sant Sebastià de Montmajor a Caldes de Montbui (Vallès Oriental), segons han informat els Bombers de la Generalitat. L'accident s'ha produït poc abans d'un quart d'una del migdia quan el ciclista, de 32 anys, ha patit una caiguda en una zona de difícil accés de Sant Sebastià de Montmajor. L'helicòpter amb els GRAE ha rescatat el ciclista i ha estat traslladat fins al punt on es trobava l'helicòpter del SEM. Aquest ha traslladat el ciclista fins a l'Hospital Parc Taulí en estat crític.

Summary: Un ciclista queda ferit crític en caure a la zona de Sant Sebastià de Montmajor a Caldes de Montbui


La Fiscalia de Girona també ha arxivat les causes obertes per l'1-O contra els alcaldes d'Olot, Josep Maria Corominas, i de Palafrugell (Baix Empordà), Josep Piferrer. Se'ls investigava pels delictes de desobediència, prevaricació i malversació per haver donat suport al referèndum. Corominas i Piferrer s'afegeixen així a l'alcalde de Santa Coloma de Farners, Joan Martí, a qui aquest dimarts també se li va notificar l'arxiu de la causa. "Escoltar els ciutadans no pot ser mai delicte, votar és un dret que no es pot ignorar", ha dit l'alcalde d'Olot, en una piulada al Twitter. "Allò que és anormal és que se'ns obrís la causa; però ara allò que em preocupa és la situació dels presos i el judici al Suprem, perquè van fer el mateix que nosaltres: obeir el mandat del poble", assegura Piferrer, per la seva banda.  Els alcaldes d'Olot i Palafrugell també deixen d'estar investigats per haver donat suport a l'1-O. La Fiscalia, com també ha fet amb Santa Coloma de Farners, els ha notificat l'arxivament de la causa que hi havia obert contra ells per haver donat suport al referèndum. Se'ls investigava per desobediència, prevaricació i malversació. En el cas de l'alcalde de Palafrugell, la fiscalia recull que el decret que Piferrer va signar donant suport al referèndum "no suposa més que una declaració intel·lectual o de posicionament partidista". I a partir d'aquí, se centra a analitzar si Josep Piferrer va transgredir la legalitat –i per tant, va cometre desobediència- davant l'1-O. La Fiscalia subratlla, ja d'entrada, que enlloc consta que l'alcalde dugués a terme una "oposició oberta, tenaç i rebel" per desobeir el Tribunal Constitucional. En concret, la resolució que va dictar advertint els alcaldes que s'estiguessin d'engegar qualsevol mena d'actuació que permetés preparar o celebrar el referèndum. Però més enllà d'això, la Fiscalia també creu que Piferrer tampoc va actuar per omissió. És a dir, quedant-se de braços creuats i no fent res per impedir que se celebrés l'1-O. I aquí, la fiscalia també ho descarta, després d'analitzar quins col·legis electorals es van obrir al municipi el dia del referèndum. En concret, van ser-ne sis (el Museu del Suro, el teatre municipal, dos locals socials i una llar d'infants). Aquí, l'escrit de la fiscalia diu que no se sap qui va obrir els centres el dia del referèndum i que, més enllà que fossin de titularitat municipal, l'Ajuntament tampoc podia controlar què s'hi feia. Sobretot, tenint en compte "la destacable mobilització d'una part de la ciutadania", que fins i tot "va impedir l'accés" de la policia. "Vam obeir el mandat del poble" L'alcalde de Palafrugell ha dit que des de l'Ajuntament allò que van fer és "obeir el mandat del poble" i "posar els instruments a disposició de la població" perquè se celebrés l'1-O. "Allò que era anormal és que se'ns obrís causa contra nosaltres", ha assegurat Piferrer.  "S'havia d'arxivar sí o sí, perquè no hi va haver ni desobediència ni prevaricació", ha dit. Més enllà d'això, però, l'alcalde assegura que allò que li preocupa ara és la situació dels presos i el judici al Suprem perquè el Govern va fer "el mateix" que els consistoris. "Per tant, la nostra preocupació ara està en el dia a dia del judici i en continuar lluitant perquè aquesta causa també s'arxivi", ha insistit.  En paral·lel, la Fiscalia de Girona també ha arxivat la causa que hi havia oberta contra l'alcalde d'Olot, Josep Maria Corominas. També pels mateixos motius: per haver donat suport al referèndum. En una piulada a Twitter, Corominas ha assegurat: "Escoltar els ciutadans no pot ser mai delicte, votar és un dret que no es pot ignorar". Tot i que s'hagin arxivat les causes contra aquests alcaldes, a les comarques gironines la Fiscalia encara manté tres investigacions obertes per l'1-O. Són les que fan referència a l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas; a l'alcalde de la Bisbal d'Empordà, Lluís Sais, i al de Puigcerdà, Albert Piñeira.

Summary: La Fiscalia també arxiva les causes obertes per l'1-O contra els alcaldes d'Olot i Palafrugell


El col·lectiu de Lesbianes, Gais, Bisexuals, Transsexuals i Intersexuals (LGBTI) ha reclamat a Junts pel Sí i la CUP que incloguin al pla de xoc que defineixen dins les negociacions per pactar una investidura la implementació "efectiva" de la llei que reconeix els seus drets. El col·lectiu recorda que Catalunya "ha estat capdavantera" en la promulgació d'una llei pionera en aquesta temàtica, però lamenta que en el darrer any la Generalitat "no ha resolt cap expedient sancionador" sobre fets que la incomplirien. "La manca dels reglaments necessaris", afirma el col·lectiu, provocant que les persones LGBTI no es trobin "en igualtat de condicions i de drets" vers la resta de la població catalana. En una carta adreçada a la portaveu del grup parlamentari de la CUP-CC, Anna Gabriel, i al diputat del grup parlamentari de Junts pel Sí Antoni Comín, el col·lectiu considera "de vital importància" que el pla de xoc inclogui un acord per implementar la llei.  A la missiva insten els dos diputats a que l'acord inclogui un compromís per tirar endavant el règim d'infraccions i sancions que descriu la llei; per crear el Consell Nacional LGBTI, i per elaborar un protocol sobre el deure d'intervenció a que es refereix la norma. També reclamen que es desenvolupin els articles que han de garantir a les dones lesbianes la igualtat d'accés a les tècniques de reproducció assistida, així com els que fan referència a la transidentitat i a la intersexualitat. El col·lectiu també reclama que l'acord inclogui el compromís per desenvolupar la disposició final primera de la llei, que preveu el termini d'un any per al desplegament reglamentari, i que, segons indica, "ja s'ha exhaurit". Finalment es demana que el pla de xoc inclogui polítiques efectives contra el 'bulling', tal i com es preveu en l'article 12 de la llei que fa referència a l'educació com a sector d'intervenció.

Summary: El col·lectiu LGBTI reclama que s'inclogui al pla de xoc la implementació "efectiva" de la llei que reconeix els seus drets


Un miler de persones han recorregut aquest dissabte a la tarda els carrers del centre de Girona en una manifestació per reclamar l'absolució dels sis activistes que s'enfronten a penes de presó per l'acció del 8 de gener del 2014 a Fellines contra la línia de Molt Alta Tensió (MAT). Els manifestants han cridat proclames contra la infraestructura com 'Defensar la terra no és cap delicte' o 'No a la MAT, ni aquí ni enlloc'. La mobilització ha arrencat a les cinc de la tarda a la plaça Catalunya i ha arribat passades les set a davant la seu de la Generalitat, que exerceix l'acusació particular en el cas. El judici començarà dimarts a l'Audiència de Girona. A banda dels sis activistes, també hi ha acusat un comandament dels Mossos d'Esquadra. Durant l'acció de protesta, un jove es va encadenar a un cotxe enterrat per evitar la construcció de la torre 66.

Summary: Un miler de persones reclamen l'absolució dels sis activistes anti-MAT pendents de judici per la protesta a Fellines


L'Ajuntament de Blanes (Selva) ha emès un decret d'alcaldia ordenant la reducció de l'horari d'una nova sala de la discoteca Arena. El consistori ja va restringir l'horari de l'establiment el mes d'octubre però ara han obert un nou espai que, segons l'Ajuntament, propicia el traspàs de clients sense pagar quan l'altre tanca. L'alcalde, Mario Ros, ha signat el decret amb efectes de compliment immediat i durant set mesos perquè el local avanci dues hores el tancament. L'objectiu de la mesura és resoldre els aldarulls nocturns que es produeixen al barri dels Pins i la Plantera.  El primer decret signat el  mes d'octubre obligava l'establiment a tancar a les quatre i no a les sis de la matinada durant nou mesos. L'objectiu de resoldre els problemes a la zona, però, no s'ha acomplert malgrat el patrullatge policial que s'hi està fent.  Segons un informe emès per la Policia Local de Blanes i l'ABP dels Mossos d’Esquadra de la Selva Litoral, un dels principals motius perquè la nova aplicació de reducció horària no hagi funcionat es deu a "l'estratègia" que han utilitzat els propietaris de la Discoteca Arena. Aquest local està a nom d'una societat, que també té altres establiments d'oci nocturn.  Un d'ells és la Sala Vega, discoteca situada a l’Avinguda Vila de Madrid, al barri d'Els Pins i molt a prop de la Discoteca Arena, amb capacitat per a 824 persones. La Sala Vega acostumava a estar tancada durant l'hivern però ara torna a funcionar i ha començat a obrir abans de  les quatre de la matinada, just quan els joves comencen a sortir de l'altre establiment.  Això fa que molts d'ells es concentrin al carrer provocant molèsties veïnals, queixes i intervencions policials.  La policia ha constatat també que els joves que van al nou local no han de pagar perquè poden accedir-hi amb el segell que els posen a l'Arena.  Un altre problema greu afegit, segons consta a l'informe, és que els responsables de la Discoteca Arena han suspès l'autobús que acompanyava els joves fins a l'estació de tren quan arribava l'hora de tancar. El servei de transport es feia amb l'objectiu d'evitar, precisament, els comportaments incívics durant el trajecte de tornada.  80 actes aixecades en només un mes Entre el 5 d'octubre i el 4 de novembre, s'han aixecat una vuitantena d'actes en aplicació de l'Ordenança de Civisme i la "Llei Mordassa". En la majoria de casos, es tracta de baralles al carrer amb agressions, danys contra el mobiliari urbà, agressions amb lesions, danys a vehicles estacionats, aldarulls i molèsties als veïns.

Summary: Blanes restringeix l'horari d'una altra discoteca per resoldre els aldarulls al barri dels Pins


París desmenteix les afirmacions d’Albert Rivera sobre el suposat aval als acords d'Andalusia i Madrid: “És una informació errònia” ACN Brussel·les.-L’Elisi ha desmentit aquest dijous que el president francès Emmanuel Macron hagi donat suport als pactes de Ciutadans a l'Estat espanyol. Poc després que Albert Rivera hagi afirmat que Macron dona suport als pactes de govern de la formació taronja a Andalusia i altres localitzacions, fonts de l’Elisi ho han negat. Segons han indicat aquestes fonts a l’ACN, el president francès no hi ha donat suport “ni en públic ni en privat”. “És una informació errònia”, s’han limitat a dir. Els acords postelectorals a Espanya amb el PP i Vox mantenen el partit de Macron, En Marche, en alerta des de fa setmanes, especialment després del pacte amb Vox a Andalusia i ara que els eurodiputats macronistes i els de Cs compartiran grup a l’Eurocambra.  "El president no ha felicitat Ciutadans per la seva acció o els seus pactes, no ha passat cap missatge en aquest sentit", han insistit fonts diplomàtiques franceses des de Brussel·les. La correcció de l’Elisi a Rivera arriba després que el líder de Cs hagi assegurat aquest matí que el govern d'Emmanuel Macron "dóna suport" als seus pactes a Madrid i Andalusia, on el PP i Cs governaran gràcies als vots de Vox. Preguntat per les crítiques de la secretària d'Estat francesa d'Afers Europeus per les aliances amb l'extrema dreta, Rivera ha explicat que el seu partit ha parlat "directament" amb l'Elisi i que París els ha dit "tot el contrari". "Ens han felicitat per Andalusia i pels pactes que hem aconseguit fins ara", ha afirmat a la seva arribada a Brussel·les per la reunió del grup liberal europeu.  Segons ell, els seus companys de partit a Europa "coneixen" aquest acord i "l'aplaudeixen", fet que ara l’Elisi nega.

Summary: L’Elisi nega que Macron hagi donat suport als pactes de Ciutadans