La defensa d'Oriol Pujol ha demanat a la magistrada substituir l'ingrés a presó per treballs en benefici de la comunitat per l'anomenat 'cas ITV' i ha assegurat que també tenen "eficàcia exemplaritzant i comunicativa". "Un cop s'ha produït la confessió i la reparació del dany, també és beneficiosa i té un efecte exemplaritzant notable", ha argumentat el seu advocat, Xavier Melero, segons ha explicat després de la vista a l'Audiència de Barcelona, que no era pública, als mitjans de comunicació. L'exdiputat de Convergència Democràtica al Parlament i excoordinador general del partit ha mostrat "ple penediment " i ha demanat l'"oportunitat de no desestructurar encara més la seva vida", segons ha assenyalat el seu advocat. A finals de juliol l'Audiència de Barcelona va condemnar l'exsecretari general de CDC a dos anys i mig de presó per tràfic d'influències, suborn i falsedat documental, a més d'imposar-li 76.000 euros de multa per haver cobrat comissions irregulars en el 'cas ITV'. El tribunal també va imposar 15 mesos i mig de presó a la parella de l'exsecretari general de CDC, Anna Vidal. Tot i que Oriol Pujol i la resta d'acusats pel 'cas ITV' van arribar a un pacte amb el ministeri fiscal i van evitar el judici, la directriu de la Fiscalia Anticorrupció és sol·licitar l'ingrés a presó quan els condemnats per aquests tipus de delictes són responsables públics.  La fiscalia va demanar fa uns dies que no se suspengui l'ingrés a presó d'Oriol Pujol, mentre que la defensa vol que se substitueixi aquesta pena per altres mesures, i per això l'Audiència de Barcelona va citar les parts aquest dilluns perquè exposessin els seus posicionaments. La magistrada els ha comunicat que rebran la resolució després de les festes de Nadal.  Arguments de la defensa: caràcter exemplaritzant dels treballs per a la comunitat La defensa de Pujol ha argumentat que els treballs en benefici de la comunitat "no són una pena de segon ordre", sinó un "substitutiu penal molt meditat", i subratlla que la suspensió de l'empresonament i la substitució per altres mesures "és possible i tocaria amb el codi a la mà". També ha posat l'accent en arguments de tipus comparatiu: "Oriol Pujol no és la persona condemnada per més delictes en aquest procediment i en canvi és l'únic de qui, a la fiscalia, no li interessa la suspensió [de l'ingrés a presó]".  Melero ha incidit que l'"eficàcia comunicativa amb la societat" dels treballs en benefici de la comunitat i solidaris és "molt important" i ha afegit que en el cas de les persones amb rellevància i notorietat pública també "implica projecció per aquest tipus de treballs".  Assumpció de les responsabilitats "sense cap excusa" i treballs solidaris Segons el seu advocat, Oriol Pujol assumeix "plenament" el "penediment" i les "responsabilitats" i "conseqüències" dels delictes pels quals se'l va condemnar, "sense cap mena excusa". Fins i tot hauria dit davant la magistrada que no s'agrada com s'ha vist en aquest procediment.  L'advocat ha assenyalat que Pujol ha plantejat continuar amb la "vocació pública amb un treball solidari" que li permeti no "desestructuar" més el projecte vital. "Ara, contractar Oriol Pujol estigmatitza. Per a ell és difícil refer-se en aquestes condicions", ha afirmat Melero davant dels periodistes, i ha destacat les dificultats que va tenir l'exsecretari de CDC per trobar una feina "modesta" i com li costa de mantenir-la.  "El seu projecte existencial de 25 anys de dedicació a la política s'ha acabat, com també les relacions, amistats i la notorietat pública", ha subratllat l'advocat que també ha ressaltat que Oriol Pujol col·labora amb entitats de forma voluntària des de fa temps.  L'Audiència també havia citat aquest dilluns al matí l'empresari Sergi Alsina. En el seu cas es tractava de confirmar si acceptava els treballs en benefici de la comunitat que ha demanat la fiscalia per substituir la presó, ha explicat la seva advocada, Judit Gené, després de la vista.

Summary: La defensa d'Oriol Pujol assegura que els treballs per a la comunitat en lloc de la presó també són exemplaritzants


El PDeCAT inicia dilluns que ve el procés assembleari territorial que debatrà, fins el 20 de setembre, el futur del partit. El seu president, David Bonvehí, ha explicat -en una roda de premsa d'aquest dijous a la tarda- que els associats es podran posicionar sobre la relació amb la Crida. La direcció del PDeCAT evitarà concretar preguntes per donar total protagonisme a les seves bases. Aquest debat "franc i obert" tindrà per lema 'Encarem el futur' i se centrarà en debatre sobre la utilitat dels partits avui dia, el futur del PDeCAT, i el projecte independentista. D'altra banda, Bonvehí ha demanat evitar debats "simplistes", i aposta per combinar una confrontació democràtica "a tots els nivells" i l'estratègia del diàleg. Bonvehí ha insistit que l'executiva no donarà directrius sobre el contingut del debat, que moderarà un militant de base a cada comarca. Els associats reflexionaran sobre com s'imaginen el PDeCAT i, després d'elaborar-ne unes conclusions, Bonvehí espera abordar la reordenació de l'espai amb JxCat. "Veurem en quins punts estem en comú i en quins cal negociar". De fet, el president del partit ja ha admès que "no necessàriament" les conclusions que es derivin del procés intern del PDeCAT han de ser les mateixes que s'assumeixin des de JxCat o la Crida. Bonvehí vol parlar amb Carles Puigdemont els propers dies, un cop el procés intern ja estigui "avançat". Pel que fa a la discussió sobre la confrontació i el diàleg, Bonvehí ha subratllat que el camí cap a la independència és "tan gran i important" que cal superar debats "simplistes". "Necessitem un cert grau de confrontació a tots els nivells, en primer lloc democràtic, però després també necessitarem diàleg intern a Catalunya, amb l'Estat i a Europa", ha argumentat. Bonvehí aposta per combinar les dues estratègies.

Summary: El PDeCAT inicia dilluns el debat sobre el futur del partit amb la relació amb la Crida damunt la taula


El líder de Cs, Albert Rivera, ha reaccionat a la dimissió del ministre de Cultura, Màxim Huerta, que ha deixat el càrrec una setmana després de prendre possessió després que s'hagi conegut que va defraudar més de 200.000 euros a Hisenda entre 2006 i 2008.  Rivera ha carregat contra el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, per les maneres com ha arribat a la Moncloa i l'acusa de voler ser president "a qualsevol preu i improvisant" per evitar convocar eleccions, ha dit a través de Twitter. Segons el líder de Cs, la moció de censura va ser "una mala decisió" i "el contrari" que necessitava l'Estat per aconseguir "estabilitat i generar confiança en el futur".

Summary: Rivera carrega contra Sánchez per la dimissió de Huerta i l'acusa "d'improvisar" per fer govern i evitar eleccions


La publicació 'fDi Magazine', del grup Financial Times, ha premiat l'estratègia del Govern en la captació d'inversions estrangeres a escala internacional en el marc de la tercera edició dels fDi Strategy Awards, segons ha anunciat el Departament d'Empresa i Coneixement. D'entre 112 localitzacions d'arreu del món, el grup britànic ha atorgat a l'agència pública Acció –que depèn d'aquest departament- el guardó Investment Promotion Agency of the Year - Highly commended. Acció vehicula la captació d'inversions estrangeres a través de Catalonia Trade & Investment, creada l'any 1985, que treballa a través de la xarxa de 40 oficines exteriors de comerç i d'inversions arreu del món. La publicació 'fDi Magazine' ha reconegut diverses iniciatives d'Acció per captar inversions estrangeres, com China Desk, que treballa des de Xangai, Second footprint, que promou inversions de multinacionals que ja són presents a Europa i busquen reinversions a la regió, o l'estratègia per atreure projectes vinculats a la indústria 4.0. El Departament d'Empresa i Coneixement indica que actualment hi ha 8.642 empreses estrangeres a Catalunya, un 22% més que el 2016. Provenen d'Alemanya (13%), França (12%), els Estats Units (12%), Itàlia (9%), els Països Baixos (8%) i el Regne Unit (8%).

Summary: Financial Times premia l'estratègia del Govern per captar inversió estrangera


L’associació Engrescats de les Terres de l’Ebre ha convocat per aquest dilluns al vespre una concentració a la plaça del Mercat d’Amposta per demanar que s’endureixin les lleis contra el maltractament animal. La iniciativa ve després que hagin augmentat el nombre de gossos trobats en mal estat en contenidors i també el nombre de cadells abandonats a la brossa. La presidenta de l’associació, Núria Espanya, ha explicat que “la llei no ens acompanya: és molt tova i necessitem més mesures perquè les autoritats puguin actuar”. A la concentració, on es llegirà un manifest i es recolliran signatures per demanar penes més dures per als maltractadors d’animals, estaran presents alguns dels gossos que Engrescats han rescatat per si algú està interessat en adoptar-los. La setmana passada l’associació va trobar un gos en mal estat, que han batejat com a Prince, pocs dies després es van trobar una gossa batejada com a Vida, en pitjor estat, en una bossa de brossa al contenidor: “semblen esquelets”, ha lamentat Espanya, que ha explicat que han estat dos casos “en molt poc espai de temps que et colpeixen”. A més, porten un mes que no paren de recollir cadells de gossos als quals encara se’ls ha d’alimentar amb biberó. Molts d’aquests cadells apareixen a la porta de la protectora i Espanya apunta que, des que se sap que l’associació està a Amposta, la gent “sap on deixar els gossos abandonats” perquè a Engrescats els acaben agafant i els poden repartir en diverses cases d’acollida del municipi. “A altres protectores no tenen tantes cases d’acollida i els gossos no tenen aquesta sort”, ha dit Espanya, que ha dit que hi ha protectores on ja no es poden assumir l’entrada de nous animals. La concentració està convocada a la plaça del Mercat d’Amposta a les vuit del vespre i els organitzadors han demanat que vagin acompanyats dels gossos tots aquells que en tinguin.

Summary: Convoquen una mobilització a Amposta per denunciar l’augment de gossos trobats en contenidors


Els Mossos d'Esquadra han detingut dos homes de 27 i 18 anys, nacionalitat xilena i veïns de Barcelona i Santa Coloma de Gramenet, per dos robatoris amb força a dues cases de Sant Cugat del Vallès (Vallès Occidental). Els fets van tenir lloc el vespre de dijous 1 de febrer quan la policia va rebre un avís indicant que s'havia produït un robatori en una casa del barri de Mirasol. Els agents van iniciar una recerca per la zona per localitzar els autors dels fets i poc després van informar-los que l'alarma d'un altre habitatge s'havia activat. Un cop al lloc, van accedir al jardí de la casa i van comprovar que una finestra havia estat forçada. En aquell moment un home va treure el cap amb la intenció de sortir, però en veure els Mossos d’Esquadra va tornar-se a amagar dins. Els agents el van localitzar juntament amb una segona persona a l'interior de l'habitatge i ambdós van ser detinguts. Van passar a disposició judicial el dissabte dia 3 de febrer i el jutge va decretar el seu ingrés a presó.

Summary: Presó per a dos homes que van robar en dos pisos de Sant Cugat del Vallès en menys d'una hora


La Comissió Europea ha demanat als estats coordinació i basar en criteris "epidemiològics i científics" la imposició de quarantenes a les persones que venen de l'estranger. Malgrat subratllar que les mesures d'aïllament són competència estatal, el portaveu de Salut de l'executiu europeu, Stefan de Keersmaecker, ha assenyalat que aquestes mesures han de seguir les recomanacions del Centre Europeu de Control i Prevenció de Malalties (ECDC) i que s'han de prendre en coordinació amb els estats veïns i les institucions europees. A més, el portaveu comunitari ha subratllat que aquestes mesures han de complir els criteris de "proporcionalitat" i "no discriminació". En el marc de la crisi per la covid-19, una dotzena de països a la Unió Europea imposen quarantenes a tots els viatgers que arriben al país. Des del març i principis d'abril està instaurat a Bèlgica, Bulgària, Estònia, Finlàndia, Grècia, Hongria, Itàlia, Lituània, Malta, Romania, Eslovàquia. Irlanda ho va decretar a meitats d'abril. A altres països l'autoaïllament és només recomanat, com a Dinamarca, o només s'aplica a determinats països, com a Croàcia, on només afecta els estats fronterers. La decisió d'Espanya d'imposar una quarantena als viatgers internacionals segueix els passos fets per França i el Regne Unit en l'última setmana. Si bé França va fer marxa enrere assegurant que no imposaria l'autoaïllament als viatgers provinents de països de la UE, el Regne Unit només ha expressat la seva intenció d'eximir els francesos d'aquesta mesura. Fronteres Gairebé tots els estats membre de la UE tenen algun tipus de restricció fronterera. De fet a finals de març més de la meitat ja havien tancat fronteres o reimposant controls. A Bèlgica, Xipre, República Txeca, Estònia, Hongria, Itàlia, Letònia, Lituània, Eslovàquia estan prohibits els viatges no essencials des d'altres països de la UE. En canvi, a Alemanya i Bulgària aquesta mesura només afecta a viatgers que provinguin de països d'alt risc de contagi per la covid-19, entre ells Espanya. En el cas de Portugal, de fet, aquesta restricció només afecta l'Estat espanyol. La majoria de països han reimposat controls a les fronteres terrestres amb excepcions per al transport de mercaderies i treballadors transfronterers, entre d'altres. A Finlàndia i Dinamarca aquesta setmana ja han començat a aixecar les restriccions de viatge imposades al març. En el cas finlandès seran limitades a motius laborals i acabaran de concretar l'aixecament gradual un cop la Comissió Europea doni les seves directrius.

Summary: Brussel·les demana coordinació i "criteris científics" per imposar quarantena a les persones que venen de l'estranger


Red Eléctrica (REE) no s'oposa a pagar les taxes municipals pel pas de línies elèctriques de mitjana i alta tensió, però demana que hi hagi un "criteri unitari" entre els Ajuntaments a l'hora de fixar-ne els imports. I això passa, segons ha assegurat el president de la companyia José Folgado, perquè el Ministeri d'Hisenda i la Federació Espanyola de Municipis (FEM) acordin com aplicar aquests gravàmens. "Ens trobem amb imports estrafolaris", ha dit Folgado. La companyia assegura, a més, que fixar un criteri estatal entra "dins la lògica", perquè al capdavall, totes aquestes despeses d'operació i manteniment de la xarxa, "les acaben pagant els consumidors a la tarifa". Red Eléctrica ha donat a conèixer aquest dijous els números amb què va tancar el 2016. La companyia va assolir una xifra de negoci de 1.932 MEUR i va tancar l'exercici amb uns beneficis de 637, un 5,1% més que al 2015. La taxa a les línies de mitjana i alta tensió grava el pas dels traçats elèctrics en sòl públic. A Catalunya, ja hi ha diversos municipis que han tirat endavant aquesta ordenança fiscal (sobretot, a la zona del Pirineu). A més, ERC també està impulsant una moció tipus perquè aquest gravamen s'estengui arreu del país. De moment, però, el TSJC ja ha tombat les pretensions de diversos consistoris i, en primera instància, ha donat la raó a Red Eléctrica. Entre aquests, Tremp, la Torre de Cabdella, el Pont o Vilaller. Però no passa el mateix quan se salta al Suprem. I és que l'alt tribunal espanyol ha dictat diverses sentències a favor de la taxa donant la raó a ajuntaments de La Corunya, Càceres i Zamora. El president de Red Eléctrica ha assegurat que la companyia no s'oposa a pagar la taxa, però sí que ho fa amb la "discrecionalitat" dels Ajuntaments a l'hora de fixar-ne l'import (que, en alguns casos, arriba als 200.000 euros). Per això, José Folgado ha instat el Ministeri d'Hisenda i la FEM a fixar un criteri comú a l'hora d'aplicar el gravamen. "Ens hem trobat amb justificacions realment estrafolàries a l'hora de fixar els imports", ha dit el president. "I tot i que el Suprem hagi emès algunes sentències favorables a la taxa, això no dona prou garanties per acabar amb aquesta discrecionalitat", hi ha afegit Folgado. Per això, el president de REE ha insistit perquè govern espanyol i municipis fixin un criteri comú. Integrar-les al sistema El president de Red Eléctrica reclama unanimitat a l'hora de fixar el gravamen perquè, al capdavall, "és un cost més que tindrà repercussió al sistema". És a dir, que s'acabarà reflectint a la factura que aboni el consumidor.  "Allò important és que, al final, totes les taxes per despeses d'operació i manteniment de la xarxa les acabem pagant els consumidors a la tarifa", ha dit el conseller delegat de REE, Juan Lasala. "Per tant, això no té impacte per als comptes de Red Eléctrica, però sí que ho tindria per a la tarifa; per tant, allò lògic és que es faci una taxa a nivell estatal i que tot el món acabi cobrant-ne el mateix", hi ha afegit, en referència al gravamen pel pas de línies en sòl públic. Un 5,1% més de beneficis Coincidint amb la junta general d'accionistes, que la companyia celebra demà a Madrid, REE ha donat a conèixer aquest dijous els resultats del 2016. Durant l'any passat, la companyia va assolir una xifra de negoci de 1.932 MEUR (un total que es manté similar al del 2015. Pel què fa al benefici net, un cop lliure d'impostos, aquest es va situar en 637 MEUR (un 5,1% superior al que es va registrar en l'exercici anterior). La companyia va invertir l'any passat 643 MEUR, dels quals més de la meitat es van destinar a la xarxa de transport (399) i la resta van dirigir-se al seu pla d'expansió internacional a Xile. A Catalunya, des d'ara i fins al 2020, REE preveu destinar els seus esforços inversors al nou eix elèctric entre Lleida i Barcelona (que suposarà uns 100 MEUR), a completar el projecte de la MAT a les comarques gironines (amb la subestació de 'La Farga' i el ramal de Riudarenes) i a construir fins a vuit noves subestacions –una d'elles, ja en servei- a Barcelona ciutat.

Summary: Red Eléctrica no s'oposa a pagar taxes municipals pel pas de línies però vol un "criteri unitari" per fixar els imports


El grup parlamentari de Junts pel Sí ha portat aquest divendres a la reunió de la ponència sobre la Renda Garantida de Ciutadania una nova proposta per fer front a la que la resta de grups de l'oposició i els promotors de la ILP tenen pactada. La fórmula de JxSí contempla que es cobri el 100% de l'Indicador de renda de suficiència (IRSC) pel primer membre de la unitat familiar (664 euros mensuals), el 50% de l'IRSC pel segon membre de la llar (332 euros), i un increment lineal de 100 euros anuals per cada membre addicional, amb un límit de sis. Des de JxSí asseguren que la proposta "s'apropa molt a les quantitats que proposava la Comissió Promotora de la ILP de la Renga Garantida", però C's, PSC i CSQP ja han posat el crit al cel assegurant que es queden molt lluny i que rebutgen l'oferta del grup que dóna suport al Govern. La proposta de JxSí, a més, no seria d'aplicació completa immediata. La fórmula presetada aquest divendres preveu que la posada en marxa d'aquesta prestació tingui "un període de transitorietat de cinc anys (2017-2022) fins a assolir l'objectiu del 100% de l'ajuda", aportant increments graduals des del primer any. "Plantegem una transitorietat necessària i honesta, perquè volem fer una llei que es pugui complir i, alhora, poder fer front a la resta de prioritats socials del Govern. El pitjor que es pot fer en polítiques socials es generar unes expectatives que després no podràs complir", ha explicat el diputat de JxSí Chakir El Homrani, ponent de la proposta.  Segons ell, aquesta és una bona fórmula perquè "preveu que una parella amb un fill que visqui una situació de vulnerabilitat pugui cobrar 1.000 euros al mes". "El compromís amb els més vulnerables és molt clar: es tracta d'una aposta d'Estat quan encara no ho som. Fem una aposta indiscutible per una prestació que complementa un terra social pels més vulnerables amb un programa d'inserció laboral o un pla d'inclusió social dels beneficiaris", ha defensat El Homrani. A més, també ha volgut destacar que la seva proposta preveu que la Renda sigui "una prestació complementària i compatible amb altres prestacions com les de dependència i atenció als infants". "Només serà incompatible amb les rendes del treball, amb l'excepció de les persones beneficiaries de que trobin feina a temps parcial, per qui seran compatibles durant un temps limitat", ha afegit. Des de CSQP, la diputada Marta Ribas s'hi oposa frontalment i ha assegurat que la fórmula de JxSí "no s'apropa ni una mica a la proposta de la ILP ni a la proposta pactada pels grups a la ponència". "Ens sembla totalment insuficient. No creiem que sigui aquesta la valentia, pressa i urgència que mereix la ciutadania per resoldre les situacions de pobresa", ha conclòs.  La diputada de C's Noemí de la Calle creu que la proposta econòmica que fa JxSí "no s'apropa ni tan sols a l'acord al que vam arribar els grups de l'oposició". "C's ens mantindrem ferms en l'acord. En època de crisi on no som capaços de generar ocupació suficient, cal donar solució a tota aquesta gent que està en una situació vulnerable", ha afegit.  Per últim, el diputat del PSC Raúl Moreno creu que el sistema de JxSí és "absolutament insuficient". "Té molt poca relació amb la que hem acordat. Una família de quatre membres, al 2022 podria arribar a cobrar 1.020 euros. I a més la proposta per a 2017 és fins i tot més baixa que la Renda Mínima d'Inserció actual. No és acceptable", ha dit, tot avisant que el PSC demanarà una reunió a la consellera de Treball i Afers Socials, Dolors Bassa, per negociar "una proposta que deixi satisfet a tothom i respongui a la situació d'angoixa de moltes famílies".

Summary: JxSí presenta una nova proposta per la Renga Garantida que C's, PSC i CSQP ja rebutgen per "insuficient"


El descobriment de dues noves tombes medievals amb restes humanes a l'entorn de l'antiga església preromànica de Sant Pere del Puig ha estat la troballa més destacada de la dotzena Campanya d'Excavacions Arqueològiques, que s'ha desenvolupat a l'Espai Patrimonial de les Guixeres, a Súria (Bages), fins al 8 de juliol. Aquesta nova edició ha comptat amb la participació d'una trentena de persones voluntàries, entre joves i adults. Les dues noves tombes han estat localitzades en les proximitats de la paret nord del temple i a una certa distància de les tombes que van ser trobades fa dos anys a la zona posterior a l'absis. Això indica que la necròpolis de l'antiga església és més gran del que es pensava fins ara, i confirma que la zona de les Guixeres va acollir un poblament important durant l'edat mitjana. En la visita de cloenda d'aquesta 12a edició de Campanya d'Excavacions Arqueològiques, l'arqueòloga Roser Arcos, directora dels treballs realitzats, va explicar que les noves restes localitzades van aparèixer "en un lloc que no esperàvem", tenint en compte l'esmentada distància a les restes de l'església i a les tombes trobades anteriorment. Les restes correspondrien a un adult i a un infant, d'acord amb les primeres impressions que hauran de ser confirmades amb anàlisis científics posteriors. De cara a l'any vinent s'intentarà avançar en el coneixement de l'extensió de la necròpolis i continuaran els treballs d'excavació realitzats enguany en les restes de les estructures contigües a l'antiga església.  Com en edicions anteriors, l'altre escenari dels treballs de la 12a Campanya d'Excavacions Arqueològiques ha estat la torre del Puig de Sant Pere. En aquest punt ha estat rebaixat el nivell d'excavació de l'interior de la torre. També se n'ha ampliat la delimitació del perímetre i s'ha obert un nou accés per tal de facilitar-hi l'accessibilitat i el trasllat de material en futures edicions. Els joves participants en les successives edicions de la Campanya són estudiants de l'institut Mig-Món que hi participen de forma voluntària. En els parlaments de la visita de cloenda s'ha remarcat la importància d'aquesta funció pedagògica i de descobriment patrimonial, que ha donat lloc al sorgiment de vocacions entre alguns dels seus joves participants per cursar estudis arqueològics. Els participants adults són membres del grup Els Jubilats de les Guixeres, que al llarg de l'any també porten a terme una tasca de neteja dels antics forns de guix i altres elements destacats d'aquest Espai Patrimonial.

Summary: Descobreixen dues noves tombes medievals amb restes humanes a Súria


Institucions Penitenciàries ha obert una investigació per esclarir la gravació de les imatges del vicepresident destituït, Oriol Junqueras, i dels consellers destituïts Raül Romeva i Joaquim Forn a l'interior de la presó d'Estremera, difoses pel diari 'Ara'. Segons han explicat fonts d'Institucions Penitenciàries, que depèn del Ministeri de l'Interior, la decisió es pren a instàncies pròpies i per esclarir els fets. L'advocat de Junqueras i Romeva, Andreu Van den Eynde, va enviar un fax aquest dimecres al director del centre penitenciari demanant que s'iniciés una investigació amb l'objectiu de "protegir" els seus clients i "no torni a passar". En declaracions a RAC1, l'advocat creu que algú ha fet "negoci" amb les imatges.

Summary: Institucions Penitenciàries investigarà la gravació de les imatges de Junqueras, Romeva i Forn a Estremera


Els veïnat de Pacs del Penedès (Alt Penedès) s'ha organitzat aquests dies en una plataforma per oposar-se al projecte d'instal·lació d'una planta asfàltica al municipi, als terrenys on actualment hi ha la pedrera Cales de Pachs. En declaracions a l'ACN, Francesc Ferrer, membre de la plataforma, ha explicat que a parer del veïnat el projecte és "incompatible amb l'esforç que s'ha fet pel cultiu de vinya ecològica a la zona". A més denuncia "l'alta contaminació dels gasos que emetrà" la indústria asfàltica, "molt perjudicial per a la salut i el medi ambient". La plataforma s'ha creat a Pacs del Penedès, però aquesta setmana s'hi han unit els veïns de Les Cabanyes, municipi molt proper a l'actual pedrera.  Els afectats expliquen que van assabentar-se de la ubicació d'una planta asfàltica a Pacs del Penedès després que l'Ajuntament els convoqués a una reunió per explicar-los el projecte, que tenia l'objectiu d'implantar aquesta indústria de conglomerat asfàltic a la zona que actualment ocupa la pedrera Cales de Pachs. Els veïns asseguren "sentir-se amenaçats" i per això van organitzar-se "en només tres dies", explica a l'ACN Francesc Ferrer, membre de la plataforma 'El Penedès diu No a la instal·lació d'una planta asfàltica a Pacs'.  Des de la plataforma afirmen que aquest tipus d'indústria genera uns gasos "altament contaminants i perjudicials per al medi ambient i la salut", diu Ferrer. Per això, un dels motiu pels quals s'oposen a la planta és el "perjudici" que, creuen, pot tenir en el sector vitivinícola. La plataforma veu "incompatible" la planta amb "els esforços que ha fet el Penedès per al cultiu de vinya ecològica". En aquesta zona propera al lloc on es vol ubicar la planta asfàltica hi cultiven les bodegues Torres, Colet, Vallformosa, Pares Baltà o Loxarel, entre d'altres.  Un altre dels aspectes que preocupa al col•lectiu veïnal és el problema de mobilitat que pot generar si s'acaba instal·lant la planta asfàltica a Pacs del Penedès. Francesc Ferrer explica que en aquests moment la pedrera es troba en fase d'esgotament de manera que "gran part de la pedra que es tracta s'ha de portar de fora" un fet que comporta que cada dia "milers i milers de camions", diu Ferrer, hagin de passar per uns camins asfaltats que actualment ja són deficients per al trànsit actual. En aquest sentit la plataforma veïnal exposa que la futura planta "pot augmentar aquest transit de vehicles pesats".  La plataforma ciutadana ha demanat a les diferents administracions públiques i a les empreses privades implicades en l'expedient d'aquest projecte "que els escoltin i tinguin en compte els seus arguments de desacord" amb la futura implantació d'aquesta planta. Per això han començat una recollida de signatures que presentaran a les institucions locals, comarcals i autonòmiques. L'Ajuntament també veu "incompatible" la planta De la seva banda, l'Ajuntament de Pacs del Penedès ha explicat en un comunicat, aquest dimecres, que han traslladat a l'empresa que des del consistori també veuen "incompatible" aquesta planta "per tots els inconvenients que pot comportar per a la salut, la seguretat en el transit i l'impacte ecològic per a un municipi amb gran potencial vitivinícola i enoturistic". Qui també s'ha oposat a la ubicació a Pacs del Penedès d'aquesta planta asfàltica són els cellers que s'agrupen sota el nom La Carretera del Vi. El cellers apunten que aquest projecte també impactaria en el paisatge, "ja que actuaria en una zona d'especial protecció formada per la muntanya de Sant Jaume, de titularitat municipal, i en la promoció turística de la comarca".

Summary: Veïns de Pacs del Penedès s'oposen a la instal·lació d'una planta asfàltica al municipi


El cineasta Ventura Pons estrenarà el pròxim 1 de setembre la seva nova pel·lícula 'Sabates grosses'. Una comèdia coral interpretada per Joan Pera, Minnie Marx, Pedro Ruiz, Vicky Peña, Amparo Moreno, Pilar Martínez, Roser Vilajosana, Anna Azcona, Mingo Ràfols i Lucrecia, entre d'altres. La pel·lícula, produïda per Els Films de la Rambla, retrata històries de personatges que viuen a la part baixa de la Dreta de l’Eixample i aquestes històries tenen el seu context a la Casa de les Columnes al xamfrà de Casp amb Bailèn de Barcelona, a l'edifici del seu davant i a l'església dels Dominics d'Ausiàs March. "La multiculturalitat de la capital catalana dona per molt", ha destacat Ventura Pons, qui ha afegit que 'Sabates grosses' està basada en fets reals del molt que han vist i sentit les parets d'aquests edificis.  Com ha explicat Els Films de la Rambla, en aquesta nova pel·lícula de Pons hi apareixen un aristòcrata sense un ral de profundes conviccions religioses, la seva filla d’esquerres, una senyora amb un passat turbulent, un frare dominic "un pèl bandarra", amic d'una gran cantant cubana, amb un fill negre com un carbó independentista català. També hi apareixen, entre d'altres, dues porteres valencianes amigues que s'ho expliquen tot, l’escocesa filla de l'atracador del tren de Glasgow o la mestressa lesbiana del bar molt de moda.

Summary: Ventura Pons estrenarà l'1 de setembre la comèdia coral 'Sabates grosses'


La Fira d'Art Modern i Antic de Barcelona (FAMA) arriba a la seva quarta edició amb la pintura com una de les seves grans protagonistes, ja que la mostra comptarà amb la presència de peces de gran rellevància com el dibuix preparatori de l'obra més importat de Murillo, 'La Visió de Sant Antoni'. El quadre va ser escapçat i robat de la Catedral de Sevilla i es va intentar vendre a Nova York el 1875. La fira se celebrarà des d'aquest dimecres al 4 de març a les Reials Drassanes que acolliran prop d'un miler de peces de mobiliari, pintura, escultura, joieria i ceràmica que presentaran els 30 expositors que assistiran a FAMA i estan valorades entre 100 i 1 milió d'euros. El president de la Fira, Sergi Clavell, ha explicat a l'ACN que la fira d'enguany hi ha obres destacades, més enllà del Murillo, de Santiago Rusiñol, un Sorolla "fantàstic a la venda", un autoretrat de Chagall o obres de Dalí.  El president de la Fira, Sergi Clavell, ha manifestat que en aquesta edició han intentat tenir pel que fa als expositors, la meitat antiquaris i l'altra meitat galeries d'art. "Hi ha galeries de finals del segle XIX i principis del XX i galeries de segona meitat del XX i pel que fa antiquaris hem incorporat estands que uneixen decoració de molt alt nivell i avantguardista amb peça antiga".    Entre les obres més destacades d'aquest any hi ha el dibuix preparatori de 'La Visió de Sant Antoni', de Murillo; dues obres de Sorolla, una d'elles a la venta; la pintura de 'Les Pirámides' de Dalí;  un oli s/tela d'Isidre Nonell, un dels autors catalans més rellevants del segle XIX, i un atroretrat de Mark Chagall. En aquesta edició, es tornarà a comptar amb reconeguts galeristes com Palau Antiguitats, David Cervelló, Carles Teixidó, Gothsland, la galeria de Madrid, Jorge Juan, o Lorenart entre altres, i s'ha convidat a la Fundació Fran Daurel de Barcelona. Murillo La mostra fa un homenatge al pintor Murillo en el quart centenari del seu naixement. 'La Visió de Sant Antoni' va ser protagonista el "primer robatori mediàtic" d'una obra d'art, 37 anys abans que s'emportessin 'La Gionconda' del Museu del Louvre. El quadre, que estava a la Catedral de Sevilla, va ser retallat i es va intentar vendre el 1875 a un antiquari de Nova York però gràcies al ressò mediàtic que es va originar, es va recuperar. Gabriel Pinos, propietari de Gothsland, ha explicat que la importància del dibuix preparatori d'aquesta obra no només és el dibuix en si, sinó la història que hi ha al darrera.  Preguntat per la importància de l'obra, que té un preu de 300.000 euros, Pinos  ha recordat que ara se celebra el quart centenari del naixement de Murillo, és el dibuix preparatori de l'obra més gran que va fer l'artista i que va ser protagonista d'un robatori mediàtic internacional.  El llibre 'Patrimoni i Memòria'  Un dels altres objectius de la Fira 2018 és potenciar les activitats complementàries per dotar de més valor al certamen. En aquesta edició es presentarà el  llibre 'Patrimoni i Memòria' de l'artista Joan Pere Viladecans. En aquesta obra, Viladecans mostra el seu  procés creatiu que arranca el 2007 amb diferents pintures algunes de les quals les ha fet en exclusiva per aquest llibre.  Altres activitats destacades seran la conferència del director del Centro de Estudos do Mar Luís de Albuquerque (CEMAR), Alfredo Pinheiro Marques, i la que ha preparat l'Associació per l'Estudi del Moble que estarà vinculada a la restauració de l'Oratorio Gener dissenyat i construït per Joan Busquets. La mostra, organitzada per Vima Events amb la col·laboració del Gremi d'Antiquaris de Catalunya, ocuparà uns 2000 m2. La fira ha rebut en les tres darreres edicions més de 7.000 visitants que han gaudit de noms com Pablo Picasso, Joan Miró, Ramon Casas, Santiago Rusiñol, Modest Urgell, Joaquim Torres Garcia, Antoni Tàpies, Jaume Plensa, o Miquel Barceló així com pintures de l'escola mallorquina del segle XVIII, amb escenes de la Bíblia.

Summary: La quarta edició de la Fira d'Art Modern i Antic de Barcelona arrenca amb un dibuix de Murillo com a obra destacada


El col·lectiu artístic vol "impugnar" el model econòmic que no permet que els ciutadans es deslliurin del "sostenir-se caient": "Des del fracàs, l'única manera de pensar-nos junts" ACN Barcelona.-A les 9 del vespre, tres membres del col·lectiu artístic 'Glòria&Robert' posaran punt i final a la marató de deu hores de ball que han organitzat aquest dissabte a l'Arts Santa Mònica, de Barcelona. Vestits amb petos grocs, conviden els curiosos a deixar-se anar damunt d'una tarima amb la música ben alta. Volen "impugnar el model econòmic" que no permet els ciutadans desfer-se de la "marató constant", ha explicat el codirector del festival d'acció poètica Bouesia, Rafel Tormo. Per això, han revisat la pel·lícula 'Balleu, balleu, maleïts", de Sydney Pollack , i han apostat per fatigar el cos i exposar-lo a la realitat del "sostenir-se caient". "Com des del fracàs és l'única opció de pensar-nos junts" Des de les 11 del matí, aquest grup d'artistes balla per "impugnar el model econòmic" que "captura" els ciutadans i no els permet sortir de la "marató constant". Per això han revisat la famosa pel·lícula de Pollack per "mostrar des d'on es pot partir ara per pensar la situació de crisi".  Per això la música ha ressonat ben fort al claustre de l'Arts Santa Mònica i l'aplaudiment ha estat sonat quan el marcador ha assolit les sis hores ininterrompudes de dansa. Quan arribin a les 9 del vespre, n'hauran aconseguit deu.  "Deu hores que no estaran inscrites enlloc, és gairebé un fracàs per si mateix", ha afirmat Torm. La idea de fons, buscar una manera per "pensar la carrera que fem ara", la de la crisi econòmica.  Per això busquen la fatiga física del cos i l'exposen a una realitat econòmica i social paral·lela: "el sostenir-se caient" en què s'ha instal·lat una part de la població. "Com des del fracàs, és l'única opció per pensar-nos junts", ha advertit políticament Tormo.  La marató de ball d'aquest dissabte s'emmarca dins del festival d'acció poètica, Bouesia, que vol "polititzar la vida poetitzant-la". El Bouesia, que s'acaba aquest diumenge, també presenta l'exposició i el llibre 'Psicogeografia d'un festival. 2005-2015', que recull els deu anys d'història del certamen.

Summary: 'Balleu, balleu, maleïts' reprodueix "la marató constant" de la societat amb deu hores de ball a l'Arts Santa Mònica


La fira de Santa Llúcia i la de la Sagrada Família obren edició entre aquest divendres i aquest dissabte a Barcelona com a preludi del Nadal. La de Santa Llúcia, datada del 1786, és una de les més antigues de la ciutat. Aquest any obrirà les portes el divendres 27 de novembre i restarà oberta fins al 23 de desembre. Hi haurà 287 parades. La fira de la Sagrada Família és el mercat de Nadal amb més tradició del districte de l’Eixample i reuneix prop d’un centenar de parades d’avets de Nadal i guarniments, pessebres i figures, regals i productes alimentaris artesans com torrons, formatges i embotits. Una fira nascuda als anys 60 que està ubicada la plaça de la Sagrada Família. Pel que fa a la fira de Santa Llúcia, s'articula a partir de parades de quatre tipus, de figures i pessebre, de verd, d'artesania i de simbombes i altres instruments musicals. Del primer apartat n'hi ha 123; del segon 96 distribuïdes en parades de verd i complements i en parades d'arbres i guarniments; del tercer n'hi ha 64, i del quart n'hi ha 4. A les 123 parades de figures i pessebres es vendran tot el necessari per fer un diorama, així com suro pelegrí i molsa artificial o deshidratada. Aquests dos últims articles han d'estar envasats i no poden superar el 20% del total del gènere de la parada. A les 65 parades de verd i complements, situades al passadís central de la fira, hi haurà molses, cagatió, suros, ramets de la sort, arbres del pessebre, centres o plantes nadalenques. També podran vendre espelmes, decoració nadalenca i llums per a la llar i per als arbres de nadal. Aquests productes no podran superar el 20% del total del gènere de la parada. A les 31 parades d’arbres i guarniments, situades al passadís d’arbres, es vendran molses, cagatió, suro pelegrí, ramets de la sort, centres i plantes nadalenques, a banda dels arbres tant naturals com artificials. Igualment, també podran vendre espelmes, decoració nadalenca i llums per a la llar i per als arbres de nadal sense poder superar un 20% del total de la parada. A les 64 parades d’artesania hi haurà productes dels quals se n'acreditarà la procedència artesanal. També podran vendre articles relacionats amb la decoració nadalenca de la llar, o dels arbres de nadal, sempre i quant aquests productes no superin el 20% del gènere de la parada. Finalment, a les 4 parades de simbombes i instruments musicals s'hi vendran, a banda de les simbombes esmentades, panderetes, xerric-xerracs, martells musicals, i també algunes petites joguines per la canalla. Sagrada Família D'altra banda, pel que fa a la fira de la Sagrada Família tindrà lloc del 28 de novembre al 23 de desembre. Tindrà 93 parades distribuïdes en el sector verd (27) on es vendran els arbres i les plantes de Nadal; el sector pessebres i figures tradicionals (34), on hi haurà els elements del diorama i els guarniments de Nadal; el sector alimentació (11), amb els productes alimentaris artesans, llaminadures i les xurreries, i el sector regals (21), productes variats per regalar, principalment d’artesania, bijuteria i roba.

Summary: Barcelona enceta les fires de Nadal de Santa Llúcia i de Sagrada Família


El Tribunal Suprem considera que aquest dret vulnera els principis d’igualtat i proporcionalitat ACN Barcelona.-Les guinguetes de platja amb llicència ja atorgada deixaran de tenir preferència per renovar la concessió. Així ho determina una sentència del Tribunal Suprem, que estima el recurs d’una particular i elimina així una disposició transitòria de la Llei de costes, que va entrar en vigor el 2013 i que incloïa aquest dret de preferència als qui ja tinguessin l’activitat o instal·lació oberta. Per l’alt tribunal, aquest dret de preferència vulnera els drets d’igualtat, de tracte, proporcionalitat i jerarquia normativa per a les persones que vulguin optar a explotar una guingueta a la platja. Sobre ja jerarquia normativa, la sentència especifica que el reconeixement del dret de preferència “no està recolzat en el text legal de referència, que és la Llei de costes”. La disposició que s’ha anul·lat també afecta el dret de preferència dels actuals ocupants de terrenys de domini públic marítim terrestre amb títols extingits o en tramitació. En la seva sentència, la secció Cinquena de la Sala Contenciosa reconeix la legitimitat de la recurrent, que havia estat rebutjada per l’advocat de l’Estat, en subratllar que el seu interès no és “merament potencial” ja que compromet el seu dret “i de quants es trobin en la mateixa posició a presentar-se als concursos que es convoquen i que poder tenir lloc de forma immediata a partir de l’entrada en vigor de la disposició transitòria impugnada”. En les seves al·legacions, l’advocat de l’Estat va explicar que la norma qüestionada tractava de donar resposta a una situació de fet, com era l’existència, a l’entrada en vigor de la Llei de costes del 2013, d’ocupants de terrenys de domini públic marítimo-terrestre que mantenien la seva activitat i instal·lació oberta. D’altra banda, l’alt tribunal desestima en el marc d’aquest recurs la nul·litat de les pròrrogues que s’hagin concedit en aplicació de la disposició transitòria recorreguda, com també demanava la recurrent.

Summary: Les guinguetes de platja amb llicència deixaran de tenir preferència per renovar la concessió


L'AVE Castelló-Madrid començarà el servei comercial el dimarts 23 de gener, segons han informat en una nota conjunta el Ministeri de Foment, Renfe i Adif. La venda de bitllets comença aquest dimecres. Renfe preveu llançar una campanya promocional que permetrà viatjar entre ambdues ciutats des de 25 euros per trajecte. Entre Cuenca i Castelló, hi haurà bitllets des de 20 euros. El ministre de Foment, Íñigo de la Serna, ha qualificat de "nova fita en el desenvolupament del corredor mediterrani" la posada en marxa de l'AVE pel que afecta al tram València-Castelló. També ha destacat la "nova aposta" del govern espanyol per aquesta infraestructura. De la Serna també ha destacat la reducció del temps de viatge, que generarà beneficis "importants" per als usuaris i per al "desenvolupament econòmic i turístic de la regió". El nou servei entra en funcionament un cop acabat el termini de circulació en proves necessari perquè l'Agència de Seguretat Ferroviària emeti la certificació corresponent i després de la formació específica dels maquinistes.

Summary: L'AVE Castelló-Madrid comença el servei comercial el 23 de gener


La urbanització de la cobertura de la ronda de Dalt començarà a principis de febrer. L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, la tinenta d'alcaldia d'Ecologia, Urbanisme i Mobilitat, Janet Sanz, i la regidora d'Horta-Guinardó, Mercedes Vidal, han visitat aquest dissabte les obres de construcció de la llosa que ha de cobrir el tram entre el Mercat de la Vall d'Hebron i l'Institut Vall d'Hebron, que han entrat en la seva fase final. Quan acabin començaran les feines per convertir la cobertura en un passeig nou d'uns 200 metres de longitud i 3.800 metres quadrats de superfície. Aquest és el primer tram de la ronda que es cobreix. El govern municipal haurà invertit uns 16 MEUR en aquest mandat. Els veïns, però, lamenten que no s'executi el cobriment total d'aquesta infraestructura.


El president d’ERC insta a la CUP a “decidir si vol ser part de la solució, sumar i ajudar”, i crida els comuns a afegir-se “desacomplexadament a la defensa de drets i llibertats” ACN Barcelona.-El president d’ERC i vicepresident destituït, Oriol Junqueras, ha fet una nova crida a formar Govern i escollir un president de manera urgent i immediata. En una entrevista per escrit concedida a Catalunya Ràdio, el republicà considera que “no s’hi guanya res sense fer Govern”. “En canvi, arrisquem molt per tornar a la mateixa situació en el millor dels casos. No entenc quin sentit té que malbaratem el resultat del 21D, que no en comencem a treure profit. Amb tots els empresonats que he pogut parlar, coincidim  que cal fer Govern”, detalla Junqueras. I és que per al republicà s’ha “d’aprofitar el resultat del 21-D” d’immediat per eliminar el 155 i riscos que veu innecessaris. “Si en lloc d'aprofitar el resultat el que fas és jugar-te'l, el millor que et pot passar és que tornis a quedar on eres. La qüestió és què hi guanyem no fent Govern. I no hi guanyem res perpetuant el 155. Recuperar les institucions ja és un pas en si mateix tot i que és obvi que només és un primer pas i que cal més”, sentencia.  De la mateixa manera, Junqueras aprofita l’entrevista per convidar a CUP i els comuns a participar de la investidura i, si cal, d’un eventual futur Govern i la seva gestió. “La CUP ha de decidir si vol ser part de la solució; si volen sumar i ajudar; si volen fer una aposta estratègica que ens porti a sumar complicitats i ser més forts o no”, diu per demanar el suport dels anticapitalistes. Mentre, també afegeix que podria “dir el mateix dels comuns”, a qui reclama que “se sumin desacomplexadament a la defensa dels drets i les llibertats davant l'autoritarisme i la regressió democràtica”.  I és que, de fet, aquest apropament podria anar fins i tot més enllà, si fos per Junqueras. En aquest sentit, el republicà obre la porta a fer un Govern d’ampli expectre ideològic, amb molts independents i fins i tot no descarta una fórmula com la proposada pels mateixos comuns. “A finals de l'anterior legislatura, vaig proposar un Govern de concentració, també amb independents. Crec que davant una situació tan bèstia cal incorporar totes les sensibilitats. Però potser té més sentit ara mateix al Parlament. Em sembla més pràctic i realista. Ja es donen les condicions, tota vegada que encara no hi ha Govern. La iniciativa del president Torrent, per exemple, em va semblar molt oportuna. Fa una gran feina, tot i que sovint ingrata, intentant conciliar sensibilitats”, ha respost Junqueras a l’entrevista.  La seva situació, la de la resta de polítics independentistes presos, i la dels que estan a l’estranger també és objecte de preocupació per al republicà. Però les darreres decisions de la justícia europea fa que s’obri una porta d’esperança per a Junqueras. “El de rebel·lió és un delicte que a Europa tothom està dient que no ha existit. Cap democràcia occidental el comparteix. Aquest sol fet hauria d'obligar a reflexionar els demòcrates espanyols. Només cal veure la situació dels processats. A Espanya, empresonats. A Europa, en llibertat. Són dades objectives i no cal afegir res més”, diu per cridar els ciutadans de l’Estat a plantar-se davant la situació.  I és que Junqueras constata que a Europa, “els estats es van posicionant i cada cop el regne d'Espanya està més isolat en les seves posicions”. “És com un retorn a l'autarquia, judicial. Quan tot Europa contradiu les teves decisions és que vas en direcció contrària. I quan vas en direcció contrària t'has de preguntar si no ets tu el que no va bé i no pas tots els altres”, assegura.  El líder d’ERC, que porta a la presó des del novembre passat, ha viscut com un fet “terrible” que els polítics que havien aconseguit sortir dels centres penitenciaris hagin hagut de tornar per decisió judicial. “Són bones persones, demòcrates per damunt de tot, gent que sempre ha defensat els seus ideals pacíficament, són amics i companys i coincideix que tots eren electes. És a dir, persones escollides per la ciutadania el 21D. Representants de la ciutadania”, afirma, tot considerant que “els empresonen sense judici; jutgen idees i jutgen la voluntat popular”. Per a Junqueras, “resoldre les discrepàncies polítiques a cop de Codi Penal no ajuda a resoldre res, no facilita res i ho enquista tot”.  Per últim, preguntat per la seva situació anímica després de mesos a presó de manera preventiva, Junqueras assegura sentir-se “fort i serè”. “La presó no podrà canviar les meves conviccions, que són les d'un demòcrata que s'inspira en valors universals. A la presó intento analitzar amb fredor els esdeveniments i procuro traslladar reflexions que ens permetin treballar a mitjà i llarg termini i no captius del ‘curt terminisme’”, conclou.

Summary: Junqueras: “Sense fer Govern no guanyem res i arrisquem molt per tornar a la mateixa situació en el millor dels casos”


El dramaturg Anton Txékhov és un dels escriptors moderns que va escriure més personatges femenins a les seves històries. Irina, Olga, Ielena o Ània són els noms propis d'algunes de les seves protagonistes que tenen en comú que, a la Rússia de finals del segle XIX, aspiren a més i volen trencar amb el món masculí que les envolta. Ara, la companyia La Sueca agafa aquests personatges i els fa reviure a 'Els dies que vindran'. L'obra és una estrena absoluta en el marc del festival Temporada Alta i promet una "mirada contemporània, reivindicativa i genuïna dels personatges", segons la directora Cristina Servià. 'Els dies que vindran' és la primera creació de la companyia que es podrà veure a la Sala La Planeta de Girona. L'interès del públic ha fet augmentar les dues sessions inicialment previstes a un total de quatre a partir d'aquest dimarts.

Summary: Les antiheroïnes de Txèkhov reviuen i s'actualitzen a Temporada Alta amb 'Els dies que vindran'


Els Mossos d'Esquadra han detingut a Barcelona un home d'origen albanokosovar relacionat amb l'assassinat del president de la FOEG, Jordi Comas. El crim va tenir lloc la nit del 18 de novembre del 2012, quan uns lladres van assaltar la casa de Comas a Platja d'Aro (Baix Empordà). En aquell moment, l'empresari estava acompanyat de la seva dona. Els assaltant els van lligar de mans i peus i l'empresari va morir asfixiat. La seva dona va aconseguir deslligar-se i alertar la policia. Des d'aleshores, la investigació ha estat oberta i els Mossos d'Esquadra i el Jutjat d'instrucció número 2 de Sant Feliu de Guíxols, que va assumir el cas, han seguit la pista dels sospitosos. Tres anys i mig després, l'operatiu policial s'ha desplegat aquest dimarts. Fonts pròximes al cas han confirmat que es podria saldar amb mitja dotzena de detinguts. (En aquesta actualització s'ha afegit informació relacionada amb el nombre d'arrestats)  Tres anys i mig després de la mort violenta de l'empresari gironí i aleshores president de la patronal FOEG Jordi Comas, els Mossos d'Esquadra han desplegat un dispositiu per detenir els sospitosos relacionats amb la seva mort. A Barcelona, han detingut aquest dimarts almenys un home d'origen albanokosovar. Fonts del la investigació han confirmat que hi haurà més detencions, tant a Barcelona com a altres punts del país. En total, l'operatiu es podria saldar amb mitja dotzena d'arrestats. Segons ha avançat la Cadena SER, els Mossos d'Esquadra han detingut el primer sospitós al barri gòtic de Barcelona. És un home d'origen albanokosovar, que passarà a disposició judicial a finals de setmana. Fonts pròximes al cas han assegurat a l'ACN que també passaran a disposició del Jutjat d'instrucció 2 de Sant Feliu de Guíxols els altres arrestats pels Mossos d'Esquadra durant l'operatiu que hi ha en marxa aquest dimarts a diversos llocs del país. L'empresari hoteler i president de la patronal FOEG va morir la nit del 18 de novembre del 2012. Jordi Comas estava a casa seva, situada a primera línia de mar de Platja d'Aro, quan tres assaltants van irrompre a l'habitatge. Els lladres van lligar la seva dona i van acabar amb la vida de l'empresari. A Comas, el van lligar i emmordassar a la planta de baix i, segons l'autòpsia, l'empresari va morir per asfíxia perquè li van obstruir les vies respiratòries. Els assaltants van regirar la casa i es van endur joies i altres objectes de valor.  Els detinguts passaran a disposició judicial a finals de setmana. El cas continua sota secret de sumari. Segons han confirmat fonts de la investigació, als arrestats els hi podrien imputar delictes d'assassinat, robatori amb violència i, també, pertinença a grup criminal.  Aquella nit no era la primera vegada que uns lladres intentaven robar a l'habitatge. De fet, poc abans, a finals d'octubre, l'empresari va patir un intent de robatori i, arran d'això, havia decidit reforçar les mesures de seguretat. Quan els lladres van cometre l'assalt violent fatídic, però, encara no havia tingut temps d'instal·lar el nou sistema de seguretat.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Almenys un detingut a Barcelona relacionat amb l'assassinat de l'empresari gironí Jordi Comas


El brot de sarna a l’Hospital Sant Joan de Reus ha afectat ja a un total de 35 treballadors. Aquest dilluns se n’han diagnosticat nou casos més en el marc del tractament preventiu que s’està oferint a la plantilla. Segons ha explicat el director del centre, Òscar Ros, aquesta era una xifra “esperable” degut al temps d’incubació de la malaltia -entre dues i sis setmanes-, però es confia que ja estigui arribant al seu “punt àlgid”. Tot i que encara no s’ha localitzat la font inicial de contagi, se sospita que la sarna va arribar a Urgències a través d’un pacient i que després s’hauria traspassat al personal mitjançant les bates. De fet, durant tot l’any passat el centre va diagnosticar 25 persones afectades per la malaltia en aquest servei de l’hospital i, segons la direcció, hi ha coincidències entre pacients tractats a principis de novembre i el possible inici de la infestació.

Summary: S’eleven a 35 els treballadors afectats pel brot de sarna a l’Hospital Sant Joan de Reus


Garrigàs ha organitzat pel proper 29 de setembre una jornada per commemorar l'1-O. Comptarà amb la participació de desenes d'artistes i "protagonistes" del referèndum d'aquell dia però també recrearà l'arribada de les urnes i la intervenció policial que hi va haver al municipi per intentar impedir la votació. Els organitzadors no han volgut desvetllar-ne els detalls però han assegurat que vol convertir-se en un espectacle "lúdic" amb vocació de perdurar en el temps i d'involucrar a totes les persones que acudeixin al municipi. L'acte, promogut per la Taula Empordanesa per la Memòria de l'1 d'octubre, s'iniciarà al matí i s'allargarà fins a la matinada amb actuacions, exposicions, concerts i menjars populars. Durant la jornada, també es batejarà el centre cívic amb el nom d'1 d'octubre. Commemorar el que es va viure a Garrigàs el dia del referèndum de l'1-O. Aquest és l'objectiu de la jornada anomenada 'La força d'un poble", que se celebrarà el proper 29 de setembre. L'organitza la Taula Empordanesa per la Memòria de l’1 d’octubre, una entitat que es va constituir el passat mes de maig per rememorar aquells fets i que està  integrada per l’Ajuntament de Garrigàs, l’Associació Balcó de l’Empordà de Garrigàs, Assemblea Nacional Catalana, Òmnium Cultural, Comitès de Defensa de la República (CDR) i La Forja Alt Empordà.  Els actes s'iniciaran pels volts de les onze del matí i s'allargaran fins a la matinada distribuïts pel centre del municipi i en fins a tres escenaris diferents, dos dels quals seran simultanis. Hi participaran desenes d'artistes, s'hi faran xerrades, espectacles i concerts però també hi haurà una recreació de l'arribada de les urnes i de la intervenció policial per intentar impedir la votació.  Les dues "produccions pròpies", que neixen amb la voluntat de perdurar en el temps, reben el nom de 'El ball de les urnes' i 'L'arribada dels piolins' i comptaran amb la participació d'alguns dels protagonistes d'aquell dia. Els organitzadors no han volgut desvetllar-ne els detalls però han avançat que serà un acte "lúdic" amb vocació d'implicar als centenars de persones que esperen que acudeixin al municipi aquell dia.  L'alcaldessa del municipi, Pilar Bosch, ha dit que també preveuen la intervenció a través de vídeos gravats d'altres persones i representants polítics però que la voluntat és donar protagonisme a la gent del poble perquè "va ser la força del poble la que va fer possible que l'1 d'octubre es pogués fer malgrat que l'estat espanyol no volia". Durant la presentació de la programació, Bosch també ha volgut recordar com van viure aquell dia i ha explicat que un quart d'hora després d'aconseguir que la primera persona votés, va arribar una dotació de la Guàrdia Civil que els va "acorralar" contra la rampa d'entrada del centre cívic.  "Quan van veure que no podien entrar en va arribar una segona que va aconseguir accedir-hi i endur-se l'urna", ha detallat. Bosch ha assegurat que el cens universal va ser el que els va donar esperança i els va permetre votar malgrat tot. "Ens havien picat, ens havien maltractat, ens havien faltat al respecte, se'ns havien emportat l'urna però nosaltres podíem votar", ha reblat.  El centre cívic de l'1 d'octubre Per recordar-ho, durant la jornada també es batejarà el centre cívic amb el nom d'1 d'Octubre en el marc d'un acte institucional que està previst per la una del migdia i que comptarà amb la participació de diversos alcaldes, majoritàriament de municipis que també van rebre "agressions" per part de la policia. Entre ells, hi haurà els de la Tallada d'Empordà, Siurana, Sant Mori o Sant Miquel de Fluvià.  Un dels coordinadors de la Taula, Josep Mª Teixido-Mallart, ha dit que aquesta serà la primera jornada commemorativa que hi haurà a la demarcació abans de l'1-O i que esperen que sigui multitudinària. De fet, hi haurà dinar i sopar popular i preveuen que puguin participar-hi un miler de persones. "La voluntat és que es converteixi en una mena de referent que es pugui repetir cada cop que s'acosti aquesta data", ha insistit.  Entre les persones que hi actuaran de manera "desinteressada", hi haurà El Pot Petit, Joanjo Bosk, els Castellers de Figueres, la Txe Arana, Martí Peraferrer, Francesc Tomàs, Lídia Domingo i familiars dels "presos polítics", entre molts d'altres.  El dijous 27, a més, s'inaugurarà una exposició amb fotografies d'aquell dia i es farà una taula rodona amb fotògrafs que van participar-hi.

Summary: Garrigàs recrearà l'arribada de les urnes i la intervenció policial per commemorar l'1-O


Miquel i Costas ha dissenyat un pla expansiu per al període 2016-2018 que disposa de 80 milions d'euros en inversions més 20 milions per assumir noves adquisicions, segons ha anunciat el president de la companyia paperera, Jordi Mercader. En aquests tres anys, la plantilla actual de 800 persones registrarà un ''atractiu'' increment de personal qualificat, especialment de quadres intermedis i directius, destinat a gestionar l'expansió de nous nínxols de negoci que substitueixin als mercats a la baixa del paper de tabac i el paper de bíblies. Dels 80 milions d'inversió, 20 aniran a reforçar el mercat internacional i 60 milions s'invertiran a l'estat espanyol, especialment a Catalunya. L'estratègia de la companyia en aquests pròxims anys passa especialment per orientar l'actuació a la captació de nous productes i nous nínxols de mercat que no pas l'adquisició d'empreses.  L'increment de plantilla també anirà orientada a donar resposta a la incorporació d'aquests nous nínxols de mercat que requeriran de persones ''valides'', joves i ben preparades per ajudar a la companyia a penetrar en aquestes noves línies de negoci.  En el cas concret del centre de producció de Terranova, a la Pobla de Claramunt (Anoia), amb 50 treballadors i quatre torns, Mercader preveu que passi a tenir 5 torns el 2017, cosa que permetrà que la producció que actualment funciona al 80% de la seva capacitat, passi a funcionar al 100% durant tots els dies de l'any. L'ampliació d'un torn més suposarà la contractació d'unes 6 persones més.  Mercader ha explicat que la companyia ha de buscar mercats alternatius que substitueixin als clàssics mercats del paper de tabac i el paper per imprimir bíblies, que són dos línies de negoci que ''van a la baixa''. Tot i això, el president de la companyia ha afegit que si bé les produccions de l'empresa disminueixen en volum en aquestes dues línies de negoci la facturació es manté o fins i tot creix.  El president ha tirat de les xifres de la companyia per explicar que fa uns anys en volum el paper destinat a la indústria tabaquera suposava el 80% de la producció de Miquel i Costas mentre que aquest 2015 ha suposat el 52% en volum. Però mentre en volum el paper per fer cigarretes baixava de forma considerable, en valor, en facturació, ha passat del 80% al 72%, cosa que suposa mantenir el valor de la producció afegint requeriments tecnològics i de seguretat.  Per afrontar aquest futur, l'aposta en I+D serà una de les prioritats i per això la direcció ha previst que a partir de l'any 2018 es destinin per tasques d'investigació un total de 5 milions d'euros anuals, molt per sobre dels 3,1 milions que s'han destinat aquest 2015.  El pla d'inversions de 80 milions d'euros, destinarà 60 milions al mercat espanyol. D'aquesta quantitat, aproximadament 15 milions aniran a la planta de Mislata a València, i 12 milions al centre Terranova Papers de la Pobla de Claramunt. La resta de les inversions van als serveis centrals i Barcelona.  En mercats internacionals, Mercader ha anunciat un creixement a l'Argentina, ampliacions a Filipines per abordar el mercat asiàtic i ha anunciat que mantindran una observació ''activa'' per captar noves oportunitats i adquisicions en la regió centro-americana. En relació amb el mercat de Brasil el projecte segueix en 'stand by'.  A més d'aquests 80 milions d'euros per inversions, Mercader ha anunciat un coixí de 20 milions d'euros que s generaran en aquests tres anys de disposició econòmica per afrontar projectes de compra i adquisicions. En relació amb aquesta política d'adquisicions, el president ha assegurat que en aquesta nova fase que s'obre entre el 2016 i el 2018, la direcció de la companyia tindrà una actitud ''molt més activa'' en captar noves oportunitats d'adquisicions i creixement inorgànic.     La junta general d'accionistes ha aprovat la proposta del consell d'administració d'incrementar la millora de la rendibilitat del dividend en un 19,3% a càrrec de l'exercici del 2015, augment resultant del repartiment de 9 milions d'euros de beneficis entre els accionistes. Els accionistes han aprovat aquest dimecres un repartiment complementari de 2,4 milions d'euros.  A la junta els accionistes també han aprovat una ampliació de capital alliberada contra reserves per valor de 41,3 milions d'euros a raó de 3 accions noves per cada 4 accions velles. Després d'aquesta operació la companyia disposarà de 20,6 milions d'accions cosa que suposa incrementar de forma rellevant la liquiditat.  Jordi Mercader ha explicat que després d'aquesta operació un accionista que l'any 1996 tingués una acció de Miquel i Costas passarà a tenir després d'aquesta ampliació 7 accions, obtenint una important rendibilitat després que l'acció hagi passat de tenir un valor de 2 euros per títol a 140 euros per les set accions.  El president de Miquel i Costas ha agraït als accionistes que deixin dins de l'empresa el 70% dels beneficis que s'obtenen per reinvertir dins de la companyia mentre que només es reparteixen el 29% que és la taxa de 'pay out'. Mercader, però, ha afegit que gràcies aquest 'pay out' menor l'accionista obté una rendibilitat del 10% en les seves accions.

Summary: Miquel i Costas dissenya un pla d'expansió a tres anys amb una inversió de 80 milions d'euros


El Departament d’Economia i Hisenda ha adjudicat a l’empresa Tucan 2016, SL la concessió per a l’explotació del servei  de bar-restaurant a la platja Llarga de Tarragona. L’espai, situat en un edifici propietat de la Generalitat, és el que explotava el restaurant Tòful de Mar fins el desembre passat. La concessió és per a un període de deu anys i l’empresa adjudicatària abonarà prop de 60.000 euros anuals en concepte de cànon de licitació. La formalització del contracte de concessió es farà abans del 20 d’octubre i, a partir d’aquell moment, l’empresa tindrà un any per obrir el negoci. L’espai adjudicat consta de dues plantes amb dues terrasses que sumen prop de 700 metres quadrats.  El Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) publica aquest divendres la resolució, signada pel vicepresident i conseller d’Economia i Hisenda de la Generalitat, Pere Aragonès. L’anterior concurs va quedar desert.  La Direcció General del Patrimoni va rebre set ofertes, una de les quals es va considerar exclosa. La presentada per l’empresa Tucan 2016, SL, va obtenir la millor puntuació en la fase de licitació, amb un resultat final de 85,13 punts sobre 100. D’altra banda, continua pendent de resolució el recurs contenciós administratiu presentat pel propietari del restaurant ‘El Iot’ contra la resolució de desnonament administratiu dictada per la Generalitat. A més, l’administració ha imposat dues multes al restaurant que la propietat també ha recorregut. Mentrestant, el negoci es manté obert.

Summary: La Generalitat adjudica l'explotació de l’antic restaurant Tòful de la platja Llarga de Tarragona


El sindicat CGT denunciarà el Departament Treball davant del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) aquest divendres per "incomplir les reiterades peticions de mediació" de la formació durant la vaga d'atenció primària. L'entitat recorda que la vaga que va convocar afectava col·lectius sanitaris i no sanitaris de l'ICS i de la sanitat concertada, i que, per tant, era més àmplia que la de Metges de Catalunya. En canvi, afegeix el sindicat en un comunicat, el Govern "va citar només una de les parts sindicals en conflicte" per negociar una sortida a la crisi. CGT ha reclamat participar a la mediació sense obtenir "cap resposta satisfactòria". L'entitat ho considera una situació "reiterada de discriminació i vulneració". La formació acusa el Departament de Treball d'incomplir el "paper neutral" en els conflictes sindicals i d'haver "participat de l'estratègia" del Departament de Salut que "preferia no haver de negociar amb la CGT". Ho atribueix "segurament" al fet que les propostes que defensava el sindicat eren "més ambicioses" i representaven "tots els col·lectius de treballadors".

Summary: La CGT denuncia Treball per "vulnerar la llibertat sindical" a la vaga de l'atenció primària


El secretari del Govern, Víctor Cullell, ha enviat aquest dimarts una carta al subsecretari de la Presidència del govern de Mariano Rajoy, José María Jover, exigint que es publiqui el decret del president de la Generalitat, Quim Torra, nomenant els nous consellers del seu executiu, incloent els noms dels que són a la presó o a l’estranger. La missiva, avançada pel president en una entrevista a Rac1 i a la que ha tingut accés l’ACN, demana també quins serien els “arguments jurídics” que estarien portant al govern espanyol a dubtar i posar en qüestió la “validesa” del decret o dels nomenaments, i avisa l’Estat que la no publicació al DOGC podria estar provocant que s’estigués atribuint les funcions de Torra. “Podria entendre’s com una atribució genèrica i il·limitada de control de les funcions del president de la Generalitat i un desapoderament de les funcions que l'Estatut d’Autonomia li atribueixen”, adverteix Cullell a la carta.

Summary: El Govern exigeix per carta a Rajoy la publicació del decret de nomenaments i l’acusa d’atribuir-se les funcions de Torra


L'emissora radiofònica pública Catalunya Música ha obtingut una audiència potencial d'11,7 milions d'oients a Europa a través dels concerts de la Unió Europea de Radiodifusió (UER), segons ha informat la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA). La UER, de la qual forma part el grup d'emissores de Catalunya Ràdio des del 2009, ofereix cada temporada als 92 membres i associats una programació diària de concerts, en directe i en diferit, a través d'aquesta xarxa d'emissores de ràdio públiques. Com a membre d'aquesta plataforma Catalunya Música emet concerts de primer ordre, i situa les produccions pròpies a escala internacional. Durant el 2017, Catalunya Música va ser una de les emissores públiques més actives en la difusió de concerts a través de la UER, amb 68 concerts que van tenir 574 peticions. Cada concert ofert per Catalunya Música va obtenir una mitjana de 8,4 peticions, ràtio que situa l'emissora catalana en un nivell similar a ràdios públiques com la finlandesa (10,2), la francesa (9,9), la britànica BBC (8,9) o la sueca (6,3), i molt per sobre de la irlandesa (4,6) o l'espanyola (4). Les 574 peticions rebudes per Catalunya Música mantenen el nivell de peticions del 2016 (570), en un exercici en què la demanda de concerts, en general, ha davallat lleugerament (9%) i les retransmissions en directe un 27%. Cada concert ofert per Catalunya Música a la xarxa d'emissores de la UER té una audiència potencial d'11,7 milions d'oients, xifra que consolida el creixement de la difusió internacional de les produccions de l'emissora pública catalana.

Summary: Catalunya Música obté una audiència potencial d'11'7 milions d'oients a Europa a través dels concerts de la UER


El conseller destituït de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, s'ha mostrat molt dur davant el jutge Llarena i ha criticat la divisió de poders a l'Estat. A més, l'ha acusat de seguir "el full de ruta" del govern espanyol i ha comparat les decisions que està prenent la justícia espanyola amb els tribunals europeus, on considera que s'estan prenent millors decisions. A més, ha dit a Llarena que estan pagant les conseqüències d'haver guanyat les eleccions i que el procés judicial es troba en el punt actual precisament pels resultats del 21-D. Tanmateix, ha assegurat davant el jutge que pensa seguint sent independentista per tal que els seus fills no visquin a un país "on s'empresonen persones per les seves idees". A més, segons fonts presents a la declaració, ha augurat que el judici oral serà "un pur tràmit". També ha desmuntat els arguments pels quals el jutge Llarena el processa per rebel·lió i malversació.  Durant la declaració, que ha durat 40 minuts, Rull ha criticat que la causa oberta al Suprem és "política" i també ha remarcat que hi ha hagut declaracions del ministre de Justícia, Rafael Catalá, i d'altres membres del poder judicial que han "avançat" decisions judicials i que això qüestiona la divisió de poders. En aquesta línia, ha acusat Llarena de seguir "el full de ruta" del govern espanyol i del ministre de Justícia.  Segons ha expressat Rull a la vista, això demostra que el Tribunal Suprem no treballa de manera independent i que està afectat per les decisions que prengui el govern espanyol. A més, ha contraposat les decisions de la justícia espanyola amb les preses per tribunals europeus que han de decidir extradir encausats reclamats pel Suprem.  De fet, Rull ha citat un poema de Salvador Espriu -'Càntic en el temple'- per mostrar l'esperança que tenen en els tribunals europeus. Concretament, el verb on el poeta escriu 'Com és llarg d'esperar un alçament de llum en la tenebra!'.  Rebat els arguments del processament Segons la interlocutòria de processament, el jutge considera que Rull va participar en diverses reunions que tenien com a objectiu definir l'estratègia independentista i li retreia que, després de l'1-O, impedís a un ferri que havia d'acollir policies espanyols atracar al port de Palamós. Durant la declaració, Rull ha rebatut aquestes acusacions.  Durant la vista, ha rebatut els arguments recollits a la interlocutòria de processament. Segons aquestes fonts, el conseller ha dit que el vaixell que volia atracar a Palamós no reunia les condicions per fer-ho ni va facilitar la informació necessària i que, per tant, va ser la mateixa capitania marítima (que depèn de l'Estat) la que va impedir que fondegés al port gironí.  Rull està representat pel mateix advocat que Jordi Sànchez, Jordi  Pina. El número 2 de JxCat també va mantenir un to molt crític davant el jutge Llarena en la declaració del dilluns.

Summary: Rull acusa Llarena de seguir "el full de ruta" del govern espanyol i diu que no existeix la divisió de poders


La Fiscalia de Lleida demana quatre anys i mig de presó i una multa d'11.000 euros per a tres persones que presumptament van vendre drogues en un club de cànnabis de la Seu d'Urgell. Es tracta d'un veí del Masnou (Maresme) de 41 anys, un de 36 anys i nascut a Sant Boi de Llobregat (Baix Llobregat) i un tercer de 25 anys i procedent d'Alacant. Els Mossos d'Esquadra van localitzar en una inspecció al local, el juliol de 2016, 523 grams de marihuana i 35 d'haixix, una part dels quals estaven preparats en bosses per a la seva distribució. Segons es desprèn de la investigació, les substàncies no només es venien a les persones associades al club i, a més, s'hauria permès el seu consum fora de l'espai. La vista oral està prevista pel proper 22 de febrer a l'Audiència de Lleida. Els fets es remunten al juny de 2014, quan es va constituir l'associació cannàbica "A Medical Grass" de la qual l'acusat n'era tresorer i, posteriorment, president. En un primer moment, des de l'entitat van assegurar que el consum de la substància es feia amb finalitats saludables i un any més tard van informar que la seva activitat corresponia a un "club social privat de fumadors de cànnabis". El Ple de l'Ajuntament de la Seu d'Urgell, per la seva banda, va denegar definitivament la seva obertura a l'abril de 2016, que es va notificar als acusats l'1 de juliol del mateix any.  Després de les proves aportades per la policia catalana arran de la inspecció del local, on també s'hi van trobar bàscules de precisió, diners en metàl·lic i un llistat de vendes, entre d'altres, la fiscalia els acusa d'un delicte contra la salut pública, al qual s'afegeix el d'associació il·lícita per a la persona que presidia l'entitat. En aquest cas, en demana tres anys de presó i vuit d'inhabilitació en càrrec públic, a més d'una multa de 18 euros al dia durant vint mesos.

Summary: Fiscalia demana quatre anys i mig de presó a tres acusats de vendre marihuana i haixix en un club de cànnabis de La Seu


El Servei Català de Trànsit (SCT) informa que aquest cap de setmana, des de les tres de la tarda de divendres i fins a les vuit del vespre d’aquest diumenge, no s’ha registrat cap accident mortal a les carreteres i autopistes catalanes. Pel que fa a mobilitat, aquesta tarda s'ha desenvolupat amb força fluïdesa tot i que de retorn cap a l’àrea metropolitana de Barcelona s'han registrat onze quilòmetres de cua a la C-55 a Castellbell i el Vilar per enllaçar amb l’A-2 en direcció Abrera i dos quilòmetres a la C-17 a Lliçà de Vall en direcció Barcelona. A més, a primera hora de la tarda, un accident entre dos turismes ha ferit cinc persones, una d'elles de gravetat, a la C-17 a Centelles, en sentit Barcelona. El sinistre ha obligat a tallar una hora la sortida cap a Centelles sud. Dissabte va predominar la fluïdesa a les principals carreteres i autopistes del país. Només es van registrar retencions puntuals a la Ronda Litoral de Barcelona a la zona portuària en sentit Trinitat. A la nit, un xoc frontal entre dos turismes, que va provocar dos ferits menys greus i va tallar totalment la circulació a la BV-1123 a Castellbell i el Vilar durant una hora. Durant aquest cap de setmana els Mossos d’Esquadra han fet 587 controls, en el marc de la Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura. Aquest diumenge a la nit s’ha celebrat la Nit Europea Sense Accidents amb l'objectiu de sensibilitzar els joves sobre la incompatibilitat entre alcohol/drogues i conducció i reduir la sinistralitat més greu. El Departament d’Interior i el Servei Català de Trànsit (SCT) s’han sumat a aquesta iniciativa europea i aquest dissabte i diumenge els controls policials nocturns dels Mossos d’Esquadra s’han destinat sobretot a prevenir el consum d’alcohol i drogues en la conducció entre aquest col·lectiu.

Summary: Cap de setmana sense víctimes a les carreteres catalanes


Òmnium Cultural ha presentat aquest dijous en roda de premsa una campanya per reclamar la llibertat dels presos independentistes amb busos entre els turistes i repartint postals explicatives als visitants de Catalunya. D'aquesta manera, el vicepresident de l'entitat, Marcel Mauri, ha exposat el projecte de la campanya d'estiu on ha assegurat que "volen que els turistes sàpiguen que hi ha un país mobilitzat". En aquest sentit, la campanya posa en valor la lluita dels catalans "per la democràcia" i critica la "repressió" de l'Estat Espanyol. Per aquest motiu, Òmnium ha preparat tres autobusos retolats amb el lema "llibertat presos polítics i exiliats catalans" en diferents idiomes que recorreran durant dues setmanes la costa catalana des de la Costa Brava fins la Daurada, passant per Barcelona.   Mauri ha declarat que l'objectiu de la campanya és que "els turistes vegin que hi ha un país mobilitzat", "una ciutadania que va fer l'1-O i que ha sortit al carrer", però, a la vegada, ha subratllat que "també hi ha un Estat espanyol que vulnera drets i llibertats". En aquest sentit, el vicepresident de l'entitat ha criticat que "hi hagi presos polítics i exiliats al segle XXI" i creu que s'ha de fer saber als visitants. D'altra banda, Mauri ha explicat que els turistes podran entrar dins dels autobusos per veure què ha passat amb els "presos, exiliats i la repressió". D'aquesta manera, des d'Òmnium han preparat dos busos perquè circulin i un que serà d'exposició ambulant. A més, l'entitat ha creat postals d'estiu que Mauri ha assegurat que "els turistes no veuran si no els hi expliquen" on hi ha un seguit d'imatges dels dies clau del procés amb frases com "els catalans volen diàleg" en diversos idiomes.  El vicepresident d'Òmnium ha declarat que també repartiran postals a hotels amb "la lluita mobilitzada per l'1-O i la democràcia i la resposta de l'Estat espanyol". Des de l'entitat també han creat cartells de la campanya i samarretes i finalment, un "pack internacional per a catalans que viatgen a l'estranger" on hi haurà una samarreta, quatre postals i adhesius amb el lema "llibertat presos polítics", amb l'objectiu que siguin els catalans els que expliquin la situació que denuncia Òmnium quan trepitgen altres països.  Menció especial al president d'Òmnium, Jordi Cuixart Per reivindicar la llibertat del president de l'entitat, Jordi Cuixart, en un dels tres autobusos que han creat hi haurà una exposició on es farà una menció especial a Cuixart. D'aquesta manera, l'entitat vol recordar que el president "és l'únic activista social a la presó per haver exercit els seus drets fonamentals". Cuixart és a Lledoners en presó preventiva des de fa 297 dies "per haver donat suport a la manifestació del 20S".

Summary: Òmnium demana la llibertat dels presos independentistes amb busos entre els turistes i repartint postals


La Dra. Elvira Fernández ha pres possessió aquest dimecres com a nova directora de l'Institut de Recerca Biomèdica de Lleida-Fundació Dr. Pifarré (IRBLleida), en substitució de Xavier Matías-Guiu. Fernández ha explicat que el principal repte de l'IRBLleida pels pròxims anys passa per consolidar la feina feta fins ara i seguir desenvolupant-la per poder créixer i aconseguir l'excel·lència entorn de les principals línies d'investigació de l'institut que giren entorn del càncer, les malalties cardiovasculars i les neurociències. Altres prioritats passen per reforçar els investigadors del centre i renovar les infraestructures, a partir de la posada en servei abans de l'estiu del segon edifici de l'IRBLleida i de convertir el CREBA de Torrelameu (Noguera) un centre de referència a Europa. La nova directora de l'IRBLleida ha mostrat una voluntat continuista i, per això, ha dit que el principal repte pels pròxims anys és consolidar la feina feta però també potenciar-la a partir del treball transversal per trobar singularitats que aportin l'excel·lència a l'IRBLleida en les principals línies de recerca del centre que giren entorn del càncer, les malalties cardiovasculars i les neurociències, tot i que també treballa en altres àrees d'investigació. L'objectiu és fer "atractiu" l'institut per poder competir a nivell europeu i així poder aconseguir recursos en les convocatòries comunitàries i estatals, segons Fernández.  Una altra de les prioritats serà reforçar el capital humà de l'IRBLleida amb nous investigadors. En aquest sentit, Elvira Fernández ha explicat que no només es vol atreure talent, amb investigadors sèniors amb experiència i prestigi, sinó sobretot potenciar el planter de nous investigadors.  Altrament, ha defensat la necessitat de renovar les actuals infraestructures. La directora ha destacat que l'institut té el "privilegi" de disposar d'unes instal·lacions "envejables" que funcionen a "ple rendiment", les quals es veuran potenciades amb la posada en servei abans de l'estiu del segon edifici de l'IRBLleida. Altrament, Fernández també aposta per convertir el Centre de Recerca Biomèdica Avançada (CREBA) de Torrelameu, endegat per Diputació de Lleida, en un centre de referència a Europa en investigació mèdica amb porcs per després aplicar-la en humans. La directora ha remarcat que "no existeixen instal·lacions ni recursos a Espany ni a la major part d'Europa" com les del CREBA.     Per Elvira Fernández, amb totes aquestes eines "l'IRBLleida podrà  elaborar unes línies estratègiques fortes, cohesionar el centre i fer que els equips d'investigació treballin de forma sincronitzada, que és l'única manera d'avançar", ha dit.  Un altre dels reptes pels pròxims anys serà la renovació de l'acreditació de l'IRBLleida com a Institut d'Investigació Sanitària per l'Institut de Salut Carlos III, que li caduca el 2017. Sobre aquesta qüestió, Fernández ha dit que la voluntat del centre de recerca lleidatà passa per acreditar-se anualment de forma interna i "rigorosa" per tal que quan arribi el moment de l'acreditació per part de l'Institut Carlos III tot estigui a punt. En aquest sentit, la nova directora de l'IRBLleida s'ha mostrat convençuda de revalidar l'acreditació externa tenint en compte "el nivell de producció científica" del centre.   Elvira Fernández Natural de Cadis, va llicenciar-se en medicina l'any 1972 a la Universitat de Cadis per, posteriorment, especialitzar-se en l'àrea de nefrologia a l'Hospital Clínic de Barcelona l'any 1981. El 1988 va iniciar la seva trajectòria al Servei de Nefrologia de l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida i des del 1997 n'és la cap de servei. L'any 1991 va doctorar-se a la Universitat de Lleida (UdL). La Dra. Fernández compagina la seva tasca assistencial amb la docència com a professora titular de Facultat de Medicina a la UdL i amb la recerca translacional a l'IRBLleida, al capdavant del grup de recerca consolidat de Nefrologia Experimental de l'IRBLleida. La seva àrea d'interès en recerca són les alteracions del metabolisme mineral i la patologia vascular del malalt renal. Actualment, és també membre de la Societat Espanyola de Nefrologia, de la qual és secretària de la Junta Directa, i és membre del Comitè Científic Intern de l'IRBLleida des del 2004.  La nova directora de l'IRBLleida dirigeix una àrea d'investigació de recerca translacional centrada en el paper vascular de la vitamina D i els mecanismes moleculars implicats, i una altra àrea de recerca clínica que desenvolupa la seva activitat en la Unitat de Detecció i Tractament de les Malalties Aterotrombòtiques (UDETMA) a l'hospital Arnau de Vilanova. Fernández també ha escrit més de 150 articles en revistes de prestigi nacional i internacional, ha dirigit catorze tesis doctorals i ha participat en diversos projectes de recerca.

Summary: La Dra. Elvira Fernández pren possessió com a nova directora de l'IRBLleida


La patronal Cecot ha celebrat la investidura de Quim Torra com a 131è president de la Generalitat i ha urgit el nou mandatari a formar Govern. És la manera de poder iniciar "diàlegs, negociacions i acords" per poder "recuperar la plena normalitat" de les institucions catalanes i impulsar el creixement econòmic. L'entitat destaca la necessitat de preservar el teixit productiu i subratlla que el progrés econòmic "ha d'anar vinculat" a "un creixement en paral·lel a la cohesió social i al desenvolupament de l'entorn". Per això la patronal destaca que dos dels eixos del discurs de Torra hagin estat, precisament, cohesió social i prosperitat econòmica. Finalment, la Cecot posa l'èmfasi en la necessitat de prioritzar polítiques econòmiques d'impuls i internacionalització de les empreses, així com d'innovació tecnològica per al teixit productiu.

Summary: La Cecot demana a Torra "celeritat" en la formació del nou Govern


Barcelonaßeta Brain Research Center és el nom del nou centre de referència al servei de la recerca en Alzheimer que ha impulsat la Fundació Pasqual Maragall. Es tracta d’un nou complex amb instal·lacions d’alt nivell dedicades específicament a la investigació clínica per a la prevenció de l’Alzheimer. D’aquesta manera, la fundació trasllada la seva seu i unifica tota l’activitat científica en aquest edifici, que ofereix als investigadors i col·laboradors unes infraestructures especialitzades en l’estudi del cervell, i al servei de les necessitats de la recerca en aquest àmbit. El nou equipament està situat al carrer Wellington de Barcelona, dins el Campus de la Ciutadella de la Universitat Pompeu Fabra, i ha estat dissenyat per l’arquitecte Juan Navarro Baldeweg, Premi Nacional d’Arquitectura l’any 2014. L’edifici té 4.276 metres quadrats construïts i dividits en 6 plantes sobre rasant i una planta soterrani.   Actualment, estan ocupades 4 plantes que acullen els diversos programes de recerca per a la prevenció de l’Alzheimer de la Fundació, com l’Estudi Alfa o el projecte europeu EPAD. Les tres plantes restants permetran el creixement futur i s’ocuparan segons els requeriments dels projectes científics.     Així, el Programa de Recerca Clínica, que actualment desenvolupa l’Estudi Alfa i la iniciativa europea EPAD, compta amb set despatxos d’investigació per a l’atenció i recollida de dades de voluntaris, la unitat de recerca clínica destinada a l'assaig de fàrmacs preventius, un laboratori per a la gestió de mostres biològiques i una sala de congeladors i mostres. El Programa de Grups Terapèutics per a cuidadors disposa d’una sala específica en la qual es porten a termes sessions de teràpia grupal amb cuidadors de malalts amb Alzheimer amb l’objectiu de dotar-los d’eines que millorin la seva qualitat de vida.   El centre disposa també d’una Plataforma de Neuroimatge, amb servei d’adquisició d’imatges i personal investigador especialitzat en postprocessament i anàlisi, dedicada en exclusiva a la recerca en neurociències. Aquest fet és significatiu ja que, en general, les unitats de ressonància magnètica es comparteixen entre múltiples especialitats mèdiques així com amb personal clínic i investigador. La plataforma compta amb una màquina de ressonància magnètica 3T d’última generació destinada a l’obtenció d’imatges cerebrals d’alta qualitat, que permeten explorar com funciona el cervell, entendre la neurodegeneració i comprovar els efectes dels medicaments de prevenció que s’administrin. Compta també amb la col·laboració científica de Philips, expert tecnològic fabricant de la unitat.  Finalment, les oficines de la Fundació ocupen una part de la 4a planta i allotgen les àrees de captació de fons, comunicació i administració.            En total, l’edifici acull actualment a 53 treballadors, més de la meitat dels qual és personal investigador del Barcelonaßeta Brain Research Center. La infraestructura permet realitzar les visites i proves dels prop de 3.000 voluntaris que participen als diversos estudis.   La inversió total ha estat de 9 milions d’euros corresponents a construcció, instal·lacions i obra civil i 2,9 més per adquirir equipament científic. El finançament ha estat en un 25% provinent de recursos propis (fons privats recaptats durant la iniciativa Alzheimer Internacional 2011, impulsada amb la participació de la Fundación Reina Sofía), un altre 25% de fons FEDER (Fons Europeu de Desenvolupament Regional) gestionats per la Generalitat de Catalunya, i la meitat restant mitjançant un préstec sense interessos del Ministerio de Sanidad, Servicios Sociales e Igualdad.

Summary: Neix el Barcelonaßeta Brain Research Center, un centre pioner de referència al servei de la recerca en Alzheimer


El barri del Parc i la Llacuna del Poblenou estrena aquest dimecres un innovador centre gestor de residus tecnològics, gestionat per la Fundació Trinijove, en una antiga nau industrial rehabilitada per fomentar l’economia social i verda cedida per l’Ajuntament de Barcelona. El centre ha estat inaugurat aquest matí per l'alcaldessa, Ada Colau; el director general de la Fundació Bancària 'la Caixa', Jaume Giró; el director de l'Agència Catalana de Residus, Josep Maria Tost; el secretari general de Treball, Afers Socials i Famílies, Josep Ginesta i Vicente, i el regidor del districte de Sant Martí, Josep Maria Montaner. Es tracta d'una nau de 600 metres quadrats situada al carrer Pujades 97 i catalogada per ser un vestigi del patrimoni industrial i modernista del Poblenou. La meitat de l’espai es destinarà a l’àrea de gestió de residus tecnològics i l’altra meitat a l’àrea de formació i l’espai docent. L'Ajuntament explica que per aquest motiu el projecte que impulsa Trinijove té dues vessants: la conservació del patrimoni industrial i l’aportació d’un nou ús a aquest patrimoni. Així mateix, Trinijove serà l’entitat encarregada de gestionar el centre de residus tecnològics, l'objectiu del qual és generar llocs de feina a més d'una desena de joves en risc d'exclusió social en l'àmbit del reciclatge i la reutilització de noves tecnologies com mòbils, tauletes o ordinadors, segons ha apuntat el consistori.  A més de la generació d'ocupació directa, el centre desenvoluparà diferents activitats orientades a la formació per millorar l'ocupabilitat de més d'un centenar de persones al mes, especialment joves i altres col·lectius vulnerables derivats dels Serveis Socials del districte de Sant Martí. En aquest sentit, Trinijove continuarà la seva col·laboració amb el programa Incorpora de 'la Caixa' gràcies al qual aquests col·lectius rebran formació tècnica, de competències, actitud i pràctiques no laborables a mida de les empreses per tal d'afavorir les seves possibilitats de contractació. Així mateix, aquest mes de juny s'inicien les formacions de manteniment, optimització i implementació d'equips informàtics i de gestió de residus urbans i industrials, ambdues subvencionades pel Departament de Treball, Afers Socials i Famílies. També hi hauran accions orientades a la producció, com és el Laboratori de mòbils i residus tecnològics, amb l'objectiu de reutilitzar aquests productes, dedicar-los a nous usos o, en darrera instància, reciclar-los amb finalitats socials i d'innovació.  Una antiga nau rehabilitada per a l’economia social i verda  En relació a les obres de rehabilitació de la nau, durant l’últim any s’han fet les tasques i treballs que han permès recuperar aquest espai en desús i que es torbava en estat de degradació. La nau és obra de l’arquitecte Manuel Raspall, que la va dissenyar amb estil modernista. Amb un interior pràcticament diàfan on l'element destacable és un altell interior, la part arquitectònica més interessant des del punt de vista de patrimoni és la façana del carrer Pujades, amb solucions formals pròpies del Modernisme. La rehabilitació de la nau ha estat possible gràcies a la col·laboració público-privada entre Fundació Trinijove, l'Ajuntament de Barcelona, l'Obra Social 'la Caixa' i el Departament de treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat.

Summary: Barcelona estrena un nou centre gestor de residus tecnològics al Poblenou


El PSC perdrà l'alcaldia de Malgrat de Mar per primer cop en democràcia. Els socialistes sempre havien governat aquesta població del nord del Maresme, primer amb Josep Mora (1979-1991) i posteriorment amb Conxita Campoy (1991-2015), però el relleu a la històrica alcaldessa, Joan Mercader, només ha aconseguit mantenir el càrrec un any i mig, després que els socis de Junts per Malgrat (JxM) hagin decidit trencar el pacte de govern i sumar-se a una moció de censura que presenten de la ma dels grups municipals de CiU, ERC i la CUP. L'actual primera tinent d'alcalde i líder de JxM, Carme Ponsa, serà la nova alcaldessa a partir del ple extraordinari que s'ha de celebrar en els pròxims dies per votar la moció de censura. Junts per Malgrat, fins ara socis de govern del PSC, ha explicat que posa fi a l'acord amb els socialistes al·legant manca de comunicació interna en la presa de decisions i la conseqüent pèrdua de confiança en els socis. A més, la formació explica que a l'hora d'impulsar projectes sempre tenien prioritats els que sorgien dels regidors socialistes. Un cop trencades les relacions entre els socis de govern es fa possible la moció de censura contra l'alcalde, Joan Mercader, a la que s'hi sumen, a més de JxM, els grups de CiU, ERC i la CUP, deixant a l'oposició el PSC i el PP. Els signants de la moció de censura justifiquen la mesura per la "inoperància, passivitat i negativa de l'alcalde en l'acompliment dels acords de ple i la seva manca de lideratge i cultura democràtica". Els signants de la moció de cesura també apel·len als "pals a les rodes" que segons ells posa el PSC al procés d'autodeterminació de Catalunya. En aquest sentit, la moció de censura arriba pocs dies després que els grups de l'oposició, amb el suport de JxM, pengessin l'entelada al balcó de l'Ajuntament per donar compliment a la moció aprovada al ple i que preveia aquest mecanisme com a acció de protesta contra els atacs a la democràcia i els càrrecs electes.

Summary: El PSC perdrà l'alcaldia de Malgrat de Mar per primer cop en democràcia per una moció de censura


Un acord judicial ha permès posar punt final a la discriminació salarial que han patit durant anys els treballadors d'un geriàtric de Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà). El comitè d'empresa de la residència asil Surís va decidir interposar una demanda el mes de juliol després d'haver intentat, infructuosament, que els hi apliquessin el mateix conveni col·lectiu que tenen els treballadors de la residència i centre de dia Guíxols Gent Gran. Els dos asils els gestiona la Fundació Guíxols Surís. No ha calgut arribar a judici perquè empleats i Fundació han arribat a un acord, rubricat aquest dijous, segons el qual s'equiparen les condicions laborals i salarials dels treballadors del dos geriàtrics. La presidenta del comitè d'empresa de la residència Surís, Ester Alcaide, calcula que, de mitjana, cobraran un 20% més que fins ara.

Summary: Acord judicial per acabar amb la discriminació salarial a un geriàtric de Sant Feliu de Guíxols i apujar un 20% els sous


El secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, s'ha mostrat favorable a que el PSC mantingui el pacte amb Barcelona en Comú a l'Ajuntament de Barcelona, "fins el final de la legislatura" tot i que es facilitin espais per votar l'1-O. "La meva opinió és que quan el PSC s'incorpora a un govern, ho fa amb totes les conseqüències, per resoldre els problemes de sanitat, de drets socials, econòmics (..) i això està per sobre de qualsevol consideració", ha respost Sánchez durant un esmorzar informatiu de 'El Periódico'. El socialista ha afegit però que a ell li agradaria que l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, "estigués al costat dels alcaldes socialistes". Per últim, ha demanat al president de la Generalitat, Carles Puigdemont, que deixi d'"assenyalar" als batlles.

Summary: Sánchez aposta perquè el PSC esgoti la legislatura a Barcelona encara que el consistori cedeixi locals per l'1-O


Grifols, companyia líder en la producció de medicaments derivats del plasma sanguini, ha formalitzat un crèdit de 100 milions d'euros amb el Banc Europeu d'Inversions després de completar després d'uns mesos les negociacions financeres i legals necessàries, amb la inclusió d'una estricte revisió dels comptes a través d'una 'due-diligence'. El crèdit del BEI, a 10 anys i amb un tipus d'interès fix, servirà per finançar activitat de recerca i innovació (R+D) que se centraran, principalment, en la recerca de noves indicacions per a les proteïnes plasmàtiques on s'inclouen línies de tractament de l'alzheimer, malalties vasculars, cirurgia cardiovascular i trombòlisis arterial, entre altres recerques. Després d'aquesta formalització del préstec del BEI, Grifols es converteix amb una de les primeres empreses europees que rep finançament del BEI a través del nou Fons Europeu d'Inversions Estratègiques (EFSI, en terminologia anglesa), més conegut com el Pla Juncker.  El crèdit de 100 milions d'euros té un període d'amortització de 10 anys, amb dos anys de carència, i amb un tipus d'interès fix que no s'ha informat.

Summary: Grifols formalitza un crèdit de 100 milions d'euros amb el Banc Europeu d'Inversions