La presidenta de Catalunya En Comú Podem, Jéssica Albiach, ha celebrat la inversió de 127 MEUR anuals per a l'atenció primària anunciada pel Govern, si bé ha qüestionat que serveixin per atendre les necessitats més imminents. "Temem que siguin insuficients davant la realitat que ens podem trobar a la tardor", ha apuntat Albiach aquest divendres des de Vilafranca del Penedès. La presidenta dels comuns ha dit que desconeixia els detalls de la injecció de diners a l'atenció primària, però s'ha avançat a demanar al Govern que destini més recursos per a què els CAPs facin el seguiment dels contagis de covid-19 de les residències de gent gran. Al mateix temps, ha reclamat que tots els centres educatius disposin d'un infermer de forma fixe. Albiach ha assegurat que la resposta del Govern a la pandèmia pel que fa a l'atenció primària "ha arribat sempre tard" i ha criticat la gestió econòmica feta fins ara en relació a la crisi sanitària. En aquest sentit, ha carregat contra els diners destinats a contractar una filial de Ferrovial per rastrejar els casos positius de covid-19 així com també ha refusat novament el preu acordat amb la sanitat privada per als pacients derivats a les UCI de clíniques externes a la xarxa pública.

Summary: Albiach celebra la inversió a l'atenció primària però tem que serà "insuficient"


L'alcaldessa ja va prendre aquesta decisió l'any passat ACN Barcelona.-L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, no participarà en el besamans al rei previ al sopar de benvinguda del Mobile World Congress, segons han explicat fonts municipals. Colau ja va prendre aquesta mateixa decisió l'any passat. Va argumentar llavors que aquest acte era un "vassallatge impropi del segle XXI". L'alcaldessa sí que assistirà al sopar, que tindrà lloc al Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC), i també en la inauguració oficial del Mobile dilluns. En aquests actes saludarà les autoritats presents, també Felip VI. L'Ajuntament de Barcelona confia en una nova edició de record del MWC i treballa conjuntament amb els organitzadors per repetir l'èxit del certamen, han apuntat les mateixes fonts.

Summary: Colau no participarà en el besamans al rei previ al sopar de benvinguda del MWC


La Ponència ambiental, del Departament de Territori i Sostenibilitat, ha acordat aquest dijous fixar l'obligació de sotmetre el permís d'investigació minera a Alt Àneu (Pallars Sobirà), sol·licitat per l'empresa Neometal Spania per a tungstè i altres metalls associats, com coure i or, a avaluació d'impacte ambiental ordinària. Després d'haver revisat la documentació que ha presentat l'empresa, les respostes als informes demanats a diferents òrgans i entitats, i les al·legacions rebudes, l'òrgan col·legiat ha considerat que no n'hi ha prou amb una avaluació simplificada, tenint en compte les característiques del projecte, la seva ubicació, la capacitat de càrrega del medi i el seu potencial impacte.  D'aquesta manera, el permís d'investigació s'haurà de sotmetre novament al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, durant el qual el titular haurà de presentar un estudi d'impacte ambiental molt més exhaustiu que doni resposta als possibles riscos plantejats en el tràmit d'al·legacions.  En la tramitació, s'iniciaran de nou les consultes a les parts interessades i als òrgans competents i l'expedient se sotmetrà novament a informació pública per efectuar una avaluació ambiental completa sobre els possibles impactes de l'activitat i declarar o no la seva compatibilitat amb el medi afectat.  La majoria de l'àmbit del permís d'investigació sol·licitat afectava el Parc Natural de l'Alt Pirineu, abastant 98 quadrícules mineres (27,5 km2 ) del terme municipal d'Alt Àneu. Els treballs previstos a la documentació, amb una durada de 3 anys, incloïen la perforació de 6 sondatges d'un diàmetre d'entre 5 i 15 centímetres i una profunditat màxima de 150 metres, en 2 plataformes de 36 metres quadrats cadascuna, ubicades prop de la pista forestal del Port de Salau, a les cotes 1780 i 1850 metres. El permís d'investigació és un tipus d'autorització minera que permet al promotor realitzar, dins del perímetre d'un terreny assenyalat i durant un termini determinat, els estudis i treballs dirigits a conèixer la quantitat i les característiques dels recursos miners que poden ser objectes d'un futur aprofitament. L'obtenció del permís d'investigació no suposaria en cap cas l'atorgament de la concessió d'explotació minera, que necessitaria encara la corresponent tramitació.

Summary: Territori requerirà l'avaluació d'impacte ambiental ordinària per al permís d'investigació minera a Salau


La Direcció General de Protecció Civil (DGPC) va activar diumenge l'alerta per onada de calor a Ponent- principalment el Segrià i  el Pla d'Urgell- i a l'Alt Empordà. S'espera que des d'avui i almenys fins dimarts, se superin els 40ºC a Ponent i se sobrepassin els 35 a diversos punts de les comarques de l'interior. A Roses (Alt Empordà), pels volts de les dotze del migdia alguns termòmetres ja marcaven els 35 graus, tot i que segons el Servei Meteorològic de Catalunya a dos quarts de dotze a la màxima registrada al municipi rondava els 34ºC. Els turistes busquen des de primera hora del matí ombres en bancs i para-sols. La majoria porten aigües (alguns, fins i tot, garrafes) i intenten passar la calor com poden. La Sara, que ve de Dinamarca, diu que beurà molta aigua i menjarà gelats per intentar combatre-la. També en Marcel García, resident a París, diu que a la seva edat ja no poden exposar-se molta estona al sol i que el millor per passar-ho és beure molt.

Summary: Platja, ombra i molta aigua, les claus per combatre l'onada de calor


La Junta de Museus de Catalunya ha donat llum verd a la declaració del Museu de Lleida, Diocesà i Comarcal com a 'museu d'interès nacional' en considerar que té una "significació especial per al patrimoni cultural de Catalunya i que reuneix les condicions que, segons la Llei de Museus, fan que sigui susceptible de ser declarat museu d'interès nacional". Entre aquestes condicions, destaca la importància i el valor elevat del conjunt de béns culturals de les seves col·leccions i l'interès del seu patrimoni museístic. L'acord per declarar el Museu de Lleida d'interès nacional, que arriba en ple litigi per les obres de Sixena que Aragó reclama a Catalunya, forma part del 'Compromís amb l'art i el patrimoni de Lleida', que Vila va presentar el setembre. Es tracta d'un programa d'actuacions en els principals equipaments patrimonials de les terres de Lleida amb l'objectiu de reforçar la seva capitalitat artística i cultural amb el consens, la complicitat i la participació de la resta de les administracions públiques de la ciutat i del territori. En el seu dictamen, la Junta de Museus determina que les col·leccions del Museu de Lleida reuneixen un conjunt de béns culturals que "comprenen pràcticament totes les èpoques de la història i de l'art del país i les fan patents a través d'objectes destacats, d'altíssim nivell". A més, les diferents col·leccions que constitueixen el Museu de Lleida, Diocesà i Comarcal tenen, en el seu conjunt, "un valor patrimonial de primer ordre". El fons, amb 32.000 objectes, està integrat bàsicament per tres col·leccions: la de l'antic Museu Diocesà, la d'arqueologia de l'Institut d’Estudis Ilerdencs i la del tresor de la catedral de Lleida.   La Junta de Museus considera que el Museu de Lleida Diocesà i Comarcal és un equipament patrimonial "indispensable" per entendre les terres de Ponent i, en conseqüència, per a una comprensió global de Catalunya i dels territoris vinculats a la cultura catalana.   En el seu informe, la Junta també ressalta "la permeabilitat de la cultura catalana cap a les zones més properes de l'Aragó, amb una important influència mútua", i recorda que "la fluctuació constant dels límits territorials ha impregnat de catalanitat tota la zona que ara és administrativament aragonesa, però que ha vist marcada tota la seva història per la influència lleidatana i, especialment, pel paper fonamental que ha jugat en aquest fet el bisbat de Lleida, al qual pertanyien fins fa només 21 anys una part considerable de municipis aragonesos". En aquest sentit, el dictamen corrobora que "el conjunt del museu de Lleida és indispensable, doncs, no només per entendre la història i la cultura catalanes sinó, fins i tot, les d'Aragó". A partir de la resolució de la Junta de Museus, l'expedient de la declaració del Museu de Lleida com a museu d'interès nacional, serà signat en els pròxims dies pel conseller de Cultura, Santi Vila.   Actualment, completen la llista de museus d'interès nacional la Fundació Joan Miró, el Museu d'Art Contemporani de Barcelona, el Museu Episcopal de Vic, el Museu Marítim de Barcelona, el Museu de Montserrat i el Museu Picasso. Compromís amb Lleida  L'acord per declarar el Museu de Lleida d'interès nacional forma part del 'Compromís amb l'art i el patrimoni de Lleida', que va presentar el setembre passat el conseller Vila a la capital del Segrià. Es tracta d'un programa d'actuacions en els principals equipaments patrimonials de les terres de Lleida amb l'objectiu de reforçar la seva capitalitat artística i cultural amb el consens, la complicitat i la participació de la resta de les administracions públiques de la ciutat i del territori.   Mitjançant aquest programa, el Departament de Cultura implementa un seguit d'accions estratègiques amb l'objectiu de consolidar el Museu de Lleida, Diocesà i Comarcal com un dels grans centres museístics, no tan sols de les terres de Ponent i dels territoris propers, sinó també del conjunt del país.   Les accions del Govern encaminades a preservar, enriquir i difondre el patrimoni  artístic i cultural del Museu de Lleida, es fan també extensives a la resta dels monuments, museus i centres d'art més significatius de la ciutat, com ara la Seu Vella, la catedral vella de la ciutat, i la resta d'edificis històrics que conformen el Turó de la Seu i el Centre d'Art la Panera.   Amb aquest programa i les mesures que se'n deriven, el Departament de Cultura certifica el ferm compromís amb la totalitat del conjunt de monuments i institucions museístiques i patrimonials de les terres de Lleida, i molt especialment amb el Museu de Lleida, en un moment en què la integritat de les col·leccions del Museu es troben amenaçades pel plet sobre la titularitat  dels béns procedents de l'antic Reial Monestir de Sixena.   Museu de Lleida, Diocesà i Comarcal En el cas del Museu de Lleida, el 'Compromís amb l'art i el patrimoni de Lleida' preveu potenciar la política d'adquisicions amb la recent compra d'una excepcional col·lecció de ceràmica lleidatana del segle XVII, formada per 24 peces, que serà dipositada durant aquest mes de novembre als fons del museu, així com el dipòsit estable de diverses obres procedents del Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC). Conjunt Monumental del Turó de la Seu Vella de Lleida  Pel que fa al Turó de la Seu Vella, el Departament de Cultura inicia tres grans restauracions que s'aniran executant de manera progressiva durant els anys 2017 i 2018 i que se centraran la restauració de la Porta dels Apòstols de la Seu, de les cobertes del claustre i del campanar. Aquestes intervencions comptaran amb una inversió d'aproximadament 1.750.000 euros. Museu Jaume Morera El Departament de Cultura concretarà en els propers dies el seu compromís de participació en el finançament de la seu definitiva del Museu Jaume Morera–Museu d'Art de Lleida (MALL), que s'ubicarà a l'edifici de l'antiga audiència de Lleida. També es promourà el suport complementari a les activitats i difusió del Museu (MALL) a través de programes de la Xarxa de Museus d'Art, liderada pel MNAC. Centre d'Art la Panera El Departament ha acordat incrementar la seva aportació al centre en un 10%, fins als 170.000 euros. A més, s'ha compromès a mantenir un increment anual del 10% en les seves aportacions en els propers quatre anys.

Summary: Cultura declara el Museu de Lleida com a 'museu d'interès nacional' en ple litigi per les obres de Sixena


La reforma del Mercat Central de Tarragona ha arribat a la seva fi, després de gairebé una dècada inoperatiu, en obres. Amb un pressupost astronòmic de 46 milions d'euros, la remodelació d'aquest emblemàtic edifici modernista ha passat per un procés llarg i feixuc amb "alts i baixos", segons la mateixa presidenta d'Espimsa, Elvira Ferrando, amb períodes fins i tot de paralització de les obres. El 5 de març del 2011 es posava la primera pedra d'una reforma que ara encara la recta final. A l'interior les parades estan a punt per aixecar persiana. Falta, però, que s'acabin d'omplir. N'hi ha una quarantena de concessionades, el que representa un 83%, mentre la meitat dels locals continuen pendents d'adjudicar. L'objectiu és inaugurar el mercat al 100% ocupat durant el primer trimestre de l'any vinent.

Summary: Finalitzen les obres del Mercat Central de Tarragona després de gairebé una dècada en obres


El govern espanyol ha admès aquest divendres que algunes Unitats de Cures Intensives (UCI) dels espanyols estan gairebé "al límit" i apliquen ja "criteris restrictius" a l'hora de decidir quins pacients atenen i quins no. El director del Centre de Coordinació d'Alertes i Emergències Sanitàries, Fernando Simón, ha assegurat que aquesta situació "no es pot generalitzar" i ha promès que el Ministeri està fent "esforços importants" per "reduir la sobrecàrrega que poden tenir algunes unitats concretes".  Simón, que ha apuntat que ara per ara "no pot explicar" perquè l'Estat registra un nombre molt superior de morts al que registra Alemanya, ha apuntat que la "sobrecàrrega" que pateixen aquestes UCI fa que els criteris d'admissió siguin més "restrictius". En tot cas ha afirmat que "el Ministeri s'està coordinant per establir criteris d'accés a UCI el més homogenis possible". "La situació límit –ha dit- no està generalitzada".

Summary: El govern espanyol admet que algunes UCI estan gairebé "al límit" i apliquen "criteris restrictius" per admetre pacients


‘Estiu 1993’, òpera prima de la catalana Carla Simón, és una de les deu pel·lícules seleccionades que competiran pel premi LUX que atorga el Parlament Europeu. Un guardó que des del 2007 reconeix aquells films que tracten temes importants pel debat públic europeu. La pel·lícula, que explica la història d’un nena de sis anys que es queda sense pares i no sap com gestionar el dolor i les emocions causades per aquesta pèrdua, ja ha estat guardonada en festivals internacionals com la Berlinale, el Cannes Écrans Juniors o el Festival de Màlaga. La guanyadora del Premi LUX 2017 s’anunciarà el 15 de novembre a Estrasburg i serà promoguda per part del Parlament Europeu.   La Frida, la protagonista de la pel·lícula, és una nena de sis anys que afronta el seu primer estiu amb una nova família després de la mort de la seva mare. Però ‘Estiu 1993’ és autobiogràfica. Explica la història de la Carla Simón, la directora del film, que quan tenia 6 anys va perdre la seva mare i va anar a viure amb els tiets i la cosina. Segons ha explicat Simón, la pel·lícula vol ser un retrat sobre la seva infància, sobre com va gestionar l’encaix en la seva nova família i també pretén mostrar com es percep la mort des del punt de vista d’un nen.   La pel·lícula ha estat guardonada arreu del món. Entre els nombrosos premis que ha rebut destaquen els de la millor òpera prima i el gran premi de la secció Generation Kplus a la 67a edició del Festival de Berlín, la Bisnaga d’Or del Festival de Màlaga, el premi a la millor pel·lícula al Cannes Écrans Juniors a Cannes, el guardó a la millor direcció del Festival de Cinema de Buenos Aires i el premi al millor llargmetratge i nova crítica en el 10è Festival Internacional de Cinema en Català (FIC-CAT).  La pel·lícula guanyadora del premi LUX 2017 s’anunciarà el pròxim 15 de novembre a Estrasburg i serà promocionada pel Parlament Europeu tant a nivell comunitari com internacional. ‘Estiu 1993’ és una producció d’Iniciafilms, coproduïda per Avalon PC, i compta amb la participació de TV3, TVE i la col·laboració de Media, l’ICAA i el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.

Summary: ‘Estiu 1993’, a la selecció oficial del premi LUX 2017 del Parlament Europeu


La Xarxa de Museus de les Terres de Lleida i Aran ha llançat un vídeo promocional destinat a recordar que els dotze els equipaments culturals que la conformen ja estan oberts i ofereixen un gran nombre d'activitats durant l'estiu. El vídeo, d'un minut i mig de durada, incideix en la varietat de propostes que ofereixen com ara visites teatralitzades i experiencials, visites a catedrals, esglésies o castells, tallers, activitats de natura, a banda de les exposicions pròpiament dites. El vídeo recorda que els museus han adoptat les mesures necessàries per "una visita tranquil·la, còmoda i amb totes les garanties sanitàries".  La xarxa està formada pel Museu de la Noguera, el Museu de Cervera, el Museu de la Conca Dellà, el Museu de Lleida, el Museu d'Art Jaume Morera, el Museu Tàrrega Urgell, l'Ecomuseu de les Valls d'Àneu, el Museu Hidroelèctric de Capdella, el Museu de Guissona, el Museu Diocesà i Comarcal de Solsona i el Museu Diocesà d'Urgell i el Musèu dera Val d'Aran.

Summary: La Xarxa de Museus de Lleida i Aran publica un vídeo promocional que invita a visitar els 12 equipaments que l'integren


El conseller Baiget destaca que el certamen ha de ser un element de difusió de la indústria de la moda catalana al món ACN Barcelona.-La divuitena edició del 080 Barcelona Fashion ha obert les portes aquest dilluns al migdia amb les desfilades de Carlotaoms i Krizia Robustella. Durant la inauguració oficial, el conseller d’Empresa i Coneixement, Jordi Baiget, ha valorat positivament que el certamen batrà en aquesta edició el seu rècord pel que fa a la participació de dissenyadors, amb un total de 39 firmes. “Des del Govern de Catalunya, no ens conformem amb això i volem que n’hi hagi més, per convertir el 080 en un element de difusió de la moda i de la indústria catalanes a tot el món”, ha sentenciat el conseller d’Empresa i Coneixement. La passarel·la del 080 ha recuperat el protagonisme a partir de les 14.00 hores, amb la desfilada de Celia Vela, i continuarà així durant la tarda amb la participació de firmes com Yerse, Justicia Ruano, Miquel Suay, i TCN. Així, del 27 de juny a l’1 de juliol, la seu de l’Institut Nacional d’Educació Física de Catalunya (INEFC) a Barcelona acollirà les propostes de prop d’una quarantena de creadors i marques per a la temporada primavera-estiu 2017, en el marc de la 18ena edició del certamen. L’edició comptarà amb el tradicional Village i zones especialitzades com el 080 Fashion Market.   L’organització del 080 Barcelona Fashion ha escollit aquest emplaçament per a l’edició d’estiu “perquè reflecteix els valors formatius i de cultura de l’esport que identifiquen la capital catalana i alhora permet donar cabuda al públic en general, en una edició que vol destacar el seu perfil més lúdic, i festiu, i obrir la cultura i el món de la moda a la ciutat i al gran públic”.   En la divuitena edició del certamen, la passarel·la del 080 Barcelona Fashion acollirà les col·leccions de dissenyadors i marques com Antonio Miró, Bóboli, Carlotaoms, Celia Vela, Custo Barcelona, Guillermina Baeza, Justicia Ruano, Punto Blanco, Miriam Ponsa, Sita Murt, TCN, Xavi Grados o Yerse, entre d’altres.

Summary: La 18ena edició del 080 Barcelona Fashion obre les portes amb les desfilades de Carlotaoms i Krizia Robustella


Els Mossos d’Esquadra han detingut un veí de Tarragona de 55 anys per conduir sota els efectes de l’alcohol i sense permís per pèrdua de vigència per punts. La matinada de diumenge, l’home va patir una sortida de via amb la motocicleta que conduïa a la carretera T-203 entre el Catllar i la Riera de Gaià (Tarragonès). Quan els agents el van anar a auxiliar, van observar que presentava evidents símptomes d’anar sota els efectes de l’alcohol. En la prova d’alcoholèmia, va donar 0,82 mg/l, més del triple del permès. A més, els agents van comprovar que l’home no disposava de carnet perquè havia perdut tots els punts, i també el van denunciar administrativament perquè la motocicleta no tenia l’assegurança obligatòria i anava amb la ITV caducada.  El detingut, que ja tenia un antecedent policial per conduir sota els efectes de l’alcohol i per conduir amb una privació judicial del permís, va ser citat ahir a un judici ràpid al jutjat d'instrucció número 3 de Tarragona.

Summary: Detingut per conduir begut i sense punts al carnet després d’accidentar-se amb la moto al Catllar


La consellera de Salut, Alba Vergés, ha explicat que en la proposta de dilluns que farà el Departament no s'inclou que Lleida i l'àrea metropolitana de Barcelona escurcin la fase 2 però no ha descartat incloure-ho més endavant. "Demà no hi ha aquesta proposta sobre la taula però, en tot cas, és plantejable", ha dit a RAC1. Ha afirmat que "és possible" reduir els terminis de 14 dies per passar de fase perquè hi ha un "bon escenari" però ha rebutjat precipitacions. D'altra banda, ha assegurat l'empresa contractada en el marc de les tasques de rastreig farà un suport telefònic i que és la salut publica "qui ha de liderar la vigilància epidemiològica". Ha afegit que en emergència no es podia fer una licitació que hagués trigat mesos.

Summary: Vergés diu que escurçar la fase 2 a Barcelona i Lleida no està en la proposta de dilluns però que "tot és plantejable"


La Sala Civil i Penal del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha admès a tràmit la querella de la  Fiscalia Superior presentada la setmana passada contra el president de la Generalitat, Quim Torra, per desobediència a les resolucions de la Junta Electoral Central (JEC) que l'obligaven a retirar els llaços grocs i les pancartes a favor dels polítics independentistes presos dels edificis  de la Generalitat. En una breu interlocutòria de set pàgines, els magistrats admeten a tràmit la querella i designen Carlos Ramos com a instructor de la causa. En la seva querella, el fiscal superior, Francisco Bañeres constatava que Torra va desatendre el mandat de la JEC "conscient i deliberadament", mantenint "encara que fos de manera encoberta o simbòlica" símbols i cartells "de la mateixa naturalesa ideològica i partidista, representativa únicament dels postulats d'una part de la societat". També remarca que el requeriment de la Junta va ser "clar i exprés" i va ser "reiteradament desatès". La fiscalia recorda que el primer pronunciament de la Junta Electoral Central sobre els llaços grocs va ser l'11 de març, però va fer-ne un segon una setmana després donant 24 hores a Torra per retirar les estelades i els llaços grocs dels edificis públics, i recordant, així mateix, que podia incórrer en responsabilitats "administratives i penals". Segons la querella, Torra va procedir llavors a "desatendre el mandat" de la junta de forma "conscient i deliberada", perquè va mantenir la simbologia encara que fos de manera "encoberta". El 21 de març, la JEC ja insta el conseller d'Interior a actuar en constatar "l'existència d'una voluntat de desobeir" per part de Torra. El canvi d'uns símbols per uns altres, va dir la junta, "no es pot entendre com un intent de compliment formal i no té cap altra finalitat que burlar els requeriments emesos per aquesta junta". Aquesta "reiterada negativa a donar compliment" a allò establert per la JEC, continua la querella, "no pot quedar emmascarada ni per una suposada voluntat d'acudir a altres òrgans informants" que no tenen competència en aquesta matèria, ni tampoc per una "substitució dels símbols per uns altres que pretenien significar exactament el mateix". Seguia sent "simbologia partidista", a parer de fiscalia, que a més incloïa "multitud de cartells amb expressions escrites". Les resolucions de la JEC, apunta el fiscal, es refereixen "amb claredat" a tot tipus de simbologia ideològica, tot i que es focalitzin en estelades i llaços grocs. Fiscalia demana que es prengui declaració a Torra; que es demani a la Policia Nacional les actes de comprovació que van fer a petició de la delegació del govern espanyol; que es reclami al Departament de Presidència el document jurídic que van encarregar sobre aquesta qüestió, i que el comissari en cap dels Mossos d'Esquadra informi sobre el compliment de l'última resolució de la JEC.

Summary: El TSJC admet a tràmit la querella de la fiscalia contra Torra per desobediència a la JEC sobre els llaços grocs


La consellera de Salut, Alba Vergés, ha assenyalat que estan estudiant "si és factible" augmentar la mobilitat entre la ciutat de Barcelona i les regions metropolitanes en les properes setmanes d'acord amb els indicadors de l'evolució de la pandèmia del coronavirus. Vergés ha afirmat aquest divendres en roda de premsa que estan treballant en aquest sentit amb l'Ajuntament de Barcelona, l'Àrea Metroopolitana de Barcelona (AMB), especialistes en mobilitat i altres experts i que en tot cas volen comptar amb el "consens" dels municipis i tenint en compte també les diferents realitats dins de les regions sanitàries.  Sobre la confirmació per part del Ministeri de Sanitat del pas a la fase 1 de Barcelona i l'àrea metropolitana i a la fase 2 del Camp de Tarragona, les Terres de l'Ebre i l'Alt Pirineu i l'Aran, tal com havia demanat Salut, Vergés ha destacat que les propostes que fan de desescalada "tenen sempre un component de rigor" i que compten amb dades que les recolzen i el diàleg tècnic corresponent. "Tothom vol avançar i recuperar la vida i l'activitat comunitària, social i econòmica però de forma segura per no haver de fer passos enrere", ha dit.

Summary: Salut es planteja ampliar la mobilitat entre Barcelona i les regions metropolitanes


La presidenta avança que s'iniciaran els estudis geològics per a la construcció d'un tercer dic de mercaderies a 12 o 15 anys vista ACN Barcelona.-La presidenta del Port de Barcelona, Mercè Conesa, ha explicat aquest dimarts que confia en l'ampliació a curt o mig termini de la terminal de mercaderies BEST, que actualment es troba al 84% de la seva capacitat. Conesa ha comentat que actualment les converses estan iniciades i que l'entrada en funcionament de la nova infraestructura suposaria incrementar el tràfic de contenidors dels 3 milions actuals fins als 4 o 4,5 milions. Per Conesa, suposa un "creixement substancial per seguir sent líders en el creixement del tràfic de mercaderies i contenidors" i fer del Port de Barcelona "un dels més competitius a nivell d'Europa". Més a llarg termini, la presidenta del Port ha avançat que es començaran els estudis geològics per iniciar la construcció d'una tercera terminal de càrrega. En declaracions als mitjans aquest dimarts, Mercè Conesa ha justificat l'estudi per construir la tercera terminal de càrrega del Port per la necessitat de "mirar cap al futur" i per aprofitar la "capacitat d'estendre'ns". Segons la presidenta del Port, s'iniciaran els estudis geològics en una fase "molt preliminar"  per determinar, per exemple, quin calat poden necessitar els mercants més grans. El nou dic estaria situat davant l'actual terminal de BEST i ja dins del terme municipal del Prat de Llobregat. "Abans de dur a terme una ampliació d'aquestes característiques s'han de fer molts estudis per saber si el port està preparat per abordar el creixement substancial com aquest", ha afegit Conesa.   Els accessos ferroviaris al Port, una "qüestió prioritària" D'altra banda, la presidenta del Port de Barcelona també s'ha referit als accessos ferroviaris al Port, pendents des de fa anys, i ha deixat clar que és una "qüestió prioritària". Segons ha comentat, està parlant "intensament" amb Adif i la secretaria general d'Infraestructures i ha avançat que la setmana que ve se celebrarà una reunió per "començar a consensuar un projecte que pugui permetre disposar d'un cronograma al llarg del 2019". Així mateix, Conesa ha mostrat la seva esperança que els pressupostos generals de l'Estat del 2019 incorporin partides per a aquesta infraestructura.

Summary: Conesa confia en l'ampliació de la terminal BEST del Port de Barcelona a curt o mig termini


El govern espanyol rebutja habilitar cap accés directe a l'autopista AP-7 a la comarca del Montsià perquè la densitat de població de la zona "és menor que en altres punts del corredor" per on transcorre. Aquesta és la resposta que ha rebut per escrit el PSC a la pregunta formulada pel diputat al Congrés, Joan Ruiz, a l'executiu del PP sobre si pensava "atendre aquest requeriment dels ciutadans". Segons els socialistes, malgrat que la missiva oferia arguments favorables per habilitar la sortida, com la separació de 28 quilòmetres entre l'enllaç d'Amposta-Sant Carles de la Ràpita –malgrat aquesta denominació es troba al terme municipal de l'Aldea, al Baix Ebre- i el de Vinaròs, una distància superior a la mitjana dels enllaços de l'AP-7 –entre 15 i 20 quilòmetres com a màxim-, la resposta ha estat negativa.  El portaveu del PSC a l'Ajuntament d'Amposta, Francesc Miró ha retret al govern espanyol un "molt preocupant desconeixement del territori" tot recordant que la comarca del Montsià té 72.000 habitants censats, "pràcticament el mateix que té el Baix Maestrat", que disposa de dos accessos a l'autopista: Vinaròs i Peníscola-Benicarló. "On veu el govern aquesta presumpta baixa densitat de població quan en realitat és pràcticament idèntica a la de comarques properes que sí tenen enllaç amb l'autopista?", es pregunta, tot recordant que la distància entre les sortides d'Amposta-Sant Carles de la Ràpita i Vinaròs és d'uns 28 quilòmetres.  Un fet, argumenta, que sumat a les dilacions en l'habilitació e l'autovia A7 al seu pas per la comarca, hipoteca les nostres comunicacions per carretera i suposa un greuge afegit per  la mobilitat dels nostres conciutadans, fet que considerem totalment intolerable". "Un cop és el govern del PP dona l'esquena a les Terres de l'Ebre", ha manifestat, per la seva banda, el diputat Joan Ruiz.

Summary: El govern espanyol rebutja habilitar una sortida de l'AP-7 al Montsià adduint baixa densitat de població


El coreògraf francès Thierry Malandin s'ha estrenat al Festival de Peralada com a coreògraf amb la seva companyia, el Malandin Ballet Biarritz. Ho ha fet davant 1.700 espectadors que omplien l'Auditori del Parc del Castell, i amb una obra que ell mateix qualifica com "màgica", el conte de La bella i la bèstia. Han estat 80 minuts de ballet al so de la música de l'Euskaldiko Orkestra Sinfonikoa. Malandin, destacava precisament que es tractava d'una coproducció molt encertada. "El millor de La bella i la bèstia és la relació que agafa la dansa i la música de Txaikovsky que l'acompanya", destaca. Com era d'esperar, al final de la representació una llarga ovació ha clos una nit de en un espai molt especial en el que Malandin reconeix que "li ha fet especial il·lusió" portar una obra com aquesta.  Peralada es posava de llarg aquest divendres amb l'estrena de La bella i la bèstia. El tradicional conte explicat a través de la dansa del Malandin Ballet de Biarritz que ha fet petit l'Auditori del Parc del Castell de Peralada. Ha estat una nit de conte a càrrec d'uns ballarins amb formació clàssica i expressió que, gràcies a les coreografies de Malandain, són clàssiques per alguns i contemporànies per a altres. El coreògraf es mostrava "molt content" per tornar a Peralada aquesta vegada com a director – abans havia visitat el festival com a ballarí -. "La veritat és que portar aquesta coproducció en un escenari com aquest és especial", ha reconegut Malandin, que ha destacat "la facilitat" que té treballar amb l'orquestra basca. Peça a peça el ballet ha demostrat perquè és un dels més reconeguts a nivell mundial. Una exhibició de talent que, acompanyada per una música contundent, i un vestuari molt encertat, ha fet reviure un dels contes més carismàtics que es poden interpretar. L'espectacle que s'ha vist a Peralada aquest divendres és una producció conjunta entre el Ballet Malandin de Biarritz i l'Euskaldiko Orkestra Sinfonika. Una relació que va començar el 2015 i que ha visitat grans escenaris com Versalles o Biarritz. En aquest sentit, el gerent de l'Euskaldiko Orkestra Sinfonika, Oriol Roch, s'ha mostrat molt satisfet de com està funcionant aquesta col·laboració i la "bona acollida" que té en els diferents escenaris que visiten. Roch reconeix que estan mirant nous projectes de futur amb el ballet, ja que "funciona molt bé i la compenetració és molt gran". Música de Txaikovsky Els 23 ballarins que dirigeix Malandain han dansat al so dels 72 músics de la orquestra basca, que ha interpretat peces de Piotr Txaikovsky. Malandin considera que "és la millor música que podia acompanyar un conte com aquest", i ha reivindicat "la força" que transmet la música composada pel geni rus. En el mateix sentit s'ha expressat Roch que ha mostrat la seva satisfacció de poder treballar amb "un mestre" com Malandin. "És un gran coreògraf que probablement no està sent prou ben valorat al seu país", ha reblat. Nit solidària Coincidint amb l'estrena de La bella i la bèstia, s'ha fet La Nit de l'Alzheimer organitzada per la Fundació ACE, en favor del diagnòstic precoç de la malaltia. Una iniciativa que busca recaptar fons a través d'un sopar en el que han assistit vora unes 100 persones. Els fons recaptats en aquesta nova edició es destinen al finançament de la Unitat de Prevenció i Diagnòstic Precoç de l'Alzheimer, una iniciativa pionera a tot l'Estat i que s'ubica a Barcelona.  A través de la unitat, la Fundació ACE té com a objectiu emfatitzar la importància de detectar l'alzheimer en fases lleus, ja que els tractaments de que es disposa avui dia són més efectius en aquesta fase de la malaltia. Una altra activitat relacionada amb l'estrena de la Bella i la Bèstia es va fer aquest dijous a la Plaça Gala Salvador Dalí de Figueres, on es va col·locar una gran barra de ball. Allà Thierry Malandin va donar una classe magistral de ballet. Es tracta d'una iniciativa del Ballet Malandin Biarritz, el Festival de Peralada, la Fundació Gala Dalí i l'Ajuntament de Figueres.

Summary: Peralada reviu la màgia del conte de La bella i la bèstia amb la dansa de Thierry Malandin


L’Auditori de Barcelona ha viscut aquest dijous una nit de record i vindicació del rock català. Una quinzena de músics de les noves fornades –com Adrià Salas, Ernest Crusats, Núria Graham, Roger Mas o Carles Sanjosé, entre altres- han retut homenatge a tota aquella escena en un espectacle centrat en les cançons més recordades incloent-hi, és clar, les que van sonar en el multitudinari concert del 1991 al Palau Sant Jordi, ara fa 25 anys. Alguns dels artífex d’aquell període de la història de la música popular catalana seien aquesta nit a la grada, mentre els seus fills musicals –díscols, molts d’ells- han entonat els seus vells èxits. Això sí, passats pel seu sedàs i amb una banda d’alçada que els ha fet sonar renovats.

Summary: El rock català rep l’homenatge de les generacions que el van succeir


Els ministres de Turisme d'Espanya, Àustria, Croàcia, Eslovènia, França, Grècia, Itàlia, Luxemburg, Malta i Portugal reclamen que s'eliminin els vetos d'entrada per la covid-19 dins de la Unió Europea per no perjudicar la mobilitat. En una declaració conjunta, els deu titulars de Turisme alerten que les "mesures indiscriminades" tenen "conseqüències negatives" per tal turisme i l'activitat econòmica en general. "És imperatiu que el dret a la lliure circulació e persones entre tots els estats membres i dins de la integritat de l'espai Schengen es preservi en la mesura del possible", apunten els ministres, que demanen concloure "urgentment" les negociacions per tenir un enfocament coordinat.  Per als ministres, les mesures destinades a controlar la pandèmia han de prendre's a nivell regional i han de ser "no discriminatòries" i "proporcionades". A més, reclamen que bona part dels fons del pla econòmic per rellançar l'economia europea vagin a parar al sector turístic.

Summary: Espanya i nou estats més reclamen eliminar els vetos d'entrada per la covid-19 dins de la UE


Marlaska diu que el repartiment de mascaretes en 1.500 punts i amb 4.500 efectius s’ha fet sense incidents ACN Madrid .-Els cossos i forces de seguretat estatals han interposat més de 650.000 denúncies per incomplir el confinament des que es va decretar l’estat d’alarma. El ministre de l’Interior, Fernando Grande-Marlaska, ha explicat que la mesura no té una finalitat “recaptatòria” sinó de “conscienciació” i que, tot i que la xifra és elevada, els casos d’incompliment són una "excepció" en relació al comportament general dels ciutadans. D’altra banda, ha explicat que aquest dilluns no s’han detectat incidències remarcables. Marlaska ha detallat que s’han establert 1.500 punts de distribució per repartir-les a les comunitats on avui no és festiu i que hi ha participat 4.500 efectius dels diferents cossos policials. Demà s’hi afegiran les altres vuit comunitats on aquest dilluns no era laborable. Aquest dimarts se’n distribuiran en un total de 2.100 punts d’accés al transport públic i hi participaran 6.000 efectius. La policia ha interposat més de 650.000 denúncies per incomplir el confinament des que es va decretar l’estat d’alarma. Marlaska ha insistit durant una roda de premsa que es tracta d’una petita part de la població perquè la majoria “és solidària” i compleix amb les restriccions imposades. En aquest sentit, ha dit que la mesura no té una voluntat “recaptatòria” sinó que busca “conscienciar” la ciutadania i ha dit que seran “diligents” en la seva tramitació.  Sobre el destí dels diners recaptats, ha dit que primer caldrà cobrar-les totes i que després s’abordarà a quina finalitat van a parar. “Quan toqui es parlarà”, ha insistit.  Marlaska també ha assegurat que durant el primer dia del retorn a la feina no hi ha hagut incidents remarcables. Un fet, ha dit, que demostra que la ciutadania està conscienciada. Sobre el repartiment de 10 milions de mascaretes als accessos del transport públic, ha explicat que se n’han distribuït en 1.500 punts de les comunitats autònomes on avui ja era laborable i que hi han participat 4.500 efectius, entre ells policies, protecció civil i voluntaris de la Creu Roja. Entre demà i dimecres es repetiran a les altres vuit comunitats que retornen a la feina després de la Setmana Santa i que en total se’n repartiran a 2.100 punts a través de 6.000 efectius.  El ministre no ha descartat que es puguin fer distribució durant més dies i ha garantit que a finals de setmana es garantirà l’abastiment en farmàcies i altres establiments habilitats.  Un gran acord “nacional”  D’altra banda, Marlaska ha tornat a fer una crida per a un gran pacte “nacional” emulant els de la Moncloa i ha assegurat que, tot i que la societat ha canviat des d’aleshores, cal que l’acord s’inspiri en els seus principis. “La majoria del país espera això de nosaltres”, ha insistit.

Summary: Interior ha interposat més de 650.000 denúncies per incomplir el confinament des del decret d’estat d’alarma


La presidenta del grup parlamentari de C's, Inés Arrimadas, ha criticat aquest dimarts el posicionament de CDC a favor de la ruptura amb l'estat espanyol pel seu acostament a les forces d'esquerra. "Com més aposta CDC per la independència, més poder de decisió dóna a la CUP i a ERC", ha afirmat. Amb el debat sobre els pressupostos sobre la taula, Arrimadas ha retret al Govern que no promogui un "projecte seriós i realista". La líder de C's a Catalunya ha subratllat també les divergències entre els dos socis de Govern –CDC i ERC-, així com la seva dependència de la CUP: "Hi ha dos models absolutament diferents que a més depenen d'un altre model, que és el de la CUP".

Summary: Arrimadas: "Com més aposta CDC per la independència, més poder de decisió dóna a la CUP i a ERC"


JARC considera "insuficients" les condicions dels crèdits tous anunciats aquest dijous pel Govern per al sector de la fruita dolça i reclama que siguin a interès zero i "fer-los extensius a tots els sectors agraris". D'altra banda, l'organització celebra el compromís del Departament d'Agricultura de fer efectiu, entre finals de febrer i principis de març, el pagament dels primers 1,5 milions d'euros corresponents al Pla d'arrancada de fruita de pinyol que va posar en marxa la conselleria l'any passat. De la mateixa manera, JARC valora positivament que Agricultura s'hagi compromès a abonar al maig els ajuts a la producció integrada. El sindicat considera que aquests pagaments "facilitaran una liquiditat molt necessària per al sector". Després de la reunió que van mantenir aquest dimecres a Lleida alcaldes i representants del sector de la fruita amb el president de la Generalitat, Quim Torra, i la consellera d'Agricultura, Teresa Jordà, JARC recorda que aquest "és un problema estructural que afecta a tot el sector" i que, per tant, "requereix solucions més profundes, a banda de les mesures a curt termini i parcials que es volen aplicar". En aquest sentit, l'organització demana que els crèdits oferts a través de l'Institut Català de Finances (ICF) siguin a fons perdut i se'n puguin beneficiar tots els sectors agraris. En relació amb els ajuts per a inversions -coneguts a plans de millora-, JARC considera que el Govern hauria de destinar més recursos als productors professionals i a les petites i mitjanes empreses, "independentment que formin part d'una cooperativa". L'organització assegura que "Agricultura dona prioritat als agricultors que pertanyen a alguna cooperativa", fet que "suposa un doble greuge per als petits i mitjans productors independents". D'altra banda, JARC proposa l'obligatorietat que el Govern estableixi que qualsevol licitació pública de servei de restauració doni prioritat als productes de proximitat, després que el Consell Comarcal de les Garrigues denunciés que l'oli del restaurant del Parlament no era català, tot i que arran de la queixa ara sí que ho és.

Summary: JARC reclama crèdits a interès zero per a tots els sectors agraris


Tretze menors i tres adults han resultat ferits lleus aquest dilluns a la tarda en desfrenar-se un autobús escolar a Esplugues de Llobregat (Baix Llobregat). Segons els Bombers de la Generalitat, l'incident ha passat al carrer Juan de la Cierva, a la part del darrere d'un col·legi, cap a les cinc de la tarda. El vehicle ha caigut per un desnivell de tres metres i ha acabat en un descampat, on ha xocat contra tres vehicles estacionats. Els 16 ferits a causa del sinistre han estat evacuats a l'hospital Vall d'Hebron, a l'hospital Sant Joan de Déu, a l'hospital Moisès Broggi i a l'hospital de Sant Boi. ((En aquesta notícia s'ha actualitzat el nombre de ferits)) Fins al lloc s'han desplaçat tres ambulàncies del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), vuit dotacions dels Bombers, efectius de la Policia Local i dues patrulles dels Mossos d'Esquadra. Cap persona ha resultat ferida de gravetat.

Summary: ACTUALIZACIÓ:13 menors i tres adults ferits lleus en desfrenar-se un autobús escolar a Esplugues de Llobregat


El servei de vigilància i socorrisme a Tarragona ha començat aquest dissabte a la platja de l'Arrabassada amb mesures de protecció per la pandèmia de la covid-19. Els socorristes hauran de fer les assistències amb mascareta i guants i en el cas que patrullin en parelles hauran de mantenir la distància de seguretat. A més, els vigilants també s'encarregaran d'informar els usuaris que encara no està permès prendre el sol ni banyar-se per garantir que es compleixi la normativa en la fase 1 del pla de desescalada. En les primeres hores del servei a la platja de l'Arrabassada hi ha hagut poca afluència de persones passejant, jugant amb infants o nedant. Les tasques de socorrisme, adjudicades a Creu Roja, es faran només en aquesta platja tarragonina durant els caps de setmana fins a mitjans de juny. Llavors, començaran a cobrir diàriament tot el litoral del municipi. L'equip de socorristes de la Creu Roja ha començat cap a les deu d'aquest matí a habilitar la caseta des d'on treballaran aquest estiu. Han col·locat el material i han hissat la bandera de l'entitat que indica l'inici de l'activitat de vigilància que es farà fins a les set de la tarda. A mig matí, una parella de socorristes ha caminat de punta a punta per la vora del mar i durant el patrullatge han mantingut la distància de dos metres de separació, tal com marca la normativa. El responsable de salvament i socorrisme de Creu Roja a la demarcació de Tarragona, Joan Carles Castellví, ha afirmat que l'organització ha hagut d'adaptar els protocols davant les circumstàncies actuals i, per això, totes les assistències es faran amb guants, mascaretes i guardant les distàncies de seguretat. Un cop s'hagi acabat amb la cura o el servei, tant els socorristes com les persones afectades hauran de netejar-se amb gel hidroalcohòlic i llençar el material de protecció utilitzat en un cubell "especial". Segons Castellví, els socorristes tindran més dificultat a l'hora d'actuar quan hagin d'endinsar-se a l'aigua. Ara mateix, estan provant unes mascaretes de neoprè que els podria facilitar la feina. "El millor que seria no haver de fer cap rescat. Per tant, si normalment ja fem molta prevenció, aquest any haurà de ser més intensa", ha argumentat el responsable de Creu Roja.  De fet, els vigilants hauran d'informar i advertir als usuaris de la normativa, ja que banyar-se i estirar-se a prendre el sol no estarà permès fins a la fase 3, prevista per al 10 de juny si no hi ha cap canvi. Ara per ara, només es poden banyar les persones federades. "Tot és molt nou, haurem de treballar amb molta precaució", ha expressat l'Ilena Caballero que fa tres anys que treballa com a socorrista. Segons el seu parer, no serà difícil adaptar-se però sí que reconeix que hauran de fer tasques més pròpies dels cossos policials. "Necessitarem acostumar-nos, perquè encara no tenim el xip agafat en la primera fase. Haurem de fer una mica de policies, avisant que la gent no estigui a la platja", ha tancat Caballero.

Summary: El servei de socorrisme a Tarragona comença amb mesures de protecció per la covid-19


L'Associació Agrària de Joves Agricultors (Asaja) carrega contra l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) una setmana després del pas del temporal Gloria. Segons la presidenta del sindicat, Rosa Pruna, "si el temporal hagués trobat un Tordera net s'haurien evitat moltes inundacions" als conreus de la zona. De visita als pagesos de la conca de la Tordera, Pruna avisa que si no es fa el manteniment adequat a les lleres, l'aigua els tornarà a passar per sobre: "Perquè hi hagi un futur per a l'agricultura i la ramaderia les rieres i els rius han d'estar nets". Un dels pagesos afectats, Jordi Matas, assegura que ja fa dos anys es va avisar de la situació a la zona i des de llavors "no s'ha fet res". Plou sobre mullat. Aquesta és la sensació que tenen els pagesos de la conca de la Tordera després del pas del temporal Gloria. Les seves reivindicacions al llarg dels darrers anys, diuen, ara els han donat la raó, malauradament. Més d'una setmana després dels aiguats, els camps estan encara impracticables. Tots ells enfangats i alguns encara parcialment inundats. "El problema no són les pèrdues, el problema es que això no s'arregla", assegura Jordi Matas, un dels joves pagesos de la zona. Aquest divendres els ha visitat la presidenta del sindicat Asaja, Rosa Pruna, per exigir a les administracions supramunicipals que prenguin mesures per minimitzar els impactes del canvi climàtic. "L'aigua no la pot parar ningú i estem d'acord que va ser un gran temporal", reconeix Pruna, que assegura que això no és excusa per deixar d'intervenir a les lleres de rius i rieres. "N'hi ha molt poques a Catalunya que estiguin netes, però si es fa la feina, hi ha solució" davant aquests temporals, assegura. El sindicat agrari també denúncia que ja fa molts anys que "s'ha construït més del que s'hauria de fer" a les lleres dels rius. Això, explica, ha suposat la construcció d'instal·lacions, canonades i desaigües que, en el cas de l'entorn de la Tordera són del tot insuficients per evacuar tota l'aigua que, sumada al temporal, ha portat el caos a la zona.

Summary: Rosa Pruna (Asaja): "Si el Gloria s'hagués trobat un Tordera net s'haurien evitat moltes inundacions"


JxSí i la CUP han avisat l'Estat que a cada denúncia i intent de de "criminalitzar" la política els independentistes se senten "més units" i "més forts" per continuar amb el camí engegat. Els dos grups han volgut fer visible aquesta unitat en una compareixença conjunta dels seus diputats a les portes del Parlament a través del qual han denunciat la "judicialització" de la política el dia després que la Fiscalia estatal encarregués al Fiscal Superior de Catalunya presentar davant del TSJC una querella contra la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, per suposats delictes de prevaricació i desobediència. Han afegit que la unitat en defensa de les institucions és majoritària i que havien rebut el suport d'altres grups parlamentaris, tot i que no han participant en l'acte. JxSí i la CUP han assegurat que tornaran a la política tot el que el govern espanyol i els tribunals converteixi en "expedient judicial" i han alertat que no s'aturaran. Els diputats han volgut defensar la seva tasca com a parlamentaris i el fet que al Parlament "es pugui debatre tot". Amb aquesta compareixença els diputats han volgut expressar la unitat en la defensa de les institucions així com del camí emprès cap a la independència. La diputada de JxSí ha assegurat que aquest dilluns van mantenir diverses converses amb diputats de diferents grups d'avant l'"obsessiva judicialització" de la política per part del govern espanyol i ha asseverat que van rebre molts suports, tot i que finalment no han participat a l'acte. "Mentre la persecució política vagi per aquí, cada cop més ànimes de demòcrates estaran cridades a defensar les institucions", ha dit.  Tant Rovira, com Boya, s'han mostrat convençudes que tots els que defensen la democràcia estan al costat de la defensa que han fet aquest dimarts els dos grups parlamentaris. "Sinó no serien demòcrates", ha apuntat Boya, al temps que ha apuntat que quan s'hagi de defensar "fermament" la democràcia hi seran. Rovira ha afegit que els senten "molt a prop" i que aquest espais és "molt ampli". En aquesta línia, Rovira ha dit que hi ha un "sentit generalitzat" en la defensa de la tasca dels diputats i ha assegurat que continuaran fent la feina que els pertoca "malgrat tots els malgrats de la judicialització" i el fet que el govern espanyol "s'escuda en els tribunals". Ha reiterat que tenen un full de ruta "molt clar" i que passa per treballar pel referèndum, "guanyar-lo i començar a construir la república catalana". "Malgrat la judicialització, ens devem a allò elemental i essencial en democràcia que són les urnes", ha declarat. A més, ha explicat que els diputats es comprometen a portar al Parlament i al carrer "tantes vegades com faci falta" tot allò que el govern espanyol porti a la justícia.  Per la seva banda, Boya ha denunciat la "criminalització"  i la "persecució democràtica" que estan patint els càrrecs electes i s'ha preguntat com es poden denunciar lleis i resolucions que han estat aprovades "legítimament i democràticament". "No fem res més que complir el mandat democràtic", ha assegurat.  La diputada ha explicat que amb aquest acte volien refermar la seva voluntat d'exercir "un dret bàsic com és el dret a l'autodeterminació" i ha reivindicat que al Parlament es pugui debatre qualsevol tema, ja que ha assegurat que no fer-ho "remet a temps obscurs i règims totalitaris". "Cap tribunal podrà silenciar la voluntat del poble i cap Fiscalia podrà parar la construcció de la república catalana basada en els drets i les llibertats", ha declarat.  Boya ha afegit que amb l'acte també volien donar suport a tots els càrrecs electes del país que han estat denunciats per exercir la seva tasca en defensa del full de ruta cap a la independència. Així, ha mencionat no només Forcadell sinó també els ajuntaments que van decidir obrir el 12 d'octubre, a l'alcaldessa de Berga, Montse Venturós; l'expresident de la Generalitat, Artur Mas; i les esconelleres Irene Rigau i Joana Ortega. "Estem convençuts que la desobediència és l'única opció real davant la judicialització", ha dit.  Cap a la desobediència Sobre si hi ha unitat entre els dos grups pel que fa a la desobediència, Rovira ha dit que "cadascú li posarà el nom que vulgui" i ha reconegut que JxSí i la CUP entenen coses "de manera molt diferent" però ha posat en valor que sempre generen "consens polític" perquè comparteixen un mateix objectiu.  Boya ha reiterat que la desobediència és "l'única via" possible davant les "pràctiques obscures" de l'Estat i la negació de la sobirania de les institucions, així com "l'evidència que a l'altre banda no hi ha ningú". "I cada cop hi ha més gent que ho té així de clar", ha reivindicat.

Summary: JxSí i la CUP avisen l'Estat que a cada denúncia els independentistes estan "més units" i se senten "més forts"


La CUP de Girona proposarà a la resta de grups municipal l'elaboració d'un protocol consensuat per determinar, més enllà del que marca la llei, els criteris de contractació i les funcions que han de fer els càrrecs de confiança. Llencen la proposta després que el jutjat hagi tombat el recurs que van presentar contra la designació de vuit càrrecs de confiança durant el darrer mandat de Carles Puigdemont. Tot i que la sentència no els és favorable, des de la formació asseguren que estan "raonablement satisfets". La portaveu, Laia Pèlach, recorda que des del 2011 (quan es van fer les primeres contractacions) fins al 2015 van estar fent una "denúncia política" del cas i que, en veure que el govern municipal no canviava de parer, van decidir presentar el recurs judicial "per responsabilitat". És a partir de llavors, segons Pèlach, que l'equip de govern va començar a justificar les funcions dels assessors i va deixar de donar-los tasques directives. "El govern ha reconegut mancances i ha introduït canvis a nivell formal", ha valorat. El jutjat contenciós administratiu 1 de Girona ha tombat el recurs de la CUP i avala els càrrecs de confiança nomenats per Carles Puigdemont en el seu darrer mandat com a alcalde de Girona. La formació cupaire va impugnar l'acord de ple del 29 de juny de 2015 i volia que el jutjat el declarés nul. En la sentència, però, la magistrada no entra a valorar amb profunditat si els nomenaments s'ajusten a la llei perquè, segons exposa, l'acord ja no té cap vigència ja que Puigdemont no és alcalde i s'ha canviat completament el cartipàs.  La portaveu de la formació a l'Ajuntament de Girona, Laia Pèlach, ha assegurat que estan "raonablement satisfets" amb la resolució judicial. Apunta que la magistrada no entra en el fons de la qüestió perquè les contractacions ja no existeixen però defensa la feina feta per la CUP portant el cas davant la justícia.  Segons Pèlach, la CUP va estar denunciant als plens i a diferents actes que les contractacions de càrrecs de confiança fetes pel govern de Carles Puigdemont des del 2011 no s'ajustaven a llei. Per a la CUP, eren càrrecs eventuals que acabaven fent tasques de direcció o gerència.  Pèlach assenyala que aquesta fórmula de la denúncia política no els va permetre que el govern municipal introduís canvis i que, per això, van apostar per presentar el recurs.  És a partir de llavors, segons la portaveu, que el govern de CiU va començar a introduir canvis i motivar i justificar millor les funcions de cada càrrec. Aquestes modificacions es van plasmar en l'aprovació de l'actualització de la relació dels llocs de treball al ple de desembre de 2015. En aquella ocasió, segons recorda la magistrada a la sentència, la CUP es va abstenir. "Ho vam fer perquè s'estaven fent passos endavant en la línia del havíem demanat", justifica Pèlach.  Per a la CUP, la "lentitud de la justícia" també ha jugat en la seva contra. Segons Pèlach, si aquesta sentència hagués arribat abans del desembre de 2015 –quan es va aprovar l'actualització- el resultat "hauria estat ben diferent". La portaveu de la CUP afegeix que, fins i tot, hi havia informes de secretaria que demanaven justificar millor les tasques de cadascun dels assessors.  Volen un protocol consensuat Més enllà de valorar la sentència, la CUP ha llençat una proposta per seguir avançant en el tema dels càrrecs de confiança. Ho fa després que el govern municipal, per boca de la tinenta d'alcalde de Règim Interior, Maria Àngels Planas, hagi demanat a la CUP que deixi de "judicialitzar la política".  La portaveu de la formació proposa que tots els grups redactin un protocol que determini sota quines condicions es pot contractar un assessor, quines atribucions ha de tenir i quin seguiment s'ha de fer de la seva feina. D'aquesta manera, més enllà del que estableix la llei, l'Ajuntament de Girona disposaria d'una eina de control d'aquest tipus de figures.

Summary: La CUP de Girona proposa un protocol per definir com s'han de contractar i què poden fer els càrrecs de confiança


Protecció Civil ha activat la prealerta del Neucat per risc de nevades a cotes baixes aquest diumenge. Segons les previsions del Servei Meteorològic de Catalunya (SMC) aquesta nit començarà un episodi de nevades que s'allargarà fins a última hora de demà i que podria afectar les comarques de Girona, terres de l'Ebre i les comarques d'Osona i el Vallès Oriental, on fins a mig matí la cota de neu rondarà els 400 metres. I a l'Alt Empordà, el Baix Empordà, el Pla de l'Estany i Gironès la cota de neu pot arribar a baixar fins als 200 metres, on podria afectar algunes vies de comunicació, com per exemple l'N-260 al seu pas per les comarques afectades. A mesura que avanci el dia la cota de neu tendirà a pujar i s'acabarà situant al voltant dels 800 metres.

Summary: Protecció Civil activa la prealerta del Neucat per risc de nevades a cotes baixes


Dos investigats per la policia espanyola arran del tall de l'AP-7 a Salt (Gironès) el 13 de novembre s'han acollit al dret de no declarar aquest dijous a la tarda a la comissaria de Tarragona. Segons ha explicat a l'ACN Benjamí Nadal, veí d'Ulldecona, els agents li han mostrat una fotografia d'una persona que diuen que és ell en un tall convocat pel Tsunami Democràtic al quilòmetre 64 de l'autopista. "Jo no m'identifico", ha afirmat. L'altre investigat,  veí d'Amposta, també s'ha acollit al dret de no declarar. Tots dos es queixen que no han tingut accés a les actuacions i que no saben de què se'ls acusa concretament. "És una cacera de bruixes", ha valorat Nadal. Per la seva banda, l'advocat Carles Perdiguero ha dit que, en qualsevol cas, un tall de carretera no és cap delicte i la citació a la comissaria "no era procedent". Segons l'advocat, com a molt els fets podrien ser susceptibles d'una sanció administrativa, però en aquest cas considera que estarien emparats en el dret de manifestació. Per tot plegat, Perdiguero ha apuntat que el procediment hauria de decaure i ser arxivat de forma immediata. De fet, aquesta serà la primera petició que farà si el cas acaba arribant al jutjat.  Les dues citacions d'aquests veïns ebrencs a Tarragona se sumen a les deu persones que han passat per la comissaria de Girona, quatre més a Barcelona i una altra a Manresa. Als de Girona se'ls investiga a tots per desordres públics, per suposadament haver pres part al bloqueig de l'autopista convocat pel Tsunami Democràtic el 13 de novembre. A un dels de Barcelona se l'acusa de bloquejar la frontera.  A Tarragona una vintena de persones han respost a la crida del CDR i s'han concentrat davant la comissaria per fer costat als investigats.

Summary: Dos investigats per un tall del Tsunami a l'AP-7 es neguen a declarar davant la policia espanyola a Tarragona


L'Audiència Nacional ha condemnat a quatre anys de presó a l'exconseller delegat del Banc de València, Domingo Parra, i ha imposat penes d'entre quatre i sis mesos de presó per tres acusats més per irregularitats en una sèrie d'operacions bancàries vinculades a projectes immobiliaris que van causar un perjudici a l'entitat de 198 milions d'euros, posant en risc la viabilitat econòmica del banc. En la sentència, els magistrats condemnen Parra per un delicte d'administració deslleial i a Alfonso Montserrat i Salvador Vila com a còmplices. En canvi, però, els absolen del delicte d'apropiació indeguda del que els acusava la fiscalia i l'acusació particular, representada per la SAREB.  Els magistrats consideren que no s'ha pogut provar un delicte d'apropiació indeguda, en el sentit que no s'ha demostrat que "les diferents operacions realitzades haguessin anat a parar al patrimoni dels acusats o que els fons que rebessin en forma de finançament s'haguessin destinat a fins diferents pels quals es van rebre".  La sentència si que considera "plenament acreditat en autos la causació d'un gravíssim perjudici pel Banc de València com a conseqüència de l'actuació fraudulenta dels acusats, mitjançant una gestió que es podria qualificar de desastrosa". De fet, la sentència considera que les operacions autoritzades i objecte de judici eren "absolutament arriscades" i tenien un "caràcter especulatiu clar". La sentència imposa indemnitzacions per responsabilitat civil contra Parra i Montferrer, que hauran de pagar de forma conjunta i solidària a Caixabank més de 168 MEUR. Vila haurà d'entregar una indemnització de 119 milions i Soler de 130 milions, per responsabilitat subsidiària de les entitats Nou Litoral, Salvador Vila SL i Urbanas de Levante SL.  La sentència assegura que les operacions immobiliàries impulsades pel Banc de València objecte del judici (relacionades amb Nou Litoral, Valenciana de Viviendas 2010 i Faverech Desarollos) es van fer "sense seguir els protocols establerts" pel banc i "sense seguir les recomanacions que anteriorment havia fet el Banc d'Espanya per la realització d'operacions de risc, no havent analitzat degudament i amb un mínim de rigor les operacions".  L'Audiència ha absolt tres dels acusats, Carlos Pascual de Miguel, Fernando Polanco i Teresa Villalba d'un delicte continuat d'administració deslleial i blanqueig de capitals.

Summary: L'Audiència Nacional condemna a quatre anys de presó l'exconseller delegat de Banc de València


Catalunya “pot proposar” un canvi en les unitats territorials i Sanitat ho acceptarà "si reuneixen les condicions"  ACN Madrid.-El director del Centre de Coordinació d’Alertes i Emergències Sanitàries, Fernando Simón, ha insistit que el Ministeri de Sanitat estableix el pla de desescalada partint de les províncies, però ha apuntat que si Catalunya proposa unes unitats territorials diferents el Ministeri ho estudiarà i decidirà. En tot cas, ha assegurat que aquest repartiment territorial es podria establir no només a Catalunya, sinó també a altres territoris. “Si Catalunya proposa una àrea de salut com un d’aquests territoris diferents, si reuneix les condicions no veig perquè no es pot utilitzar, com pot passar a qualsevol altra CCAA, perquè no crec que això sigui una discussió de CCAA específiques, sinó de qualsevol territori de l’Estat espanyol”, ha dit. Simón ha fet aquestes manifestacions durant la roda de premsa dels tècnics a Moncloa, després que la consellera de Salut, Alba Vergés, assegurés que el govern espanyol no posarà impediments a la petició de la Generalitat de Catalunya de fer el desconfinament per regions sanitàries, i no per províncies, tal com va apuntar el president del govern espanyol, Pedro Sánchez.     Simón ha afirmat que les ordres i documents del pla de transició deixen “clar” que “el Ministeri de Sanitat planteja com a unitat base de partida les províncies”, però alhora aquests mateixos documents especifiquen que “si les CCAA identifiquen una altra unitat territorial que considerin amb característiques adequades tan epidemiològiques com pel que fa a capacitats assistencials i de control de mobilitat ho pot proposar”.    “Ho pot proposar, es valora per part del Ministeri, i si s’arriba a una discussió que partint de les dades ens porta a pensar que aquesta àrea és susceptible de canviar de fase, ho pot fer”. Per tant, segons Simón, “si Catalunya proposa una àrea de salut com un d’aquests territoris diferents a les províncies, si reuneix les condicions no veig perquè no es pot utilitzar”.     En tot cas aquest nou repartiment territorial "pot passar a qualsevol altra CCAA, perquè no crec que això sigui una discussió de CCAA específiques, sinó de qualsevol territori de l’Estat espanyol”.

Summary: Simón apunta a la possibilitat d’establir regions sanitàries a Catalunya igual que a altres CCAA


El vicepresident donarà detalls sobre la retallada de despesa ordenada per la Generalitat ACN Barcelona.-La presidenta de la Comissió d'Economia i Hisenda del Parlament, Teresa Pallarès, ha convocat formalment una sessió per al dimecres 21 d’agost, on a partir de les 10.00 hores del matí es preveu la compareixença del vicepresident i conseller d'Economia i Hisenda, Pere Aragonès. D'aquesta manera, es canalitzaran les explicacions que vol donar el vicepresident i que li havien reclamat les formacions de Catalunya en Comú Podem i la CUP sobre la retallada en la despesa ordenada per la Generalitat la setmana passada. Així, l'únic punt de l'ordre del dia és el debat i votació de la "sol·licitud de sessió informativa de la Comissió d'Economia i Hisenda amb el vicepresident del Govern i conseller d'Economia i Hisenda sobre la retallada del 6% als pressupostos", presentada per CatECP i la CUP després d'haver-ho demanat a la Diputació Permanent i haver-ho retirat posteriorment per canalitzar-ho a través d'aquesta comissió d'acord amb Aragonès. Un cop aprovada la petició de compareixença que s'ha presentat, s'ampliarà l'ordre del dia de la comissió perquè el vicepresident del Govern doni les explicacions oportunes i els grups el puguin interpel·lar sobre la qüestió.

Summary: El Parlament convoca formalment la comissió d'Economia on compareixerà Aragonès pel dimecres 21 d'agost


Asens denuncia que els serveis socials estan "molt tensionats" perquè es fan càrrec de les persones que hauria d'atendre l'executiu central ACN Barcelona.-L'Ajuntament de Barcelona reclama al govern espanyol que li pagui factures per valor de 2,3 MEUR pels serveis que des del consistori s'estan prestant als refugiats i que corresponen a l'Estat, que és qui rep els fons europeus. El tinent d'alcaldia Jaume Asens ha denunciat que els serveis socials estan "molt tensionats" perquè es fan càrrec de persones que hauria d'atendre l'executiu central. Mentre esperen que l'Estat els doni o no el permís d'asil poden passar entre dos i tres mesos, i mentrestant és l'Ajuntament qui els allotja perquè no es quedin al carrer, el que va suposar durant els 2016 uns 800.000 euros i gairebé el doble aquest any, segons la previsió municipal.  Al marge de denunciar que el 28 de setembre s'acaba el termini perquè l'Estat acolli 17.337 persones i n'ha acollit menys de 2.000, L'Ajuntament es queixa que tot i que el govern espanyol només ha formalitzat el refugi de 46 persones a Barcelona, han arribat gairebé 3.000 a la ciutat pels seus propis mitjans des de principis d'any que estan sent ateses pels serveis socials del consistori per les deficiències del sistema d'acollida de l'Estat. El govern espanyol externalitza en la Creu Roja la gestió a Catalunya però sense suficients efectius, el que provoca que les sol·licituds d'asil es resolguin en dos o tres mesos. Una persona refugiada pot arribar a l'aeroport de Barcelona amb visat de turista i llavors demanar l'asil. Mentre no li resolen la petició, són els serveis socials del consistori el que actuen, el que provoca la seva saturació i també factures que arriben als 2,3 MEUR en els últims dos anys, ha explicat Asens.  I és que fins que una persona no rep l'acceptació en la seva sol·licitud d'asil no pot entrar en el programa social de l'Estat. A això se li ha de sumar el fet que les peticions acceptades són molt baixes en relació a les peticions, i és el Servei d'Atenció a Immigrants, Emigrants i Refugiats (SAIER) del consistori qui omple tots aquests buits, amb la despesa que això suposa en pensions i en ajudes socials perquè aquestes persones no es quedin al carrer. Segons el consistori, es tracta d'un continu de gent que es va despenjant del sistema i que va arribant als serveis socials de l'Ajuntament, el SAIER o el CUESB. El sistema, en canvi, és molt més eficient a Madrid, on l'Estat té pensions pròpies i tot el procés és molt més ràpid. L'Estat dedica els mateixos recursos en general ara que fa dos anys, quan les sol·licituds d'asil s'han multiplicat per quatre. A més, cal tenir en compte que la presència de famílies amb menors d'edat ha anat en augment, i l'Ajuntament ha passat d'atendre 250 menors en tot el 2015 a gestionar-ne 603 només aquest any. La previsió d'atenció del 2018 se situa ja en les 4.200 persones. Al marge d'aquesta ajuda inicial, l'Ajuntament té el programa Nausica, destinat a aquelles persones que sí que aconsegueixen entrar en el projecte d'ajuda social espanyol però que quan l'acaben segueixen sense ser autònoms.

Summary: Barcelona reclama al govern espanyol 2,3 MEUR pels serveis que presta als refugiats i que corresponen a l'Estat


Els Mossos d'Esquadra han desarticulat una banda de lladres que es dedicava a robar a turistes a les àrees de servei de l'AP-7, entre la Jonquera (Alt Empordà) i Tarragona. El grup criminal estava format per sis integrants d'origen albanokosovar, cinc dels quals han quedat detinguts i un altre té una ordre de crida i cerca. Els pispes sostreien objectes de valor i diners de l'interior de vehicles després de distreure els seus ocupants als quals els deien que tenien la roda punxada i simulaven que els ajudaven. En un dels furts, els lladres es van arribar a emportar més de 10.000 euros de l'interior d'un dels turismes. Els autors dels fets actuaven en dos grups separats però coordinats, i utilitzaven cotxes de lloguer per cometre els fets delictius. En tres mesos l'organització criminal havia llogat més de 20 vehicles amb una inversió de 6.000 euros. La investigació es va iniciar el passat 23 d'abril a partir d'un furt que es va produir a l'àrea de servei d'Empordà Sud, ubicada al punt quilomètric 35 de l'autopista AP-7 al terme municipal de Garrigàs (Alt Empordà). El grup criminal estava dirigit per un cap i sovint coincidien dos vehicles de cada grup a la mateixa àrea de servei i canviaven els ocupants dels vehicles cada tres o quatre dies per evitar ser detectats per la policia. Els autors acostumaven a robar a turistes aprofitant el seu desconeixement sobre qüestions legals i a l’hora de fer la denúncia, així com el fet que es trobaven desorientats, molts cops no parlen l’idioma i acostumen a portar grans quantitats de diners a sobre. Dels sis investigats que formen el grup criminal, només dos d'ells tenen  domicili estable a Catalunya, mentre que la resta s'allotjava de manera temporal en diversos hostals i hotels de diferents poblacions.    La majoria dels integrants del grup tenien una important mobilitat, residien alhora en tres llocs diferents per tal de no ser descoberts. Els que vivien en domicilis estables prenien mesures de seguretat molt avançades per evitar ser detectats i seguits. Els cinc arrestats –amb diversos antecedents a diferents països d'Europa com França, Alemanya i Itàlia- van passar a disposició judicial ahir divendres 10 d'agost, i el jutge va decretar la llibertat amb càrrecs i a quatre d'ells també els va imposar una ordre d’allunyament de 200 metres de tota l'AP-7 i les seves àrees de servei. Tres grups criminals desmantellats i 43 detinguts Durant el 2018 els Mossos d'Esquadra de la Unitat Operativa de Mobilitat han desarticulat tres grups criminals que actuaven a l'AP-7. En total s'han detingut 43 implicats en robatoris a l’autopista o àrees de servei. Segons la policia catalana, la col·laboració d'Abertis autopistes ha estat molt important a l'hora de portar a terme la investigació.

Summary: Cau una banda de lladres que robava a turistes a les àrees de servei de l'AP-7 entre la Jonquera i Tarragona


Per "pèrdua de confiança" després que es negués a signar l'escrit de acusava per delictes de sedició i malversació ACN Madrid.-L’executiu de Pedro Sánchez ha destituït per “pèrdua de confiança” l’advocat de l’Estat Edmundo Bal, segons han confirmat a l’ACN fonts de La Moncloa. Bal era cap de l’àrea Penal de l’Advocacia de l’Estat i un ferm defensor de l’acusació per rebel·lió contra els líders independentistes en el judici de l’1-O. Es va oposar a la rebaixa a sedició i malversació en l’escrit d'acusació que el seu departament va presentar al Tribunal Suprem i mantenia una posició enfrontada a l’advocada general de l’Estat, Consuelo Castro. Fonts del Ministeri de Justícia han recordat que el seu càrrec de cap de l’àrea Penal de l’Advocacia de l’Estat és un dels llocs de confiança del cos “i com a tal depèn directament de l’advocada general”. Bal es va negar a signar l’escrit de conclusions on per primera vegada l’Advocacia es desmarcava del parer de la Fiscalia i no acusava per rebel·lió els presos independentistes. Una qualificació dels fets que la ministra de Justícia, Dolores Delgado, va justificar per “criteris jurídics i tècnics” però que part de l’Advocacia –heretada dels governs anteriors- no va compartir.  L’escrit –presentat el 2 de novembre- que Bal no va voler signar no només situava l’acusació en sedició i malversació, sinó que no mencionava en cap ocasió l’existència de cap violència, base per a les acusacions per rebel·lió de la Fiscalia i de VOX. En tot cas afirmava que els líders independentistes van actuar per mobilitzar la ciutadania i que es van produir "situacions de tensió, disturbis i enfrontaments".  Amb la seva destitució Castro unifica el criteri de l’Advocacia de l’Estat abans de l’inici del procés que tindrà lloc en els pròxims mesos al Tribunal Suprem.

Summary: El govern espanyol destitueix l’advocat de l’Estat que defensava l’acusació per rebel·lió als presos independentistes


La Fiscalia de l'Audiència Nacional ha demanat presó incondicional i sense fiança per a Driss Oukabir, el primer detingut per l'atemptat a la Rambla de Barcelona. Oukabir ha declarat durant poc més de 40 minuts davant el jutge Fernando Andreu. Ha reconegut de nou que va llogar personalment la furgoneta però s'ha desvinculat de la cèl·lula terrorista. Segons ha afirmat, pensava que el vehicle era per fer una mudança. Els Mossos d'Esquadra el van detenir a prop de la comissaria de Ripoll, on deia que hi anava a entregar-se quan va veure a la televisió la seva fotografia com a sospitós de l'atemptat a La Rambla. En aquell moment va argumentar que el seu germà petit (abatut a trets a Cambrils) li havia robat la documentació. Segons fonts judicials, ha explicat davant del jutge que aquella primera versió la va donar "per por". Per la seva banda, l'advocada de Driss Oukabir, Begoña Garcés, ha demanat que quedi en llibertat perquè considera que no hi ha risc de fugida.  És el segon dels detinguts en passar a disposició judicial aquest dimarts. El primer ha estat Mohamed Houli Chemal, de 21 anys, detingut a l'Hospital de Tortosa on va ingressar després de quedar ferit a l'explosió d'Alcanar. Houli ha respost totes les preguntes del jutge i la fiscalia i ha ratificat la versió que va donar davant la policia. En aquest cas, la fiscalia també ha sol·licitat el seu ingrés a presó. L'advocat, en canvi, ha demanat llibertat amb mesures cautelars.

Summary: La Fiscalia de l'Audiència Nacional demana presó per a Driss Oukabir, que es desvincula de la cèl·lula terrorista


El conseller d'Interior, Miquel Buch, ha activat un "certificat d'autoresponsabilitat" per als desplaçaments que servirà perquè els Mossos facilitin el pas més ràpidament. Així ho ha explicat en declaracions a TV3 aquest divendres a la nit. El document es podrà descarregar d'Internet a partir d'aquesta nit, serà efectiu a partir de les 00:00 hores d'aquest dilluns, i està inspirat en el model que es du a terme a França. "Confiem en les persones, és un exercici de confiança amb la ciutadania", ha asseverat Buch. La gent pot explicar a la declaració autoresponsable el motiu del seu desplaçament. El conseller ha avisat que si s'intenta enganyar la policia s'aplicarà la sanció corresponent.

Summary: Buch activa un "certificat d'autoresponsabilitat" per als desplaçaments perquè els Mossos facilitin el pas més àgilment


Els botiguers assenyalen que la temporada d'estiu serà determinant per a la supervivència dels establiments ACN Tarragona/Reus.-Les associacions de botiguers La Via T de Tarragona i El Tomb de Reus es mostren optimistes i esperançades davant la recuperació de l'activitat comercial en la primera setmana de la fase 2. Segons els comerciants, són pocs els establiments que no han tornat a aixecar la persiana arran dels dos mesos de confinament. Amb tot, apunten que la temporada d'estiu serà determinant per avaluar les conseqüències econòmiques reals derivades de la crisi sanitària del coronavirus. Enmig d'un panorama incert, els botiguers fan una crida a les administracions i, sobretot, als compradors, perquè els ajudin a mantenir el batec del comerç de proximitat. Els comerciants de Tarragona i Reus encaren amb "il·lusió" la reactivació, malgrat que durant els dos mesos de confinament es van quedar sense ingressos però van haver de fer front a les principals despeses estructurals. "En general, l'entrada ha estat bona, millor del que ens esperàvem. Hi ha negocis que porten un ritme de vendes superior a les de l'any passat", explica el president de La Via T de Tarragona, Salvador Minguella. La reobertura dels centres comercials dilluns amb el pas a la fase 2 de la desescalada no ha alterat substancialment l'activitat al petit comerç, segons Minguella. En canvi, sí que s'ha notat menys afluència a les botigues per l'obertura de les platges i la relaxació de les restriccions. "Cada vegada que ens donen un glop d'aire per poder fer coses diferents ens hi aboquem amb desesperació. Ja està bé que hi vagin (a la platja)", apunta la presidenta del Tomb de Reus, Gemma Molné. Temporada d'estiu incerta Segons La Via T, tan sols han tancat tres establiments de l'associació a conseqüència de la pandèmia, indica Minguella. En el cas de Reus, no ho ha fet cap botiga adscrita a l'associació del Tomb. Amb tot, el comerç de proximitat tem que puguin haver-hi tancaments més endavant, un cop hagi passat l'estiu i calgui afrontar els pagaments ajornats per les circumstàncies actuals –com ara les quotes dels autònoms o del gènere que no s'ha venut. Per aquest motiu, els comerciants estan expectants amb l'evolució de la temporada estiuenca i a l'arribada de turistes. "La temporada d'estiu serà molt diferent respecte al que estem acostumats i és possible que a l'octubre o novembre hi hagi algun ensurt", vaticina la representant dels comerciants reusencs. Segons Molné, si els empleats de l'hostaleria, la restauració o el comerç dels principals nuclis costaners "no fan l'agost" aquest estiu, això es podria acabar traduint en una davallada del consum en general. En la mateixa línia, el president de La Via T de Tarragona alerta que les pèrdues econòmiques són importants. "Malgrat que hem pogut fer ERTO i renegociar alguns lloguers, el petit comerç ja estava tocat d'abans. Ara haurem de veure com ho afrontarem. No serà fàcil, però sóc optimista", completa Minguella. Crida a recuperar el bullici dels carrers Ambdues entitats demanen a la ciutadania que confiï en les botigues de proximitat i emplacen les administracions a promoure iniciatives conjuntes per tal de revitalitzar els negocis i evitar duplicar esforços. "Si els clients no ens ajuden a tirar endavant aquesta temporada tan difícil, alguns no ens en sortirem i el degotall de tancaments que ja fa un temps que patim no s'aturarà. Ens han d'ajudar a no perdre l'autenticitat del comerç propi de cada ciutat", tanca Molné.

Summary: Optimisme entre els comerciants de Tarragona i Reus després de la primera setmana de la fase 2


El president del govern espanyol, Mariano Rajoy, ha declarat uns ingressos de 102.465 euros, dels quals 78.185 euros com a cap de l'executiu i 20.525 d'arrendaments urbans, entre d'altres, a més de tenir 401.940 euros en fons d'inversió i 226.503 euros en accions, segons la Declaració de Béns i Rendes del 2015 que ha fet públic el Congrés. Comparat amb la declaració de fa quatre anys, Rajoy ha vist com el valor de les seves accions i fons d'inversió pujava en 171.482 euros. A més, disposa d'un apartament i un habitatge a Madrid, un apartament amb garatge i una oficina a Pontevedra i un 25% d'un apartament a Gran Canària. Per la seva banda, el líder de Podem, Pablo Iglesias, va percebre 107.697 euros. En canvi, a la banda baixa, el cap de llista d'ERC, Gabriel Rufián, li consten ingressos de 613,05 euros al mes de prestació d'atur. El president espanyol també té 145.932 euros en assegurances d'estalvi, té 20.462 euros en dipòsits de comptes corrents i va pagar 26.339 euros en concepte d'IRPF.  En quant al secretari general del PSOE, ha declarat uns ingressos de 23.527,28 euros en qualitat de president del grup parlamentari socialista i 13.711,20 euros per renda d'immobles, a més de 86.316 euros en plans de pensions i 14.525 euros en plans de previsió social de les Corts. De béns patrimonials, ha fet constar un habitatge i un garatge a Madrid i el 50% d'un altre pis i d'un altre garatge, a més d'un turisme Peugeot. En concepte d'IRPF, va abonar 27.141,21 euros. Pel que fa el líder de Ciutadans, Albert Rivera, ha declarat uns ingressos de 74.845 euros corresponents al seu darrer anys al Parlament de Catalunya, a més de 3.225 euros en concepte de lloguer d'habitatges i 1.500 de drets d'autor. Com a béns, consten el 50% de dos habitatges amb aparcament a Barcelona i dues hipoteques de 361.800 euros d'hipoteques per retornar, a més de 6.000 euros en dipòsits en comptes corrents. També, ha fet constar que és propietari d'un Wolkswagen Golf i una d'una motocicleta Yamaha FZ1. Rivera va abonar un IRPF de 24.229,68 euros. El líder de Podemos, Pablo Iglesias va declarar uns ingressos de 107.697 com a assalariat i autònom i afirma tenir un habitatge en propietat a Àvila i una motocicleta. Iglesias va pagar 18.737 euros en concepte d'IRPF. En quant als líders catalans, la declaració d'En Comú Podem, Xavier Domènech, apareix en blanc a l'espera de ser validada per la mesa del Congrés, mentre que el de Democràcia i Llibertat, Francesc Homs, va declarar retribució de 103.176 en la seva etapa de conseller de Presidència, el 50% del seu habitatge habitual i 77.348 euros pendents per pagar d'hipoteca. A la declaració del cap de llista d'ERC, Gabriel Rufián, hi consten ingressos de 613,05 euros a mes de prestació d'atur, el 50% d'un habitatge a Sabadell i una hipoteca de la qual li resten 168.965 euros per retornar. D'altra banda, als seus dos comptes corrents, hi té 500 euros al 50% i 60 euros, segons la declaració que va presentar al Congrés, i va pagar un IRPF de 1.080,97 euros.

Summary: Rajoy declara uns ingressos de 102.465 euros el 2015 i Iglesias destaca amb un sou de 107.697 euros


Gallego carrega contra les "ajudes difícilment justificables" a companyies que ja no eren "viables" abans de la covid ACN Barcelona.-El president d'Iberia, Luis Gallego, ha demanat un pla renove a nivell europeu per ajudar l'aviació a afrontar la crisi "més profunda de la història" del sector i contribuir que sigui una indústria més sostenible amb avions menys contaminants, a més de donar suport a l'ecosistema aeronàutic europeu. En la cimera de la CEOE 'Empreses espanyoles liderant el futur', Gallego ha carregat contra les "ajudes difícilment justificables" destinades a rescatar companyies que ja abans de la crisi de la covid-19 no tenien "un futur viable" i que "posen en risc el mercat europeu de lliure competència". D'altra banda, Gallego ha advertit que les aerolínies internacionals, incloses Iberia, sortiran d'aquesta crisi "més petites i molt més endeutades". Per Gallego, el govern espanyol té una "oportunitat d'or" per liderar un pla renove al sector de l'aviació i fer que es pugui superar el que ha definit com "la pitjor crisi de la història" en el sector, en què, ha dit, primer es va preveure una recuperació en forma de V, que després es va convertir en U i ha esdevingut en forma de L.  El president d'Iberia creu que el pla serviria per renovar les flotes cap a models més sostenibles i donar suport a un ecosistema aeronàutic europeu, format entre d'altres per fabricants, aeroports i aerolínies i que en total dona feina a 9,4 milions de persones i suma 624.000 milions d'euros en el PIB europeu el 2018. "Els avions no podran afrontar una renovació de la flota encaminada a una major sostenibilitat, amb avions vells, a preus molt barats i a un preu del fuel sota mínims", ha avisat. En canvi, si la UE bonifiqués la renovació de les flotes causaria un "efecte multiplicador", segons Gallego, perquè l'ecosistema empresarial obtindria liquiditat, els estats tindrien ingressos en concepte d'impostos, es reforçaria la investigació i el desenvolupament i es crearien nous llocs de treball. En termes mediambientals, es traduiria en una reducció de les emissions de CO2 del 30% aproximadament en vols de llarg radi i del 15% per als de curt i mig radi. Pel president d'Iberia, aquesta reducció tindria un "valor molt superior" a l'import de les ajudes que rebés el sector.  A banda, Gallego ha proposat altres reformes estructurals com una reducció de taxes aeroportuàries per incentivar l'arribada de turistes, la implantació d'un cel únic europeu i, en el cas de Barajas, l'arribada de l'AVE a la T4. A més, ha reclamat no elevar la fiscalitat perquè "no és moment". "La competència després de la crisi serà encara més difícil", ha subratllat. Iberia redimensionarà la flota En la seva intervenció en la jornada organitzada per la CEOE, el president d'Iberia ha explicat que la flota de la companyia es redimensionarà. En aquest sentit, ha avançat que està renegociant les dates d'entrega, accelerant la sortida d'avions i no allargant els contractes de lloguer. "La flota d'Iberia serà més petita el pròxim lustre. No serà un tema temporal, serà estructural", ha subratllat. I és que a més de la reducció de la mida de la companyia, Gallego ha recordat que en els pròxims anys hauran de fer front a la devolució dels crèdits per fer front a la pandèmia. L'aerolínia espanyola va signar un crèdit sindicat per valor de 750 milions d'euros. D'altra banda, el president de l'aerolínia ha avançat que aquest juliol Iberia operarà una cinquena part de les rutes de curt i mig radi respecte el que és habitual, mentre que no ha ofert cap percentatge respecte les de llarg recorregut, ja que depèn de les restriccions i obligacions de fer quarantena dels altres països. El president de la companyia ha lamentat que de moment la reobertura a nivell internacional està sent "una mica desordenada i poc homogènia" i ha remarcat que això dificulta la recuperació. Durant aquesta crisi, la companyia ha operat més de 50 vols especials de repatriació de ciutadans espanyols i més d'un centenar de vols per traslladar material sanitari. De moment, el 90% de la plantilla es troba en un ERTO des del mes d'abril.

Summary: El president d'Iberia demana un pla renove europeu per fer front a la crisi "més profunda" de la història del sector


El bisbe de Solsona, Xavier Novell, ha fet una proposta per regular la celebració d'actes "extralitúrgics" a les esglésies i capelles de la seva diòcesi. En un document que ha fet arribar als rectors de les parròquies, Novell ha fixat una sèrie de criteris "per ajudar els rectors que vulguin restringir aquells actes extralitúrgics inadequats". En aquest sentit, el bisbe lamenta que "si a l'inici es feien concerts de música religiosa, progressivament es van incorporar composicions profanes i, més puntualment, representacions, festes, xerrades i fins a actes sectaris". "Un servidor s'ha fet un tip de veure el que no toca en moltes de les nostres esglésies", assegura Novell en el document. Entre els criteris que enumera Novell per poder autoritzar actes extralitúrgics, s'hi troba el de  "poden tenir lloc concerts i altres actes culturals sempre que el contingut i la finalitat de l'acte sigui la pregària, l'evangelització, la caritat i el diàleg de fe i cultura".  Sota el títol de 'Criteris per a l'ús de les esglésies i les capelles per a actes extralitúrgics', el bisbe de Solsona, Xavier Novell, ha elaborat un document que conté un seguit de criteris per ajudar els rectors a decidir quins actes laics poden autoritzar a les seves parròquies. El document, que es pot consultar a la pàgina web del Bisbat de Solsona, fixa un total de quatre supòsits en què els rectors sí que podrien autoritzar actes a les esglésies de la seva diòcesi. El primer punt estableix que "poden tenir lloc a les esglésies concerts i altres actes culturals sempre que el contingut i la finalitat de l'acte sigui la pregària, l'evangelització, la caritat i el diàleg de la fe i la cultura". A més, també demana que "quan els actes no siguin organitzats i promoguts per la mateixa parròquia hauran de ser expressament autoritzats pel rector o aquell a qui  ho delegui". El segon criteri fixa que no es permetrà l'ús de les esglésies i capelles "per a actes religiosos no cristians", mentre que el tercer punt estableix que "no es permetran actes interreligiosos en esglésies i capelles". Finalment, en el quart i últim punt, el bisbe demana que en les esglésies que siguin propietat d'entitats civils o cedits i on hi ha un culte "més o menys habitual" es prohibeixin totes aquelles activitats que van en contra de "la santedat del lloc".  Novell considera que un dels motius que van contribuir a l'obertura dels temples a actes "extralitúrgics" va ser "l'absència en molts pobles d'un local adequat per aquests actes", però assegura que "avui, a diferència de l'època en què va començar aquest fenomen, hi ha teatres i locals socials en tots els pobles". De fet, el bisbe cita el Codi de Dret Canònic per assegurar que aquest regula l'ús de les parròquies i estableix que "en un lloc sagrat, només cal admetre-hi allò que serveixi per a l'exercici i el foment del culte, la pietat i la religió i cal prohibir-hi allò que no està en consonància amb la santedat del lloc".

Summary: El bisbe de Solsona proposa prohibir la celebració d'actes no religiosos a les esglésies


L'exportació de vedella catalana passa per un moment dolç. Les vendes d'animals vius a països tercers, sobretot del món àrab, grans consumidors de vedella i corder, han fet disparar el mercat de les vendes de forma exponencial en els darrers anys. El Port de Tarragona hi ha jugat un paper clau. Des del juliol del 2012 està adaptat per a l'exportació de bestiar viu i, des de llavors, n'han sortit més de 115.000 vedelles. El port acull aquest dijous una jornada tècnica sobre l'exportació d'animals vius, organitzades per Asoprovac Catalunya. Les barreres comercials -en l'àmbit sanitari- i el tractat de lliure comerç amb els Estats Units eclipsen aquestes jornades, que porten tres anys celebrant-se a Tarragona. Dels 2.000 animals vius que va moure als inicis a l'any passat, que va tancar amb 45.000 caps de bestiar, el port tarragoní, encara lluny del de Cartagena -fins aleshores l'únic habilitat a l'Estat-, segueix apostant pel sector del vaquí de carn. El president, Josep Andreu, ha anunciat un projecte de millora de les instal·lacions actuals. "Era una aposta arriscada, alguns ens van tractar d'il·luminats, i aquí estem, quatre anys després, amb més de 115.000 vedells que han sortit pel Port de Tarragona", ha declarat el president de la infraestructura, Josep Andreu. "Nosaltres seguim treballant, volem ser un port competitiu, al mateix nivell que Cartagena; ja hem canviat l'emplaçament de les instal·lacions de càrrega per guanyar en comoditat i ara l'àrea comercial treballa en un projecte de millora", ha avançat el president del Port de Tarragona. Els horaris d'inspecció i la disponibilitat dels inspectors és una de les assignatures pendents amb les quals batalla el port per aconseguir dotació pressupostària.   El sector, agraït amb el port per embarcar-se en aquest complex mercat, no veu un "marc més ideal" per organitzar aquestes jornades, amb el focus posat en l'exportació. "Aquest port és l'icona", manifesta el president de l'Associació Catalana de Criadors de Boví de Carn, Asoprovac, Ricard Godia. L'organització representa el 90% dels 800 productors d'engreix que hi ha a Catalunya. Produeixen més de 300.000 caps de bestiar l'any -el conjunt de l'Estat supera el milió. Si bé la crisi va castigar el consum de carn, el número de caps en granja creix, sobretot gràcies a l'exportació ascendent, en especial als països àrabs on empren una manera diferent de trossejar i aprofitar l'animal.   El sector preveu que enguany es tanqui amb els mateixos volums que el 2015, any en què es van assolir rècords d'exportacions. Els productors venen l'animal a 4 euros el quilo de carn. Si un animal pesa més de 250 quilos, el preu se situa en els 1.000 i escaig euros per animal. Per tant, a l'estat espanyol, on s'exporten més de 100.000 caps de bestiar anuals, el volum d'exportació es podria situar entre els 100 i 120 milions d'euros. A part de l'animal viu, la venda de carn també afegeix valor afegit. Sense desmerèixer el mercat intern, l'exportació s'ha convertit en la "vàlvula d'escapament", segons Godia. Ajuda a estabilitzar preus quan hi ha sobreproducció. Com a animal viu, i comptant en quilos -no per caps-, la vedella és la carn més exportada.  "Depenem de tres mercats: la compra del vedell petit, que ara mateix està sent bastant car; el mercat del cereal, que temps enrere vam patir la crisi; i el mercat de la venda; si estan alienats, obtenim benefici, però si no ho estan ens porta el negoci a no fer res, cal ser molt professional per aconseguir diferencial", explica a l'ACN el president d'Asoprovac Catalunya. Godia també destaca que transportar animals vius no és una mercaderia qualsevol i que se'ls ha de "mimar". El xai, tot sovint, ajuda a completar els vaixells, abaratint a les navilieres els costos de transport.  Les barreres comercials són el principal motiu de preocupació del sector, especialment amb l'expansió de la llengua blava, mentre que, per altra banda, l'EBB -el mal de les 'vaques boges'- ja va ser catalogat de risc insignificant, la qual cosa permetrà la reobertura de mercats. Les malalties emergents i el tractat de lliure comerç amb els Estats Units (TTIP) han estat els dos principals temes debatuts en les jornades d'aquest dijous. "Estem en un impàs, aquest tractat hi pot tenir molt a dir: que el nostre sector hi entri o no, i en quines condicions, per exemple, sobre els aranzels; veig difícil que puguem conviure, hi ha massa diferencial de preu", ha conclòs Godia.

Summary: L'exportació de vedella criada a Catalunya creix exponencialment i s'enfila fins al 20% de la producció


Fèlix Millet i Jordi Montull han ingressat al centre penitenciari de Brians 1 de Sant Esteve Sesrovires (Baix LLobregat) pocs minuts després de dos quarts de sis de la tarda. L'expresident del Palau de la Música i la seva mà dreta han entrat a la presó després que l'Audiència de Barcelona ho hagi dictaminat. Millet i Montull han arribat al centre en un furgó dels Mossos d'Esquadra, un cotxe patrulla i un vehicle del Servei d'Emergències Mèdiques (SEM) davant d'una forta expectació mediàtica. Les condemnes que el tribunal els va imposar són de nou anys i vuit mesos i set anys i mig de presó, respectivament.

Summary: Fèlix Millet i Jordi Montull ingressen a la presó de Brians 1


El secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, s'ha compromès durant el debat de la moció de censura a mantenir els pressupostos del PP si governa. Els pressupostos ja s'han aprovat al Congrés i estan pendents de l'aprovació del Senat. Sánchez diu que assumirà aquest pressupostos per "garantir la governabilitat" si arriba a la presidència del govern espanyol. El líder del PSOE ha retret al PP que, a 31 de maig, encara no tingui en vigor uns comptes per al 2018. "Convé tenir-ho en compte per posar en quarantena les apel·lacions que fan a l'estabilitat, com si vostès en fossin aliens", ha dit. El PSOE va votar en contra dels pressupostos el govern espanyol, aprovats amb els vots del PP, Cs i PNB la setmana passada a la cambra baixa. Els nacionalistes bascos van acordar, a canvi del seu suport, una injecció de 540 MEUR en inversions. Per tant, amb aquest compromís, Sánchez fa un gest buscant el suport del PNB en la votació de la moció de censura, que es farà divendres. La direcció del PNB es reuneix aquest dijous per decidir el seu posicionament a l'espera d'escoltar el discurs de Sánchez i els gestos que pugui fer cap a les seves reivindicacions.

Summary: Sánchez fa un gest cap al PNB i es compromet a mantenir els pressupostos del PP per "responsabilitat d'Estat"


La Diputació de Tarragona contractarà enguany 50 persones a l'atur en deu plans d'ocupació comarcal que serviran per millorar entorns urbans i naturals de 139 municipis del Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre. Segons han detallat els responsables de govern de la corporació durant la signatura del conveni amb els consells comarcals es contractarà a cadascuna de les deu comarques de la demarcació cinc persones –quatre peons i un responsable-, seleccionades i dirigides per l'ens provincial. Es posaran al servei dels projectes que hauran escollit els respectius consells comarcals. Cada pla tindrà una durada de sis mesos, prorrogable sis més. Segons la Diputació, les millores arribaran a un 73% dels municipis de la província. El pressupost destinat aquest 2018 és de 559.959.97 euros a tots els plans, incloent les contractacions, l'adquisició dels equips de protecció individual i altres despeses de funcionament. Els beneficiaris dels plans comarcals d'ocupació, a més, rebran formació complementària per millorar les seves habilitats personals i professionals, intentant afavorir la seva reinserció al mercat laboral. A la finalització, la Diputació oferirà els participants suport en la recerca activa de feina, orientació laboral i els farà un seguiment per avaluar la seva situació laboral. Des que es van iniciar el 2013, els Plans d'Ocupació Comarcals han permès contractar 311 persones que es trobaven a l'atur i ha permès realitzar tasques de millora en un 94,74% dels municipis de la demarcació.

Summary: La Diputació de Tarragona contractarà 50 persones a l'atur per treballar en la millora d'entorns urbans i naturals