El PSOE ha fet fora de la direcció del grup parlamentari al Congrés dels Diputats la diputada del PSC Meritxell Batet, deixant la seva plaça vacant fins que es resolgui la relació amb el PSC. Aquesta és la decisió que ha pres el partit després de dues hores de reunió per decidir l'actuació davant de l'incompliment de la disciplina de vot per part de quinze diputats, set del PSC i vuit del PSOE. El portaveu de la Comissió Gestora del PSOE, Mario Jiménez, ha anunciat que a més de Batet, també queda fora de la direcció la diputada balear Sofia Herranz. Ambdues eren secretaries generals adjuntes. D'altra banda, els diputats del PSC Joan Ruiz, Mercè Perea i Manuel Cruz mantindran la funció de portaveu de les comissions que ja feien.

Summary: El PSOE fa fora Batet de la direcció del partit al Congrés i deixa la plaça vacant fins a resoldre la relació amb el PSC


Les federacions a les Terres de l'Ebre d'ERC i PDeCAT han presentat, aquest dilluns, l'acord per governar junts els Consells Comarcals del Baix Ebre i el Montsià, després que els republicans hagin trencat els pactes que tenien amb el PSC. En aquests moments, tant al Baix Ebre com al Montsià, els socialistes han quedat governant amb minoria. Per no interferir en la campanya electoral, les mocions de censura als actuals presidents comarcals, Enric Roig (Baix Ebre) i Francesc Miró (Montsià), es votaran el 27 de desembre. Republicans i demòcrates s'han repartit gairebé al 50% les conselleries i vicepresidències de tots dos ens comarcals però la presidència al Baix Ebre serà per al PDeCAT i al Montsià per ERC, respectant quin és el partit amb més vots. L'alcaldessa de Camarles, Sandra Zaragoza, presidirà el Baix Ebre i Carme Navarro, regidora d'Alcanar, que ja havia estat presidenta els dos primers anys de la legislatura, recuperarà el càrrec al Montsià.  La presidenta del PDeCAT a les Terres de l'Ebre, Mònica Sales, ha apuntat que amb el pacte s'estableixen "ponts de treball" entre les dues forces polítiques al territori i es referma l'objectiu que els consells comarcals siguin uns ens "dedicats a treballar pels pobles i municipis" de les comarques ebrenques. Sales ha explicat que la negociació ha estat "intensa" però s'ha mostrat agraïda pel treball conjunt que s'ha dut a terme per un acord que "ha d'anar en benefici de les dues comarques".  També Alfons Montserrat, president de la Federació a l'Ebre d'ERC, ha assenyalat que el pacte als consells del Baix Ebre i el Montsià "alinea el territori amb la situació que hi ha a nivell de país" i s'ha mostrat satisfet per què siguin dues dones les qui presidiran els ens comarcals. "Això demostra l'eclosió que es dona a les nostres terres de la representativitat femenina i es va avançar en aquesta normalitat", ha dit Montserrat.  Canvis al Baix Ebre Tancat l'acord entre PDeCAT i ERC, el proper 11 de desembre es presentarà la moció de censura als dos consells comarcals, al Baix Ebre i al Montsià, perquè el ple per votar-la sigui el 27 de desembre, un cop passades les eleccions.  Respectant la força més votada en cada consell comarcal, el pacte fixa que la presidència del Consell Comarcal del Baix Ebre serà per al PDeCAT i la candidata és la camarlenca Sandra Zaragoza. L'actual alcaldessa de Camarles, on govern amb un pacte amb el PSC, ha assegurat que assumeix aquest càrrec amb el suport del seu soci de govern al qual ha agraït que li hagi facilitat la decisió. A Camarles no es preveu cap trencament del partit demòcrata amb els socialistes ja que l'acord de govern incloïa la defensa del procés català i de fet, els regidors del PSC han donat suport als demòcrates i han aprovat totes les mocions que han arribat al ple, per exemple, en contra del 155 i per la llibertat dels presos polítics, entre d'altres.  La candidata per presidir el Consell Comarcal del Montsià és la regidora d'ERC a l'Ajuntament d'Alcanar, Carme Navarro, qui ja ha presidit l'ens des de 2015 fins al passat mes de juliol quan va rellevar-la el socialista Francesc Miró, en compliment del pacte de govern que els republicans havien tancat amb el PSC a principis de la legislatura. Navarro ha apuntat que es continuarà treballant com fins ara. "És necessari i imprescindible comptar amb un bon equip de tècnics i companys polítics per tirar endavant les decisions preses en beneficis, sempre, exclusivament, de les persones", ha defensat la regidora republicana.   El repartiment de les àrees als dos ens comarcals es farà gairebé al 50% entre el PDeCAT i ERC i s'assignaran les conselleries de manera que es garanteixi la màxima continuïtat i normalitat en la feina. El republicà Dani Andreu, que ha estat dos anys president del Consell Comarcal del Baix Ebre amb un pacte amb el PSC, serà el vicepresident primer. Al Montsià, les dues primeres vicepresidències seran per als demòcrates, sense que encara se sàpiga qui ocuparà els càrrecs, i el tercer vicepresident serà el republicà Albert Salvadó.

Summary: ERC i el PDeCAT pacten per apartar el PSC dels Consells Comarcals del Baix Ebre i el Montsià


L'Aliança dels Liberals i Demòcrates per Europa (ALDE) ha acceptat finalment aquest dissabte Ciutadans com a membre de ple dret, tot i l'oposició de Convergència Democràtica. En el congrés que celebra aquest cap de setmana Vilnius (Lituània), el partit que presideix l'holandès Hans van Baalen ha aprovat amb 66 vots a favor, 2 en contra i 3 abstencions la candidatura del partit d'Albert Rivera, que ja formava part del grup liberal al Parlament Europeu, des del 2014, com l'eurodiputat convergent Ramon Tremosa, però no encara dels òrgans del partit. "És un honor per nosaltres, treballem plegats per un futur comú a Europa", ha celebrat Rivera. L'executiva d'ALDE ja havia aprovat l'ingrés de Ciutadans, ratificat aquest dissabte al congrés de Vilnius, per 9 vots a favor i només 1 en contra, el de la portaveu convergent Marta Pascal. A l'Eurocambra, però, ja fa gairebé dos anys que els eurodiputats de Rivera, actualment Javier Nart i Carolina Punset, conviuen al grup liberal amb el convergent Tremosa i amb la representant del PNB, Izaskun Bilbao. El cap de files dels liberals europeus, l'exprimer ministre belga Guy Verhofstadt, també va acceptar el 2014 que els eurodiputats d'UPyD formessin part del grup. Maite Pagazaurtundúa i Beatriz Becerra comparteixen grup amb Tremosa, com Enrique Calvet i María Teresa Giménez Barbat, que formaven part de la candidatura d'UPyD però s'han acabat situant en l'òrbita de Ciutadans. Tremosa va insinuar el 2014 que podria abandonar els liberals europeus i va revelar fins i tot haver rebut una oferta del grup euroèsceptic dels conservadors britànics, els Conservadors i Reformistes Europeus, que és el tercer més important a Brussel•les, després de populars i socialdemòcrates. Els liberals són quarts en escons, però tenen set primers ministres europeus: Xavier Bettel (Luxemburg), Miro Cerar (Eslovènia), Charles Michel (Bèlgica), Lars Lokke Rasmussen (Dinamarca), Taavi Roivas (Estònia), Mark Rutte (Holanda) i Juha Sipilä (Finlàndia). També fa dos anys, el convergent Marc Guerrero va amenaçar amb dimitir com a vicepresident dels liberals europeus si Ciutadans aconseguia entrar al grup parlamentari, però finalment no ho va fer. Els liberals també tenen cinc eurocomissaris en l'executiu de Jean-Claude Juncker: Andrus Ansip (vicepresident i responsable de Mercat Digital), Violeta Bulc (Transports), Cecilia Malmström (Mercat), Margarethe Vestager (Competència) i Vera Jourová (Justícia, Consumidors i Igualtat de Gènere). ALDE es va fundar el 1976, de cara a les primeres eleccions europees, i fins ara en formaven part 57 partits nacionals. Segons va publicar 'La Vanguardia', l'expresident Artur Mas va viatjar el passat 17 de maig a Brussel•les per pressionar els responsables d'ALDE que no acceptessin l'ingrés de Ciutadans com a membre de ple dret. Acompanyat de Pascal, que també és vicepresidenta de la formació europea, es va reunir amb Van Baalen.

Summary: Els liberals europeus accepten Ciutadans com a membre de ple dret malgrat CDC


L'escriptor Pere Joan Martorell (Lloseta, 1972) publica la novel·la 'La memòria de l'Oracle' (Edicions de 1984), Premi Mallorca de Narrativa 2017, un llibre que ha definit a la presentació del llibre a Barcelona com aquell que ell hauria volgut llegir. L'obra, que "no està escrita per a un sol lector ni un sol possible editor", narra la història d'una mare i la seva família que cerquen el pare desaparegut durant la guerra. L'escriptor, més conegut pels seus llibres de poesia, opina que la peculiaritat d'aquesta novel·la és l'enfocament: "la voluntat era trobar un punt de vista alternatiu de la Guerra Civil i, sobretot, una manera diferent de narrar". La novel·la ja va ser publicada per l'editorial I feel book, encarregada llavors de publicar els textos guanyadors del certamen, però l'autor assegura que no en va arribar a tenir cap exemplar a les seves mans. En el llibre s'hi poden trobar expressions, paraules específiques i frases fetes del mallorquí i, fins i tot, del poble de l'autor. "Veig que les noves generacions van perdent la riquesa del llenguatge; per als meus fills tot són arbres i ocells, quan n'hi ha multitud d'espècies", ha exemplificat Martorell, que en aquesta novel·la vol "jugar amb aquest bagatge lingüístic" i "recuperar una certa riquesa de les paraules". L'experiència de l'escriptor mallorquí en el gènere de la poesia fan que aquesta novel·la tingui una forma molt lírica. Així, assegura que "el ritme, la forma, l'estil i el llenguatge es noten". Pere Joan Martorell tenia la intenció de "crear una atmosfera freda, angoixant i fosca" i, per això, "els dies, l'estiu, la calor i la platja gairebé no existeixen, i només es parla de fred, neu i foscor". Un dels referents de Martorell és l'escriptor mallorquí Blai Bonet, que creu també aconseguia retratar aquesta atmosfera tèrbola en les seves novel·les. Dos temps històrics, un narrador omniscient i una localització indeterminada 'La memòria de l'Oracle' està ambientada en dos temps històrics diferents, l'esclat de la guerra civil i la postguerra. "Són dos textos separats temporalment, que es van entrellaçant i encavalcant, però que al final s'ajunten", ha explicat l'escriptor. La història està explicada per Jacob, un dels fills, "que fins i tot començar a narrar quan està a la panxa de la seva mare". "Ell és el narrador omniscient d'aquesta epopeia i aquesta lluita de la seva família", ha dit Martorell, que considera que Jacob és "un personatge peculiar", que "aporta una mirada molt subjectiva". "Estem parlant d'un conflicte i una guerra, però en cap moment es diu que sigui la Guerra Civil; t'ho has d'imaginar", ha comentat Martorell. L'autor mallorquí també ha explicat que tampoc es menciona que la història passi a Mallorca, ni a cap poble en concret: "no està escrit explícitament, només es diu que és un petit poble en una illa". Amb aquestes característiques l'escriptor ha dit que té "la voluntat que pugui ser una història universal". La vessant psicològica Martorell, que també és psicòleg, ha volgut incorporar aquesta perspectiva a la novel·la i fer "una reflexió entorn de la naturalesa humana". L'escriptor ha explicat que "al llibre no hi ha una separació entre bons ni dolents", ja que ell considera que "les experiències vitals" són les que fan convertir els bons en dolents i a la inversa. El protagonista també canvia de manera de veure les coses i de manera de ser. "La pregunta és si aquest ésser ha quedat tocat i trastornat psicològicament arran d'aquesta vivència o si bé genèticament ja portava alguna qüestió inserida en algun cromosoma que fes que s'hagués de despertar la bèstia en algun moment", ha dit Martorell, que planteja la dicotomia de si les persones són "genètica" o "experiència".  "Surten conceptes com la pèrdua, la follia, la recerca i el misteri, que sempre m'han interessat, no només en l'àmbit novel·lístic, sinó també poètic", ha emfatitzat l'escriptor. Acumulació d'episodis personals Els motius de Martorell per escriure sobre un tema com la memòria històrica són personals. Així, ha explicat que a la seva família el seu padrí va ser falangista i als dinars hi havia temes que no es podien parlar, però assegura que era inevitable "sentir coses i episodis". Per a l'escriptor, tot el que va anar escoltant va anar quedant en el seu subconscient i en "algun moment havia de sortir com una teràpia d'expiació". "Aquest llibre va sortir per acumulació d'informació d'episodis i anècdotes i per deformació poètica", ha sentenciat Martorell. Problemes amb el premi Aquesta novel·la, que va guanyar el Premi Mallorca de Narrativa 2017, ja va ser publicada per l'editorial I feel book, encarregada d'editar els textos guanyadors del certamen literari. El llibre va existir i va arribar a algunes botigues, però l'escriptor assegura que ell no va arribar tenir-lo entre les seves mans, ni tampoc va assistir a cap de les suposades presentacions. A més, algunes editorials mallorquines van veure irregularitats en l'adjudicació de l'edició del llibre a aquella editorial i van decidir impugnar el concurs. És per això que les bases de l'edició del premi d'aquest any han canviat i seran els guanyadors qui decideixin amb quina editorial volen publicar. Ara que ja ha passat el temps que marcaven les bases del concurs, Pere Joan Martorell publica de nou el llibre amb Edicions de 1984. Per a l'autor és "una incertesa com serà rebuda aquesta novel·la", ja que a Catalunya hi ha publicat molts llibres de poesia, però la seva faceta com a narrador no és tan coneguda.

Summary: Pere Joan Martorell: "Volia trobar un punt de vista alternatiu de la Guerra Civil i una manera diferent de narrar"


Junts per Catalunya (JxCat) ha insistit que aposta per dialogar amb l'Estat després del 21-D, però amb la condició que el president de la Generalitat sigui el seu cap de llista, Carles Puigdemont, destituït amb l'article 155 de la Constitució. Els candidats de JxCat han llegit un manifest a la plaça del Rei, aquest dimarts al migdia, i el número 16 per Barcelona, Francesc de Dalmases, ha subratllat que el diàleg ha de ser "entre iguals", és a dir, entre Catalunya i Espanya. Al seu torn, la número cinc per Barcelona, Laura Borràs, ha sentenciat que només JxCat defensa el retorn de Puigdemont, del vicepresident destituït i cap de llista d'ERC, Oriol Junqueras, i de la resta de consellers del Govern "legítim".  Dalmases s'ha preguntat de manera retòrica com es pot defensar i construir la República si no es defensa el president Puigdemont. Des de plaça del Rei, la número nou per Barcelona, Aurora Madaula, ha dit que si l'aposta del cap de llista per l'1-O era "referèndum o referèndum", ara la màxima de JxCat per al 21-D és "president o president". Al seu torn, el portaveu de la candidatura, Eduard Pujol, ha recordat que cap dels 130 presidents de la Generalitat han estat escollits per Madrid sinó pels catalans i que, d'aquesta manera, després de les eleccions qui ha d'ocupar la presidència ha de ser de nou Puigdemont. Pujol, per cert, ha arrencat crits de "guanyarem" entre els candidats de JxCat i, poc abans, ell i la directora de campanya, Elsa Artadi, han proclamat que "tornarem", durant la foto de final de campanya que ha realitzat la candidatura a la plaça Sant Jaume, davant de la Generalitat. JxCat tancarà la campanya aquest dimarts al vespre amb un anomenat "megamíting". Puigdemont parlarà a les 20:30 hores des de Brussel·les, en una intervenció que es podrà seguir "arreu del món" a través del web MegaMinting.cat. L'objectiu de la candidatura és aconseguir que el d'aquesta nit sigui l'acte "més multitudinari" dels últims anys. JxCat espera que el míting se segueix des d'un centenar de punts. L'acte de seguiment a Barcelona tindrà lloc a la plaça de la Virreina a partir de les 20:00 hores, des d'on també intervindran altres candidats.

Summary: JxCat insisteix en el diàleg amb l'Estat però amb la condició que el president de la Generalitat sigui Puigdemont


El jurat popular ha declarat culpable per unanimitat l’acusat del crim de Montblanc. Segons el veredicte emès aquest dimecres a l’Audiència de Tarragona, la nit del 24 al 25 d’octubre del 2014 Jaume Solsona va portar Sara Lozano fins a un camp d’ametllers entre l’Espluga de Francolí i Montblanc i allà la va asfixiar i cremar quan encara viva. El jurat no ha considerat “creïble” la versió de Solsona, qui va manifestar que la víctima va decidir baixar del vehicle a l’Espluga de Francolí després de passar una nit junts per diversos locals nocturns. En aquest sentit, han recordat que al domicili de l’acusat es van trobar restes d’encenedors, de diaris i de revistes similars als que van aparèixer sota el cadàver calcinat de Sara Lozano.

Summary: El jurat popular declara culpable per unanimitat l’acusat del crim de Montblanc


El Govern destinarà 580.000 euros per ajudar econòmicament els municipis afectats pels aiguats que van provocar el desbordament de rius com l'Ondara i el Sió el passat 3 de novembre. Ho ha dit la consellera de Governació i Relacions Institucionals, Meritxell Borràs, després de visitar la residència geriàtrica on van morir 4 ancianes ofegades per l'aigua que va inundar el semisoterrani i també després de passar per Tàrrega on l'aigua va provocar importants danys materials. Borràs ha destacat la voluntat d'aportar ''solucions per arreglar els problemes que va provocar l'aigua i que no representi un cost afegit per als municipis''. La consellera també ha visitat l'ampliació de Viver d'empreses de Cal Trepat que entrarà en funcionament abans que acabi l'any.

Summary: El Govern destinarà més de mig milió d'euros als municipis lleidatans afectats pels aiguats del novembre


El president de Vox, Santiago Abascal, ha anunciat que la formació d'ultradreta presentarà una moció de censura al setembre contra el govern de Pedro Sánchez. "No ens queda més remei que utilitzar aquest instrument", ha dit Abascal aquest dimecres al Congrés durant el ple extraordinari en què ha comparegut Sánchez per explicar l'acord per al fons de recuperació europeu. Abascal ha convidat tots els diputats "que creguin que encara som a temps d'evitar que Espanya caigui en la ruïna, en la mort i en l'opressió" a donar-hi suport. El líder de Vox ha criticat que el PP no hagi pres aquesta iniciativa i ha dit que cal evitar "tàctiques polítiques" perquè "els espanyols no poden esperar".

Summary: Vox anuncia que presentarà una moció de censura contra Sánchez al setembre


Una multitud de gent ha omplert aquest dimarts la Diagonal de Barcelona per reclamar la República i l'alliberament dels polítics independentistes presos en el marc de la concentració de la Diada per la República Catalana convocada per l'ANC i Òmnium. La Guàrdia Urbana de la capital catalana ha xifrat la concentració en al voltant d'un milió de persones, que han omplert a vessar els sis quilòmetres de recorregut entre la Plaça de les Glòries i el Palau Reial. El tret distintiu de la concentració d'aquest any ha estat la representació d'una onada de so que ha recorregut tot el tram fins arribar a la capçalera de l'esdeveniment, on ha tombat un mur d'atrezzo de grans dimensions instal·lat a l'escenari del Palau Reial que feia referència als obstacles superats i a superar per fer efectiva la República catalana. A quarts de quatre de la tarda, gairebé dues hores abans de l'hora oficial d'inici de la concentració, la Diagonal de Barcelona començava a omplir-se de gent. Diversos carrers de l'Eixample acollien llargues fileres d'autocars aparcats, els centenars de vehicles que han portat gent d'arreu de Catalunya.  A aquella hora l'organització demanava als participants que es col·loquessin als seus trams -entre el 0 i el 37– perquè puntualment a les 17.14 h pogués començar l'onada de so, el tret distintiu de la concentració d'aquest any. Uns 6 quilòmetres de recorregut que poc abans de l'arrencada oficial de l'acte estaven plens a vessar de punta a punta, des de la Plaça de les Glòries fins al Palau Reial. Minuts abans de les 17.14 h una colla de grallers ha interpretat el toc de matines des del tram 37 i instants després s'ha fet silenci a la Diagonal. L'actor Toni Albà ha estat l'encarregat de donar la benvinguda i fer l'anunci del toc. Els concentrats també han abaixat les pancartes i banderes. A l'hora assenyalada, l'espetec d'un coet ha trencat el silenci al tram 37 i ha generat una gran onada sonora que ha avançat i crescut progressivament fins arribar al tram 0, entre les pancartes i els cartells que els assistents han alçat quan l'onada ha passat per la seva zona, a manera simbòlica de fer sentir la seva veu.  Quan l'onada ha arribat a l'escenari, s'ha fet caure un mur d'atrezzo de grans dimensions instal·lat a l'escenari del Palau Reial, que feia referència als obstacles superats i a superar per fer efectiva la República catalana. El mur estava format per una infraestructura metàl·lica on hi havia representats el rei Felip VI, una roda de hàmster i el 155. Diversos actors han sacsejat el mur i han començat a tombar algunes de les seves peces sota els crits d''Independència', 'Ni un pas enrere', 'Sempre ferms' o 'Els carrers seran sempre nostres'. Un cop s'ha tombat el mur, hi ha hagut diversos parlaments en defensa de l'anhel independentista d'assolir una república catalana i en defensa dels polítics empresonats i exiliats. Un dels tons més reivindicatius ha estat el de la presidenta de l'ANC, Elisenda Paluzie, que ha demanat al Govern que es torni a preparar per un "embat" i que no implori permisos "que no arribaran mai". El vicepresident d'Òmnium Cultural, Marcel Mauri, s'ha dirigit als polítics independentistes per demanar-los "sentit d'estat; unitat, que no vol dir uniformitat; rigor; fermesa i que la determinació demostrada a la Diagonal es transformi en acció política". De la seva banda, el president de l'Associació de Municipis per la Independència (AMI), Josep Maria Cervera, ha denunciat la "ferotge persecució de l'Estat espanyol" contra l'independentisme. També han parlat els advocats de presos i ''exiliats'', Aamer Anwar i Ben Emmerson, que han demanat la llibertat dels líders independentistes per poder negociar una solució política al conflicte català. A més, ha intervingut la mare d'Adrià Carrasco –el jove del CDR d'Esplugues "exiliat" a Bèlgica-, Núria Tarrés, que ha assegurat que el seu fill ha hagut de marxar a Brussel·les "cercant la seguretat i la justícia que aquí no té". A quarts de set de la tarda els participants a la Diada per la República han començat a abandonar la Diagonal de Barcelona després que s'hagi posat punt i final a l'acte. El cant d''Els Segadors' a l'escenari principal ubicat al Palau Reial ha marcat la finalització de la Diada.

Summary: RESUM:Una multitud omple la Diagonal per reclamar la República i la llibertat dels presos


El sindicat de Mossos d'Esquadra USPAC ha exigit aquest dijous al departament d'Interior i a l'Ajuntament de Figueres "tolerància zero" amb els implicats en els aldarulls al barri de Sant Joan. D'una banda, critiquen els desplegaments policials fets a la zona "només de cara a la galeria" i demanen que s'apliquin mesures més ambicioses. De l'altra, reproven les paraules del primer tinent d'alcalde figuerenc, Pere Casellas, per haver minimitzat l'últim incident, amb agressions a dos agents. En aquest sentit, el sindicat demana al consistori que "no cedeixi" davant d'alguns veïns conflictius del barri. A més, asseguren que durant l'alliberament del lladre fugit van intentar treure l'arma a un dels mossos, que portava funda pròpia per a major seguretat. El dispositiu policial es manté aquest dijous a Sant Joan, amb controls en tres punts d'accés al barri. No hi ha hagut noves detencions i és previst que els dos arrestats passin a disposició judicial al llarg del matí. El sindicat USPAC ha relatat aquest dijous que els implicats en els aldarulls de la matinada de dimecres al barri de Sant Joan no sols van colpejar i mossegar els agents, sinó que també van intentar sostreure l'arma a un dels mossos, que portava una funda comprada pel seu compte a fi de sentir-se més "autoprotegit". "Gràcies a què portava una funda Safariland pagada pel propi agent no van aconseguir treure-li l'arma ni que es trenqués la funda", ha indicat el portaveu d'aquest sindicat de mossos, Josep Miquel Milagros. Preocupació creixent per les fundes de les pistoles Aquest no és un cas aïllat, assegura. El fet de recórrer a material propi s'ha anat estenent progressivament entre el cos policial, i més d'ençà de dos episodis recents. Un va produir-se el 14 de març al Prat de Llobregat, quan una parella d'agents intentava reduir un malalt mental amb comportaments agressius. L'home va arrencar la cartutxera a un dels policies i va fer-se amb l'arma reglamentària, que va intentar disparar. L'altre incident va registrar-se el 30 de març a Santa Coloma de Gramenet. Un individu va prendre l'arma a una mosso, a qui va acabar disparant. L'agent portava armilla antibales i va resultar il·lesa. "Venim reclamant, després d'aquests successos, que les fundes de les armes reglamentàries siguin de qualitat perquè ha quedat palès que no ho són. Malauradament, molts companys han de recórrer a pagar-se fundes de la seva pròpia butxaca per tenir la seguretat que no es trencaran", ha expressat Milagros en declaracions a l'ACN. Davant d'aquesta situació, han demanat al departament d'Interior una revisió "extraordinària" de totes les fundes per tal que les que no compleixen les garanties mínimes siguin suplantades. "Des de la direcció general ens han dit que a l'abril n'arribaran de noves, en principi de més qualitat. Ja veurem. Tenim clar que no poden tornar a succeir fets tan greus", ha afegit. Desplegament policial al barri de Sant Joan En paral·lel, al barri de Sant Joan, a l'oest de Figueres, continua una intensa presència policial, amb dotacions de BRIMO i ARRO dels Mossos d'Esquadra desplegades en almenys tres accessos a la zona, on els agents realitzen controls als cotxes que hi entren o surten. La intenció és mantenir el desplegament fins que apareguin el lladre fugit la matinada de dimecres i la seva dona. El 'Chino' va aconseguir escapar del cotxe patrulla amb la intervenció d'amics i familiars. Les dues persones detingudes per agredir els agents i ajudar el lladre fugitiu a escapolir-se és previst que passin a disposició judicial del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Figueres al llarg del matí. El primer tinent d'alcalde de Figueres i regidor de Seguretat, Pere Casellas, va desplaçar-se aquest dimecres al migdia al barri per conèixer de primera mà els detalls de l'incident i del desplegament policial posterior. En declaracions als mitjans, va minimitzar el succés i va demanar que no s'emmarqués en una problemàtica més global del barri. A més, va fer una crida a "rebaixar la tensió". Crítiques a Casellas i demandes a Interior Pel sindicat USPAC, aquestes paraules són "preocupants". Lamenten que Casellas vagi en una "línia diferent" a l'expressada últimament per l'alcaldessa, que ha reclamat "contundència" contra la delinqüència a Sant Joan i altres barris de la ciutat. "Demanem a Marta Felip que es posicioni sobre si vol acabar amb aquests incidents o si vol seguir cedint i que no passi res a aquesta gent", ha dit Milagros. En aquest sentit, també el sindicat demana a Interior fermesa en la resposta al seguit d'incidents registrats i "tolerància zero contra alguns membres del barri de Sant Joan, que agredeixen els agents de policia sense cap mena de remordiment". Així, emplacen la conselleria a aplicar mesures globals per revertir la situació de la zona, i si cal tractar-ho a nivell català, no sols a cop de desplegament policial ideat per al seu "ressò a les xarxes", segons alerta Milagros. El SAP també demana "contundència" Per la seva part, el Sindicat Autònom de Policia (SAP), majoritari als Mossos d'Esquadra, recorda que s'han produït agressions similars amb anterioritat al barri de Sant Joan. Per exemple, a finals de desembre, quan unes 300 persones van enfrontar-se a la policia per impedir una detenció d'un veí. Per això, insten les autoritats a "no mirar cap a una altra banda" respecte "als col·lectius que actuen amb total impunitat" i veuen necessari que els representants polítics "prenguin consciència de la gravetat" dels fets.  En aquest sentit, el SAP reclama mesures "contundents" per evitar "més riscos" als efectius policials. "Aquestes situacions són totalment incompatibles amb el normal funcionament d'una societat democràtica en què cap persona es pot situar al marge de la llei ni dificultar que els cossos policials acompleixin la seva funció", expressen a través d'un comunicat.

Summary: Un sindicat de mossos demana a Interior i a Figueres "tolerància zero" contra els delinqüents del barri de Sant Joan


L'expresident de l'ACM i conseller d'Interior, Miquel Buch, i l'alcaldessa de Vilanova i la Geltrú i expresidenta de l'AMI, Neus Lloveras, han assegurat aquest dimarts al matí davant del magistrat instructor del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) que els correus electrònics que van enviar el setembre del 2017 com a dirigents de les entitats municipalistes als seus ajuntaments associats eren per intentar "escenificar el suport territorial a l'1-O". Així, han explicat que les dues entitats, privades, van enviar una proposta de model de decret d'alcaldia per donar suport al referèndum i amb diversos cartells de propaganda electoral, però han recordat que cada ajuntament té plena autonomia per decidir si en feien cas. Tots dos han declarat com a investigats per desobediència després d'una querella de la fiscalia també per malversació de fons públics presentada el setembre de l'any passat i que es tramita al TSJC perquè Buch, com a conseller, és aforat. Les declaracions han durat menys de mitja hora cadascuna i els investigats han respost les preguntes del magistrat instructor. El fiscal no ha fet cap pregunta, han explicat fonts jurídiques. Les mateixes fonts han explicat que Lloveras ha explicat el mateix que al Suprem en el seu moment, i Buch ha anat en la mateixa direcció. En un primer correu del 6 de setembre, es proposava un model de decret d'alcaldia per donar suport polític a l'1-O, que cada consistori, dins de la seva autonomia local, podia assumir o no. Tots dos han recordat que les seves entitats són privades, que van enviar el correu des del compte corporatiu de les associacions i que ho van fer a tots els associats, que en el cas de l'ACM incloïa ajuntaments governats pel PSC o els comuns. En un segon correu, només enviat per l'AMI, s'incloïa un informe dels Secretaris, Interventors i Tresorers de l'Administració Local per la Independència (SITxCAT) que avalaven la legalitat del referèndum, i Lloveras ha recordat que aquest informe era públic. El tercer 'mail' era simplement un 'link' a uns cartells propagandístics que cada ajuntament podia imprimir per promoure la votació, però se'ls recordava que la campanya electoral començava al cap d'uns dies. L'AMI, a més, va incloure un cartell a favor del 'sí' a la independència. Tots dos han explicat també que no van rebre cap requeriment ni avís del Tribunal Constitucional, i que només va ser després del tercer correu, el 13 de setembre, quan tots els ajuntaments de Catalunya van rebre una notificació de la Delegació del govern espanyol a Catalunya on s'informava els consistoris que la llei del referèndum havia estat suspesa pel TC i que hi havia actuacions judicials en curs. La defensa de Buch i Lloveras ha recordat també que el Suprem ja va arxivar aquesta investigació contra l'expresidenta de l'AMI, que va declarar a Madrid. En la seva interlocutòria de processament, Llarena va deixar Lloveras fora de la causa i va dictar el sobreseïment lliure per a ella. També el Jutjat d'Instrucció número 13 de Barcelona va rebutjar assumir el cas. El TSJC va admetre a tràmit la querella de la fiscalia, però només per desobediència, i va acordar citar-los a declarar com a investigats, encara que sense fixar una data, a l'espera que la resolució fos ferma. El febrer passat, quan el magistrat instructor del Tribunal Suprem Pablo Llarena ja havia assumit la causa per rebel·lió contra els líders independentistes, el TSJC li va remetre la investigació sobre Buch i Lloveras, per evitar "resolucions contradictòries" i possibilitar "la investigació i enjudiciament conjunt" del cas relatiu al procés sobiranista. Però Llarena va rebutjar la seva competència per investigar-la i, a més, va decretar el sobreseïment lliure de Lloveras, que va arribar a declarar a Madrid. Segons l'exposició raonada que el magistrat instructor de la Sala Civil i Penal del TSJC Jordi Seguí va enviar a Llarena, a les 23.31 hores del 6 de setembre, minuts després d'haver-se aprovat la llei del referèndum al Parlament, Lloveras i Buch van enviar un correu electrònic des de les seves entitats als seus ajuntaments associats on se'ls indicava que podien procedir a confirmar la disponibilitat de locals de votació, i els facilitaven un model de decret d'alcaldia per mostrar el seu suport polític al referèndum. Tot i la suspensió del referèndum per part del Constitucional, el 10 de setembre Lloveras va enviar un altre correu als associats amb un informe elaborat pel col·lectiu Secretaris, Interventors i Tresorers de l'Administració Local per la Independència (SITxCAT) sobre l'1-O, que concloïa que el dret internacional empararia l'actuació dels funcionaris que desobeïssin el TC i complissin la llei catalana. El 12 de setembre, Lloveras i Buch van enviar un tercer correu amb el nom de 'Material de campanya pel Referèndum de l'1 d'octubre', que contenia el model de dos cartells de foment de la participació i, en el cas de l'AMI, un que demanava el vot afirmatiu.

Summary: Buch i Lloveras asseguren al TSJC que els correus als ajuntaments eren per "escenificar el suport territorial" a l'1-O


'A.K.A.', 'Àngels a Amèrica', 'Temps salvatge', 'Els jocs florals de Canprosa', 'Travy' i 'La importància de ser Frank' són algunes de les obres candidates als XXII Premis Max de les Arts Escèniques. Un total de 119 espectacles dels 358 inscrits han estat seleccionats per participar com a candidats a participar-hi, en una tria feta pels tres jurats territorials. Rosa Boladeras, Emma Vilarasau, Laia Manzanares, Júlia Truyol, Albert Salazar, Pere Arquillué, Miki Esparbé, Quimet Pla i Quimet Pla, entre d'altres, opten als guardons interpretatius i Sílvia Pérez Cruz i Clara Peya als de Millor composició musical.  Maria Armengol és doblement candidata a Millor disseny de vestuari per dues obres, juntament amb Montse Amenós, que opta a una categoria. Xavier Albertí, Sílvia Munt, David Selvas i Montse Rodríguez són candidats al de Millor direcció d'escena. Lluc Castells, Max Glaenzel i José Nova també són entre els noms del llistat a Millor disseny d'espai escènic. Després de la primera fase de selecció, un tribunal format pels tres presidents dels jurats territorials, quatre personalitats de les arts escèniques i un membre del comitè organitzador serà l’encarregat de decidir els finalistes de les 19 categories que concursen a la 22a edició dels Premis Max de les Arts Escèniques. A més, el Comitè Organitzador dels Premis Max anuncia l’obertura del període de votacions per al Premi Max del Públic. Aquest guardó reconeixerà, per segon any consecutiu, l’espectacle preferit d’aquesta temporada per als aficionats de les arts escèniques d’entre tots els candidats que competeixen en la 22a edició dels Premis Max.  Sobre els Premis Max Organitzats per la Fundació SGAE des del 1998, els Premis Max ―amb un guardó dissenyat pel poeta i artista plàstic Joan Brossa (Barcelona, 1919-1998)― s’han consolidat al llarg dels anys com el reconeixement més ampli en l’àmbit de les arts escèniques a l’Estat espanyol, han aconseguit un nombre cada cop més gran de seguidors i han despertat l’interès de companyies de tot tipus i de tot el territori estatal. En la seva darrera edició, celebrada el 18 de juny de 2018 al Cartuja Center CITE de Sevilla, hi van concórrer 3.370 professionals i s’hi van inscriure 394 espectacles.  Aquests guardons celebren 22 anys mantenint els seus tres premis especials: Premi Max d’Honor, que distingirà la trajectòria d’una persona per la seva aportació, entrega i defensa de les arts escèniques; el Premi Max Aficionat o de Caràcter Social, que engloba tant projectes a favor de la integració i la projecció social com companyies aficionades amb una contribució destacada a les arts escèniques, i el Premi Max del Públic, que es concedirà a l’espectacle que obtingui més vots del públic.

Summary: 'A.K.A.', 'Àngels a Amèrica', 'Travy', 'La importància de ser Frank' i 'Els jocs florals de Canprosa', candidats al Max


L'Associació Cultural Sagals d'Osona vol seguir mantenint activa la colla malgrat les mesures restrictives amb motiu de la covid-19 i que, a priori, són incompatibles amb el fet casteller. La Diada dels Sagals coincideix cada any amb la Festa Major de la ciutat, però enguany han hagut de buscar una alternativa. Així, el 12 de juliol els Sagals faran un vermut casteller "per seguir enlairant castells", ha explicat Bernat Camps, president de l'associació. Com que la imposició de mantenir la distància social impedeix fer castells, s'ha encarregat a tres artistes gràfics que pintin castells en tres lones, una per cada colla que havia de participar a la Diada, i després les penjaran a la façana de La Central, el seu local social.   El president de la Coordinadora de Colles Castelleres, Sergi Font, ha reivindicat el paper "socialitzador" que desenvolupen les colles castelleres d'arreu del país. "Fent castells es reuneix gent de moltes edats diferents i són espais on es treballa la cohesió social", ha assenyalat. Per això, ha afegit, l'afectació de la pandèmia "encara ha sigut més impactant".  "Volem que les colles comencin a fer actes com aquest", ha dit Font. "Volem animar-les perquè no es conformin i continuïn programant activitats creatives i que la gent es pugui tornar a trobar", ha afegit.  Font ha explicat que des de la coordinadora s'està treballant per elaborar una proposta perquè les colles puguin tornar als assajos. "Que grups estables i molt reduïts puguin tornar als locals d'assaig per tornar a treballar en els castells i recuperar espais de semi-normalitat".   De la seva banda, la directora general de Cultura Popular, M. Àngels Blasco, ha dit que espera que la proposta dels Sagals pel proper 12 de juliol sigui una activitat "de bones pràctiques" i que s'encomani a la resta de colles del país.

Summary: Els Sagals d'Osona proposen un vermut casteller pel 12 de juliol per mantenir activa la colla


“És un dia històric”. Així descriu la Conxita, una catalana que fa més de 40 anys que viu al Regne Unit, el referèndum d’aquest 23 de juny. “No ha estat fàcil decidir-se, he escoltat tothom i fins diumenge encara dubtava”, ha explicat a l’ACN la Conxita, que té passaport britànic i, per tant, pot votar. Ella ha optat pel ‘Remain’, però el resultat es preveu ajustat. Des de Chelsea, la Susy, anglesa, ha explicat a l’ACN que els britànics “han de recuperar la sobirania” i que votarà ‘Brexit’. En canvi, en Khan, originari de Bangla Desh, ha lamentat que la immigració “s’hagi utilitzat com una excusa” durant la campanya per convèncer els britànics de sortir, i ha votat per seguir a la UE. "Crec que és millor que continuem junts", ha explicat la Conxita, que ha recordat que "va costar molt" que el Regne Unit formés part de la UE. Segons aquesta catalana, que va arribar a Londres als anys setanta, és preferible "formar part d'un sistema" i, si s'escau, "poder-lo canviar des de dins", ja que "des de fora no es pot fer res". Tot i això, ha assegurat que "exposar el país a les decisions que prengui el Parlament Europeu" no li sembla just. "Qui fa les lleis? Com les fan? Qui vigila que no hi hagi pactes o manipulacions entre els governs?", s’ha preguntat la Conxita, que ha confessat que té "un gran respecte pel Regne Unit" i per la seva "tradició democràtica". Pel que fa la campanya pel 'Brexit', la Conxita ha indicat que ha estat "molt exagerada" i que "tothom ha posat tota la llenya que podia al foc" però ha reconegut que "només hi havia una oportunitat" i que els polítics havien d'assegurar-se "que ho explicaven tot abans del dia del referèndum". Aquesat catalana ha lamentat, però, l'ús que s'ha fet de la immigració. "Són persones que venen a aquest país, ens ajuden i treballen", ha dit la Conxita, que tot i això també ha explicat que "algunes famílies tenen feina per trobar plaça a les escoles públiques" a causa del gran nombre de població immigrada. "Cal regular-la", ha assegurat. Precisament el discurs "antiimmigració dels partidaris del 'Brexit'" és el que més ha molestat en Khan, pare de tres nens i originari de Bangla Desh. "Encara que el Regne Unit surti de la UE, la gent vindrà a aquest país a viure i a treballar, la immigració s'ha utilitzat com una excusa durant la campanya", ha lamentat. La Regina va néixer a França fa 76 anys però en fa més de 40 que viu al Regne Unit. "Em sento profundament britànica i adoro aquest país", ha confessat. "Espiritualment votaria sortir, perquè crec que el Regne Unit hauria d'intentar, almenys intentar, recuperar la seva identitat i unitat", ha explica la Regina a l'ACN. "En l'àmbit material i financer crec que és preferible que seguim dins la UE", ha afegit somrient i admetent que decidirà el sentit del seu vot de camí cap al col·legi electoral. La seva acompanyant, la Susy, resident al barri londinenc de Chelsea,  ha assegurat, en canvi, que ella té molt clar que votarà pel 'Brexit'. "Hem de recuperar la nostra sobirania", ha dit a l'ACN remarcant que, "de tota manera, la UE acabarà explotant". "No som els únics que volem sortir de la UE", ha admès, mentre s’allunyava.

Summary: Una catalana amb dret a vot al referèndum: “No ha estat fàcil decidir-se”


Les protestes antiracistes han revifat en les últimes hores als EUA després de la mort d'un altre jove negre a mans de la policia, aquest cop a Atlanta. Rayshard Brooks, de 27 anys, va morir divendres a la nit tirotejat per dos agents a l'aparcament d'un establiment de menjar ràpid de la capital de l'estat de Geòrgia. Segons la versió de la policia, Brooks va donar positiu a la prova d'alcoholèmia, es va resistir a la detenció i va agafar la pistola tàser a un dels agents, que van respondre disparant amb arma de foc real. L'advocat de la família Brooks nega que es fes un test d'alcoholèmia a la víctima i recorda que la pistola elèctrica no és una arma letal. La cap de la policia d'Atlanta, Erika Shields, ha dimitit després del cas. "A la família del senyor Brooks, no hi ha paraules suficientment fortes per expressar com lamento la seva pèrdua", ha manifestat l'alcaldessa de la ciutat, Keisha Lance Bottoms, afroamericana, del Partit Demòcrata i una de les candidates a vicepresidenta amb Joe Biden. "El que ha succeït no es tracta d'un ús justificat de la força letal", ha sentenciat Bottoms, que ha exigit l'acomiadament immediat de l'agent autor dels trets mortals. "Mentre hi ha un debat sobre si aquest era o no un ús adequat de la força, crec fermament que hi ha una distinció clara entre el que es pot fer i el que s'ha de fer", ha reiterat l'alcaldessa d'Atlanta, que ha vist com les manifestacions i protestes s'han agreujat a la ciutat en les últimes hores, amb múltiples detencions i l'incendi provocat del restaurant Wendy's on va morir Brooks.

Summary: S'intensifiquen les protestes als EUA després de la mort a Atlanta d'un altre jove negre a mans de la policia


El president de l'Associació Catalana de Municipis (ACM), Miquel Buch, ha demanat als alcaldes que "no es vegin amb cor" de cedir locals per al referèndum de l'1-O que facin un decret i cedeixin accidentalment l'alcaldia en un altre electe que sí que hi estigui disposat. Després de fer l'ofrena al monument de Rafael Casanova, Buch ha alertat els batlles que si no cedeixen locals municipals per votar l'1-O "estaran al costat dels que persegueixen la democràcia" i "no serà un simple error, serà un fatalitat" per a la seva vida política i els ciutadans "els hi tindran en compte". S'ha referit també a l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, assegurant que "no s'ha de buscar massa" la fórmula perquè més de 800 alcaldes ja l'han trobat.  "Serà considerat com l'alcalde que el dia de la veritat, quan s'havia d'estar al costat de la democràcia o dels que la persegueixen, van estar al costat dels que la persegueixen", ha dit Buch sobre aquells alcaldes que decideixin no col·laborar amb l'1-O cedint locals. Ha afegit que també suposarà estar al costat "dels que posen policies als mitjans de comunicació, persegueixen les urnes a les impremtes i utilitzen la justícia per perseguir".  Buch s'ha mostrat convençut que la majoria d'electes "no tenen por" i són "solidaris" amb el poble de Catalunya, els ciutadans i el president de la Generalitat, Carles Puigdemont i ha assegurat que són "quatre" els que encara no han expressat la seva col·laboració i suport. Per això, els ha demanat "valentia política". Cedeixin o no cedeixin locals municipals ha garantit que tots els ciutadans podran votar l'1-O, tot i que ha reconegut que "el més idoni" és que es pugui fer en els locals on habitualment els ciutadans voten en qualsevol comtessa electoral. "Es podrà votar arreu", ha declarat.  En nom dels ajuntaments, ha desitjat una bona Diada a tots els ciutadans i que es visqui amb un to "festiu, alegre, reivindicatiu, reclamant el dret a la llibertat, la democràcia i a poder votar l'1 d'octubre".

Summary: Buch (ACM) insta els alcaldes "que no es vegin amb cor" de facilitar locals per l'1-O a cedir l'alcaldia


Un dels dos atracadors acusats de matar la caixera de Cambrils ha acceptat 8 anys i 10 mesos de presó com a condemna. Conformitat de totes les parts en la rebaixa, que es recull en les conclusions finals de fiscalia, de la pena per al segon autor de l'atracament, que inicialment s'enfrontava a un total de 24 anys pels delictes d'assassinat, robatori amb intimidació i ús d'arma en grau de temptativa i tinença il·lícita d'armes. En el segon i últim dia de judici a l'Audiència de Tarragona, el Ministeri Fiscal ha conclòs que l'acusat, Raúl Josenge Méndez, va ser "coautor" dels fets -junt amb un company, empresonat des del 2016, amb una condemna de 21 anys i mig-, però ha tingut en compte que reconegués la seva participació en l'assalt, el 25 d'octubre del 2010. Així, amb l'acord de totes les parts, ha rebaixat en dos terços la pena. A part de l'atenuant de confessió, la fiscal també ha retirat l'agreujant de disfressa -no veu acreditat que les ulleres, bigoti i gorra que portava l'acusat el dia de l'atracament fossin per ocultar la seva identitat. Un tercer individu involucrat, José Antonio Rodríguez Cano, que va llogar una furgoneta als atracadors, també ha vist rebaixada a la meitat la pena de presó -dels deu als cinc mesos. El jutge ja ha dictat sentència, que és ferma. Les defenses han acceptat i no recorreran. El jutge ha dictat sentència en un judici que ha titllat de "tràgic" i "singular", i que requeria d'una decisió del mateix nivell. Raúl Josenge Méndez se l'ha condemnat a 7 anys, 6 mesos i 1 dia de presó pel delicte d'assassinat, a més de no poder anar a la Ràpita i Palma de Mallorca -poblacions de residència de la víctima-  ni acostar-se a menys de 500 metres dels pares i germanes de la caixera durant un període de deu anys. Pel delicte de robatori amb intimidació ús d'arma en grau de temptativa, se'l condemna a 10 mesos i 16 dies de presó, i per tinença il·lícita d'armes, a 6 mesos i 6 dies més de presó -el condemnat, però, ja ha complert dos anys de presó preventiva. L'altre acusat se l'ha condemnat a 5 mesos de presó, com a còmplice del delicte de robatori amb intimidació i ús d'arma en grau de temptativa. En concepte de responsabilitat civil, es mantenen les peticions a favor dels progenitors, germanes i dues treballadores de Banc Santander, que van patir estrès posttraumàtic arran els fets. Així, l'atracador haurà d'indemnitzar els pares amb 400.000 euros, i una suma addicional de 200.000 euros a cadascuna de les dues germanes de la víctima. L'advocat defensor, en nom del seu client, ha demanat perdó a la família i els ha traslladat el condol. "Mai va pensar que pogués morir una persona; ho va lamentar i ho lamenta, i demana perdó a la família, ell és pare i comprèn l'immens dolor, però ell no va disparar, no portava l'arma; i hem intentat, per la família, que el judici durés el mínim possible" ha exposat el seu lletrat, el qual ha recordat que l'acusat no està involucrat en bandes ni en cap altre delicte. Les acusacions particulars, però, han retret que fes vida normal i mantingués silenci fins que se'l va detenir, cinc anys després d'un assalt "despietat, matusser i sense cap tipus de sentit". En el seu informe final, la fiscal valora que hagi reconegut els fets. Manté que va ser "coautor", junt amb l'altre atracador, Manuel Amancio Álvarez -ja empresonat. Si bé la fiscal remarca que aquest va ser l'autor material del dispar i responsable de la mort d'Estela Calduch, també considera que Raúl Josenge Méndez n'és coautor -partint de la teoria de les desviacions previsibles- i que, malgrat no ser l'executor, en va ser partícip i podia preveure el resultat de mort. "Hi havia acord previ entre els acusats per la perpetració, amb intimidació, fent ús d'una arma i que era verdadera i no simulada", ha exposat la fiscal.  En relació a l'arma -qüestió que ha centrat bona part dels dos dies de vista oral a l'Audiència-, la fiscal insisteix que si bé el primer atracador és qui duia el revòlver,  el segon en tenia també "disposició", i que per tant era una "tinença compartida", en una "disposició" de l'arma "indistinta", segons la fiscal. Per aquest motiu, es manté el delicte d'assassinat, si bé la pena s'ha rebaixat en retirar-se l'agreujant de la disfressa -segons la fiscal, no queda acreditat que els elements que duia fossin "postissos"-, i incloure l'atenuant analògic de confessió.  Segons la fiscal, la seva confessió va ser "veraç en allò substancial" i el reconeixement va ser "complet". El mateix atenuant s'ha aplicat al segon acusat, José Antonio Rodríguez Cano, que va llogar la furgoneta perquè els atracadors perpetressin l'assalt. La fiscal entén que va ser "còmplice" en una acció no "necessària" per dur a terme el pla, sinó "auxiliar" i "perifèrica", i que l'atracament s'hauria comès igual sense la seva intervenció, però que aquesta va ajudar a "facilitar" l'assalt. Les parts s'han adherit a l'escrit de Fiscalia i han garantit no recórrer.

Summary: Un dels acusats de matar la caixera de Cambrils accepta 8 anys de presó


L’Oficina Municipal d’Informació al Consumidor (OMIC) de l'Hospitalet de Llobregat va atendre l'any passat 8.955 persones, gairebé 1.000 més que el 2016, que van presentar 2.472 reclamacions, un 18,5% més. D'aquestes, el 62% es van resoldre gràcies a la mediació, amb acord entre les parts, o bé per resolució de la Junta Arbitral de Consum a través de laude. De mitjana, el temps de tramitació es va situar en els 35 dies. Durant el 2017 l'OMIC va realitzar diferents accions formatives i informatives. Destaquen els 61 tallers de formació en consum a les escoles i instituts de la ciutat, en els quals han participat 2.135 nois i noies, i les campanyes de sensibilització del consumidor sobre diversos temes d’interès ciutadà com les rebaixes, el lloguer de vehicles, allotjaments turístics, reformes a la llar o fulls de reclamacions.

Summary: L'Hospitalet de Llobregat va gestionar l'any passat 2.475 reclamacions de les que un 62% es van resoldre per mediació


El Mag Lari s'estrena en la direcció d'espectacles familiars amb 'Lunnis de Leyenda Superstars ¡en vivo!', un muntatge que gira al voltant dels valors de l'amistat, el respecte, l'esforç, la imaginació i la creativitat. El Teatre Condal serà la primera parada de la gira del muntatge de la famosa sèrie i s'exhibirà del 20 al 29 de setembre. En aquest espectacle, Lucrecia haurà d'ajudar a Lucho, Lulila, Lupita i Lublú en la seva nova aventura de "preparar un concert inoblidable per als seus seguidors, i cantar a les estrelles per encendre la constel·lació dels Lunnis". L'espectacle està format per un repertori de grans temes coneguts pels seguidors del programa de Clan TV, amb títols d’artistes i bandes com Queen, Pharrell Williams o la pròpia Lucrecia.  En l'espectacle, els Lunnis cantaran a les estrelles per encendre la seva pròpia constel·lació que donarà títol a la gira musical: Lunnis Superstars. Abans de cantar, decideixen, ajudats per la Lucrecia, fer un concert previ amb públic i decidir quin repertori escullen, quin ordre de les cançons, les coreografies, el vestuari... Tot i això, l'organització del repertori i del concert no serà tan fàcil com els semblava.  'Lunnis de Leyenda Superstars ¡en vivo!' és una producció de FOCUS Entertainment & JET Entertainment sota llicència de RTVE/CLAN, que s'exhibirà durant 15 úniques funcions al Teatre Condal. En acabar, engegarà una gira per tot el país que s’allargarà fins a finals del 2020.


Una multitudinària manifestació pels carrers de Mataró ha acabat tallant l'autopista C-32 al seu pas per la capital del Maresme. La protesta, convocada pels Comitès en Defensa de la República per demanar l'alliberament dels presos polítics, ha començat a la plaça Granollers i ha recorregut tota la Via Europa, fins arribar a l'accés Oest de l'autopista, al nord de la ciutat. La marxa ha congregat milers de persones en un ambient festiu i familiar. Durant el recorregut s'han cantat proclames a favor de la República, en contra de l'actitud de l'estat espanyol respecte el procés català i també a favor de la vaga general convocada per aquest mateix dimecres.

Summary: Milers de persones tallen la C-32 a Mataró per reclamar l'alliberament dels presos polítics


Lo Pati-Centre d'Art Terres de l'Ebre d'Amposta tornarà a acollir a finals de la setmana que ve el certamen Femme in Arts. Visibles a escena, una proposta per "combatre i reflexionar sobre la violència masclista" des de la creativitat femenina. Entre el 22 i el 25 de novembre, es podran veure pel·lícules com 'Brava' de Roser Aguilar, les actuacions de Pentina't Lula i Jansky, o un Poetry Slam obert a totes aquelles veus que hi vulguin participar. La segona edició del Femme in Arts torna a incentivar "el debat al voltant de la xacra social" de la violència estructural contra les dones i la desigualtat de gènere contemporani, en motiu del Dia Internacional per l'Eliminació de la Violència masclista, el 25 de novembre.  El Femme in Arts arrencrà dijous 22 de novembre amb una prèvia on es projectarà 'Todas las mujeres que conozco', de la directora gallega Xiana do Teixeiro, on s'articula un discurs a partir de diverses converses entre dones sobre la violència i la por, que no la fomenti ni generi por. Després de la projecció es farà un debat amb la directora del documental i la professora del departament de Comunicació Audiovisual i Publicitat de la URV, Iolanda Tortajada, especialitzada en temes de gènere i mitjans de comunicació.  "Construir nous relats" i "crear espais de debat" són els principals objectius d'aquest festival comissariat per la periodista Anna Zaera. Zaera destaca que l'art ajuda a "captar des de la vessant més emocional i la dimensió d'aquesta violència estructural contra les dones" i que amb el festival es crea una espai comunitari de denúncia i llibertat que té "una gran potència transformadora".  La programació de Femme in Arts inclou cinema de ficció i documental, música, fotografia o poesia lliure. Una de les propostes amb més bona acollida ha estat el Poetry Slam que el diumenge 25 de novembre tancarà el certamen juntament amb el electroversos del duet Jansky, format per Jaume Reus i Laia Malo. Al recital poètic s'hi pot participar prèvia inscripció a Lo Pati (info@lopati.cat) i anima a totes les dones a expressar-se sense complexos i recitar versos propis o aliens. Els dies previs s'inaugurarà l'exposició 'Ellas' de Judith Prat, les projeccions de 'Custòdia Compartida' i 'Brava', una mostra literària, o l'actuació musical de Pentina't Lula,  grup de "Rrrrriot Ladies" format per les germanes Anna i Laia Pantinat i Lula Thomas.    Femme in Arts està coorganitzat per Lo Pati i les àrees de serveis socials i atenció a la dona de l'Ajuntament d’Amposta, el Servei d'Informació i Atenció a les Dones del Consell Comarcal del Montsià i el Servei d'Intervenció Especialitzada de Terres de l'Ebre de la Fundació Montsià, i compta amb el suport de l'Institut Català de les Dones i el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat.

Summary: Torna el festival Femme in Arts a Lo Pati, la creativitat femenina contra la violència masclista


"En realitat sou uns afortunats. El dia que el mosso us va aturar, vau tenir molta sort. Perquè esteu aquí sencers, amb les vostres cames i els vostres braços". Imma Gonzalo, de l'autoescola Goncal de Cornellà de Llobregat, es dirigeix als alumnes del curs per recuperar el permís. Són conductors que han comès infraccions greus –excés de velocitat, consum d'alcohol o drogues i, cada vegada més, ús del mòbil- i que han perdut el permís després d'esgotar tots els punts o per sentència judicial. Els cursos per recuperar el permís no són un mer tràmit per poder tornar a conduir, sinó que són de sensibilització i reeducació i volen sacsejar consciències per canviar conductes de molt risc. Un dels moments més colpidors és quan una persona que ha perdut un familiar en accident de trànsit els explica la seva història. Els parla del dolor, de com l'accident s'hauria pogut evitar si un conductor no hagués decidit drogar-se o jugar amb l'accelerador. El permís per punts funciona, assenyalen des del Servei Català de Trànsit, però una de les principals resistències amb què es topa són els conductors reincidents. Un total de 4.388 conductors van perdre el 2017 a Catalunya tots els punts del permís per conduir i 669 no era la primera vegada que els passava, un 15%, segons dades de la Direcció General de Trànsit (DGT) facilitades a l'ACN.  El fill de Lilo tenia 20 anys quan el 2017 va perdre la vida en un accident de trànsit. Un conductor que s'havia drogat va envestir la motocicleta del seu fill. "Un accident que s'hauria pogut evitar es va endur la seva vida", diu el pare. "El que més dol és tot el que s'està perdent. Tenia 20 anys, s'estava especialitzant en soldadura marina i ja tenia ofertes de treball que li feien molta il·lusió", afirma. "I amb la vida del meu fill, n'hi ha tantes altres, de destrossades. La meva, la de la mare, la de la germana, la de la nòvia amb qui sortia des dels 15 anys. Els amics, també. Les relacions ja no són iguals. Ja mai més res torna a ser igual", sentencia el pare. També pensa en la família del conductor que va causar l'accident: "Imagino que deu estar destrossada. I suposo que ell".  És el relat d'un pare que ha perdut el fill i que ha decidit compartir-lo en cursos per recuperar el permís de conduir i també en presons, on hi ha persones que compleixen condemnes per delictes del trànsit. Diu que explicar la seva història és també una mena de teràpia davant del dol, però sobretot espera que ajudi a evitar altres accidents. Quan acaba, un dels alumnes li pregunta si el pot abraçar. El soroll dels cossos ressona en una aula que s'ha quedat totalment muda. La formadora, Montse Gonzalo, intervé: "En aquesta aula hi ha tres zones. La meva, que faig aquesta feia perquè me la crec. La del Lilo. Segur que ningú voldria seure on està ell. I la vostra. Podríem dir que esteu asseguts en la cadira de l'oportunitat. Tantes vegades fent-ho malament i esteu aquí asseguts. La vida us dona una segona oportunitat, us envia senyals".  "Una bufetada de realitat" La cap de Processos Formatius de Mobilitat Segura del Servei Català de Trànsit, Farners de Cruz, explica que els cursos tenen com a principal objectiu "un canvi d'actitud" i es basen en la dinàmica de grup per revisar bons i mals hàbits i compartir emocions per després integrar-les. Els cursos de 24 hores –per a qui ha perdut tots els punts o la vigència per sentència judicial– acaben amb un examen de la DGT, però a part de preparar-lo, els formadors insisteix molt en la sensibilització. "La persona que assisteix al curs ve obligat, però n'acaba veient la utilitat", assenyala De Cruz.  "L'objectiu de l'alumne és recuperar el carnet de conduir, però els cursos són de sensibilització i reeducació i els formadors busquem un canvi de consciència. L'alumne entra d'una manera tibant, amb reticència a l'hora d'escoltar, però a poc a poc es va obrint", coincideix Imma Gonzalo, formadora dels cursos de sensibilització i reeducació viària des que es va implantar la normativa del permís per punts el 2006, a l'autoescola Goncal Formació - RACC.  "El moment culminant és quan el familiar d'una víctima d'accident explica la seva vivència i les seves conseqüències. A l'alumne, li toca les emocions i moltes vegades queda molt impactat i afectat", diu Gonzalo. "No es tracta dels coneixements que un té, per exemple, sobre alcoholèmia, sinó de veure'n les conseqüències", afegeix de Cruz. "Ha estat una bufetada de realitat", constata un dels alumnes que assisteix al curs, després d'escoltar la història de Lilo. "M'ha despertat moltes emocions", reconeix un altre. (Els alumnes accedeixen a parlar però prefereixen no donar el seu nom i demanen que no se'ls gravi. Només tres cedeixen els drets d'imatge per al reportatge). Una altra part crucial del curs és quan els alumnes assumeixen un compromís: per escrit, prometen un canvi d'actitud al volant. És el moment de més transcendència.  Addiccions, velocitat i mòbil Gonzalo assenyala que la majoria dels alumnes són homes –a la classe en què ha assistit l'ACN hi ha divuit homes i cap dona– però el perfil és molt variat. Les infraccions més freqüents que han comès les persones que han perdut el permís són el consum d'alcohol i drogues, l'excés de velocitat i, en els darrers anys, l'ús del mòbil. "Cada vegada hi ha més gent enganxada al mòbil i no poden evitar agafar el telèfon malgrat que estiguin conduint i sigui una actitud arriscada i irresponsable", lamenta Gonzalo.    De Cruz destaca que el contingut dels cursos es revisa de forma constant per adaptar-se a la realitat dels conductors que han perdut els punts i, en general, de la societat. "Els professors detecten els canvis i s'hi adapten", subratlla amb referència al telèfon mòbil i al consum d'altres substàncies més enllà de l'alcohol.  Permís per punts i reincidència  La cap de Processos Formatius de Mobilitat Segura de Trànsit afirma que el permís per punts, que es va implementar el 2006, ha estat "molt eficaç", sobretot per aquesta part de la sanció que s'ha d'invertir en la formació. De Cruz apunta que es produeix una "reducció molt important" de les infraccions per part dels alumnes que han assistit als cursos i insisteix: "Constatar els riscos que suposen els incompliments i veure les conseqüències que han patit les víctimes canvia les persones. Són moltes les que han millorat". Gonzalo també considera que el permís per punts "funciona molt bé perquè els cursos sensibilitzen".  Ara bé, hi ha alumnes que tornen als cursos. Han tornat a perdre els punts o la vigència del permís per sentència judicial."Se senten afectats i es pregunten com és que tornen a estar a l'aula si ja sabien com funcionava allò. Tenen un sentiment de penediment", ressalta Gonzalo. Molts d'aquests conductors reincidents pateixen una addició a l'alcohol o a les drogues. En el curs els poden orientar per buscar tractament, però no els podran ajudar a superar l'addicció perquè calen programes específics. "No és que no siguin sensibles a la formació, però és que tenen un altre problema", puntualitza De Cruz. "Ens agradaria que hi hagués la possibilitat de separar persones que amb un curs poden millorar i altres que s'haurien de derivar a altres programes. El curs sempre és positiu, però no tracta directament el problema", assenyala De Cruz, ja que considera que en casos reincidència, hi hauria d'haver "altres mesures", com programes o tractaments específics, segons les necessitats de cada persona.  El 15% dels conductors que van perdre els punts del permís el 2017 a Catalunya no era la primera vegada que els esgotaven, un total de 669 (el 2016 n'havien estat 443). Segons dades de la DGT, un total de 4.388 van perdre els punts el 2017, més que el 2016, quan n'havien estat 3.390 (2.953 el 2015; 4.223 el 2014). Els conductors que van perdre la vigència del permís per sentència judicial van ser 357 el 2017. D'aquests, l'11%, un total de 40, no era la primera vegada que la perdien per sentència judicial.   176.887 conductors sancionats amb la pèrdua de punts Un total de 176.887 van ser sancionats el 2017 amb la pèrdua de punts, una xifra lleugerament inferior a la del 2016, quan ho van ser 189.327, segons dades de la DGT. Això significa que el 4% del cens de conductors amb domicili a Catalunya van perdre algun punt del permís i que, per tant, els van enxampar cometent una infracció greu o molt greu.  Dels conductors castigats amb pèrdua de punts, 13.840 van cometre alguna de les infraccions més greus, que suposen la pèrdua de sis punts, com conduir amb una taxa d'alcohol superior a 0,50 mg/l en aire expirat (professionals i novells més de 0,30); havent consumit drogues o circular de forma temerària, en sentit contrari o fent curses, entre altres. És una xifra similar a la de l'any anterior, amb 13.568 que van cometre una d'aquestes infraccions que suposa la detracció de sis punts. Entre el 2015 i el 2016 es va registrar un salt notable en la comissió d'aquestes infraccions més greus. El 2015, 10.616 conductors havien estat sancionats amb la pèrdua de sis punts i el 2014, 10.453.  Salvadora de vides Per a Gonzalo, la frase més important dels cursos de sensibilització és que els accidents de trànsit es poden evitar. "Prémer a fons l'accelerador, anar drogat, anar begut, contestar al mòbil que t'has posat entre les cames per notar de seguida qualsevol comunicació. Tot això es pot evitar", deixa clar. Entre els alumnes, algú apunta que hi poden haver fallades mecàniques. És cert. Però aquesta és la causa menys freqüent i, en tot cas, si el vehicle circula amb les condicions adequades i ben revisat, el risc que pateixi un error mecànic baixa notablement. "Ningú quan agafa el cotxe té la intenció de fer mal, sinó que condueix per desplaçar-se, però segons les decisions que prenguis al volant, pots acabar convertint-te en allò que no ets", adverteix.  Gonzalo avisa que la societat "s'ha acostumat als accidents de trànsit, la gent s'ha insensibilitzat i ja no reacciona davant una notícia que surt constantment als mitjans de comunicació", però "hi ha persones que viuen un calvari per haver perdut un familiar en accident de trànsit, les conseqüències són terribles i la gent n'hauria de prendre consciència”. Per això advoca amb convenciment que l'educació viària hauria de tenir molta més importància i impartir-se a les aules amb infants i adolescents, que seran els futurs conductors.    Quan es va treure la titulació dels cursos de sensibilització, el formador els va dir que es convertirien en salvadors de vides. Gonzalo no ho va entendre, però l'experiència ha acabat donant sentit a les paraules del professor: "Amb els anys m'he adonat que és una gran tasca. En el fons crec que salvo vides. Alguns alumnes em donen les gràcies i m'abracen al final del curs i em diuen que em tindran present. El testimoni i a mi. Diuen que els he obert els ulls davant d'allò a què havien perdut el respecte, la conducció".

Summary: Més de 4.000 conductors van perdre el 2017 tots els punts del permís de conduir i per al 15% no era el primer cop


Investigadors de l'Institut de Neurociències de la Universitat de Barcelona (UBNeuro) i de l'Institut d'Investigacions Biomèdiques August Pi i Sunyer (IDIBAPS) han descrit un mecanisme, l’augment de síntesi proteica, que participa en la degeneració del tipus de neurones afectades en la malaltia de Huntington, una patologia genètica neurodegenerativa. Aquests resultats, publicats a la revista 'Brain', podrien servir per dissenyar noves teràpies per tractar aquesta i altres malalties que afecten el cervell. També hi han participat investigadors de la Universitat Pablo de Olavide. La malaltia de Huntington és un trastorn neurodegeneratiu genètic causat per la mutació del gen de la huntingtina, que provoca la pèrdua precoç de les neurones estriatals de projecció, amb efectes en la coordinació motora i deteriorament cognitiu i psiquiàtric. El nou treball ha analitzat el rol en aquest procés de l'alteració de síntesi proteica, un mecanisme que permet a les neurones llegir el codi genètic per sintetitzar proteïnes.  Per estudiar aquest mecanisme es van analitzar els nivells totals i fosforilats d'una proteïna que inhibeix la síntesi proteica en un model de ratolí de la malaltia. Els resultats mostren que els nivells totals d’aquesta proteïna es redueixen, mentre que els nivells de fosforilació augmenten en les neurones estriatals de projecció dels ratolins amb la malaltia. Per confirmar aquesta relació entre l'activitat inapropiada de la síntesi proteica i la malaltia, els investigadors van bloquejar farmacològicament aquest mecanisme i van comprovar que millorava  la funció motora dels ratolins i que es restablien en el cervell diferents valors moleculars als nivells normals. Aquests resultats indiquen que un augment de la síntesi proteica en la malaltia de Huntington és perjudicial i, per tant, representa una potencial diana terapèutica per a nous tractaments, com per exemple un fàrmac que es pugui subministrar d'una manera no invasiva per normalitzar la síntesi proteica. Mecanisme comú a altres malalties del cervell Tot i que és la primera vegada que es relaciona l'alteració de la síntesi proteica amb la malaltia de Huntington, es tracta d’un mecanisme que s’ha descrit en altres patologies neurodegeneratives (com l'Alzheimer o el Parkinson) i en altres trastorns mentals, com l'autisme.    Aquesta recerca també obre la porta a identificar biomarcadors que permetin detectar la malaltia abans que n'apareguin els primers símptomes. En aquest sentit, els investigadors, en col·laboració amb la Unitat de Parkinson i Trastorns del Moviment de l'Hospital de Sant Pau, estan estudiant si la síntesi proteica també està alterada en cèl·lules fora del cervell, com les cèl·lules sanguínies i els fibroblasts (cèl·lules de la pell).

Summary: Identifiquen un mecanisme molecular implicat en la degeneració neuronal provocada per la malaltia de Huntington


El governador del Banc d'Espanya, Pablo Hernández de Cos, ha defensat que cal un "acord polític" que s'haurà d'allargar "diverses legislatures" per impulsar reformes estructurals "ambicioses" per afrontar l'impacte en l'economia del coronavirus. Hernández de Cos ha dit que a curt termini "no hi ha alternativa sensata a l'expansió pressupostària" i no es pot fer una retirada "prematura" de les "mesures fiscals d'emergència" perquè "augmentaria el risc que el creixement pateixi danys més duradors" . Tanmateix, "un cop controlada la pandèmia cal sanejar les finances de les administracions públiques per evitar una crisi de deute públic" i per poder "recuperar en el mitjà termini el marge d'actuació en política fiscal", ha apuntat. Durant la seva compareixença a la comissió d'Economia del Congrés aquest dilluns, Hernández de Cos ha dit que cal impulsar polítiques que propiciïn el creixement econòmic i alhora fer plans de consolidació pressupostària per reduir els "desequilibris fiscals". Segons el governador del Banc d'Espanya, cal definir aquesta estratègia aviat per anar-la aplicant "gradualment". "Hem arribat amb un marge molt reduït" d'actuació en política fiscal i això està "condicionant les decisions". "És una lliçó que no hem d'oblidar de cara al futur", ha dit Hernández de Cos. "Magnitud sense precedents" El governador del Banc d'Espanya ha constatat que la crisi econòmica derivada del coronavirus té una "magnitud sense precedents" que s'agreuja a mesura que passen les setmanes amb l'activitat aturada. Per això, apunta que les previsions econòmiques fetes fa un mes ja estan desfasades i ha previst una caiguda del PIB espanyol el 2020 d'entre el 9,5 i el 12,4% amb una recuperació el 2021 d'entre el 6,1 i el 8,5%. "Es registraran retrocessos del PIB els més voluminosos en temps de pau", ha dit. Segons Hernández de Cos, la pertorbació pot ser "més llarga del que s'havia anticipat" i ha constatat un "grau d'incertesa molt elevat". Resposta de la UE Hernández de Cos ha criticat que la resposta de la Unió Europea ha estat fins ara "insuficient" i veu "marge" per millorar-la. El governador del Banc d'Espanya ha fet una crida a una resposta "contundent" i "coordinada" i ha avisat que "no hi ha res pitjor que el recurs a polítiques proteccionistes".

Summary: El governador del Banc d'Espanya defensa que calen reformes estructurals per afrontar l'impacte del coronavirus


Respecte fa un any, ha caigut en 6.852 persones ACN Barcelona.-L'atur va pujar en 2.328 persones al juliol a les comarques de Barcelona respecte el mes anterior i va situar la xifra de desocupats en 270.092 persones, segons ha informat aquest divendres el Ministeri de Treball. Es tracta d'un increment del 0,87% respecte el juny i un descens del 2,47% respecte el mateix mes de l'any passat, concretament amb 6.852 persones menys. A Catalunya, va augmentar en 1.558 persones respecte el mes anterior i va situar la xifra de desocupats en 358.830. Respecte el juliol de fa un any, les llistes de l'atur compten amb 10.294 inscrits menys, xifra que representa un descens del 2,79%.

Summary: L'atur puja en 2.328 persones al juliol a les comarques de Barcelona i la xifra de desocupats se situa en 270.092


Lleida ha recordat aquest dissabte els 349 veïns de la ciutat que han mort des del 14 de març passat, 115 dels quals víctimes del coronavirus. Ha estat en l'acte 'Sospirs de pau', organitzat per l'Ajuntament de Lleida, que s'ha celebrat al parc de la Mitjana, on s'han reunit 300 persones. L'acte, al que ha assistit el president de la Generalitat, Quim Torra, ha comptat amb diferents actuacions musicals i de dansa, a més de les intervencions de representants del món sanitari, familiars dels difunts i de l'alcalde de Lleida, Miquel Pueyo. Torra ha estat l'encarregat de posar el punt i final a un homenatge dirigit a la ciutadania que no s'ha pogut acomiadar personalment dels seus éssers estimats per les restriccions durant el confinament. L'acte 'Sospirs de Pau' ha estat organitzat per l'Ajuntament de Lleida amb la voluntat d'oferir un moment d'escalf, d'acompanyament i de consol als veïns que s'han vist afectats per la pandèmia de la covid-19. L'acte ha estat conduït per Remei Capitan, directora d'Agraïments, i ha comptat amb diferents interpretacions musicals i de dansa, a més de les intervencions d'alguns dels participants i autoritats. A la seva intervenció, el president de la Generalitat, Quim Torra, ha tingut paraules de reconeixement pels treballadors sanitaris i per aquelles persones que han tingut feines essencials durant aquests mesos, de qui ha assegurat el país n'ha extret "lliçons positives", com la seva "professionalitat i l'esforç immens". "Tenim un deure inexcusable amb les persones que ens han cuidat", ha reivindicat. En aquest sentit, s'ha mostrat esperançat que el passat serveixi per aconseguir una Catalunya "més empoderada, més solidària i on la democràcia pugui arribar a ser més profunda, recuperant els valors europeus de l'humanisme". Així mateix, Torra s'ha lamentat de "no haver pogut trobar la manera de fer bé l'acompanyament de les nostres persones estimades que han mort aquests mesos" i ha assegurat que el dol tardarà a passar perquè, considera, s'ha fet malament. "Ara toca compartir el dol i recordar tots els noms que no hem pogut recordar amb l'esperança de tirar endavant, però sense que l'oblit ens venci", ha indicat. Així mateix, ha anunciat que el proper 9 de juliol es farà un homenatge a nivell de país en memòria de totes les persones mortes durant la pandèmia. Al seu torn, l'alcalde de la ciutat, Miquel Pueyo, ha assenyalat que "recordar els difunts és un signe de generositat i una expressió d'humanitat" i ha indicat que tothom ha patit les conseqüències de la pandèmia, encara que alguns "ho han patit més", en referència als familiars dels traspassats, els sanitaris i totes les persones que treballen en serveis essencials. "Tots ells han contribuït a la nostra salvació i, sobretot, a la salvació de la nostra esperança", ha dit. Així mateix, ha apuntat la necessitat d'una transició en profunditat. "Una revisió del model de consum que tingui en compte l'eficiència en la utilització dels recursos naturals i la reducció dels residus físics. Però necessitem un pacte socioeconòmic, que posi fi a les desigualtats", ha afirmat Pueyo. L'acte també ha comptat amb la intervenció d'una representant del món sanitari que ha parlat en nom dels més de 2.000 infermers que treballen a Lleida, els quals durant la pandèmia "s'han deixat la pell" cuidant i acompanyant als malalts del virus, en alguns casos fins a l'últim moment de la seva vida. "Estigueu segurs que la humanitat de la nostra cura infermera ha arribat on no ha arribat la ciència", ha indicat. Així mateix, també hi han intervingut tres familiars de víctimes del coronavirus, els quals han agraït la celebració de l'acte i han parlat de com han viscut la pèrdua d'un ésser estimat durant el confinament. "Han estat molts dies de fer el dol solitari i en silenci i ara em sento molt alleugerit", ha dit un d'ells ,mentre una altra de les familiars ha afirmat que "la pau que ens queda ara és immensa". Escultura d'Erik Schmitz en memòria dels difunts A l'acte també s'ha presentat l'escultura que l'artista Erik Schmitz ha creat en memòria de les persones que han mort durant el confinament a la capital del Segrià. L'obra, que s'instal·larà al cementiri municipal, està realitzada principalment amb pedra i també inclou una part de metall i una olivera. L'escultura fa 3,43 m de llargada, 1,5 d'amplada i s'eleva 0,60 m sense comptar l'altura de l'olivera. Es tracta d'una escultura horitzontal amb una base de pedra, que forma una illa amb la silueta del terme municipal de Lleida. A l'interior d'aquesta, l'artista ha simbolitzat l'ànima de les persones traspassades a partir d'un accent de metall que omple una cavitat que representa el buit que han deixat. Al seu costat, l'olivera recorda les persones que han mort, l'amplitud del seu nombre i la diversitat generacional. La pedra, predominant en l'escultura, és una expressió d'eternitat i de la solidesa del record que deixen. Al finalitzar l'acte, tots els participants han abocat un saquet de sorra a l'escultura en record dels seus familiars traspassats. Acte amb aforament limitat per la covid-19 Ha estat un acte obert a la ciutadania, si bé els assistents havien d'inscriure's prèviament a través del web municipal per tal de facilitar a l'organització la distribució dels seients. L'espai s'ha distribuït per unitats familiars deixant una separació entre elles d'1,5 metres. A l'entrada s'ha repartit gel hidroalcohòlic a tots els participants i l'ús de la mascareta ha estat obligatori.

Summary: Lleida ret homenatge als 349 veïns que han mort durant el confinament en un emotiu acte al parc de la Mitjana


Un jutge ha decidit deixar en llibertat dos joves de Parets del Vallès empresonats des del 19 d'octubre pels aldarulls, segons ha confirmat a l'ACN el seu advocat, Eduardo Cáliz, d'Alerta Solidària. Estan acusats de danys, desordres públics i atemptat a l'autoritat. El jutge els prohibeix anar a manifestacions a Catalunya i els obliga a presentar-se cada setmana al jutjat. La seva defensa ja ha anunciat que recorrerà la prohibició perquè considera que no hi ha cap indici objectiu que faci pensar que hi ha possibilitat de reiteració delictiva, ja que no tenen antecedents, ni detencions, ni sancions prèvies. Els dos joves estaven interns a la presó de joves de La Roca.

Summary: En llibertat dos joves de Parets del Vallès empresonats des del 19 d'octubre pels aldarulls


Protecció Civil ha desactivat aquest matí el pla Inuncat un cop finalitzat l'episodi de pluges més intenses i generalitzades i després que la majoria d’incidències derivades de les pluges ja han estat resoltes. Segons el Servei Meteorològic, per aquest divendres es preveu una jornada més estable, tot i que hi haurà algunes nuvolades a la tarda en sectors de muntanya que podran deixar algun ruixat cap al nord-est, sobretot a la comarca del Ripollès. En relació a ales temperatures, s'aprecia la clara refrescada arreu del país i avui les màximes també quedaran més curtes. La passada nit i matinada els xàfecs han descarregat amb forta intensitat al sud de la comarca del Pallars Jussà, al Berguedà i l'Alt Urgell. Per exemple a Gisclareny (Berguedà) hi ha caigut 28 litres en mitja hora, segons ha indicat el Servei Meteorològic. En aquest episodi també s’han produït crescudes importants dels cabals dels rius a totes les conques, sense generar incidències destacables, segons han informat al Centre de Coordinació Operativa de Catalunya CECAT de Protecció Civil, l’Agència Catalana de l’Aigua, la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre i la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.

Summary: Protecció Civil desactiva l'Inuncat un cop finalitzat l'episodi de pluges més intenses i generalitzades


Un policia en excedència, conegut com Bigotes, hauria fet pagaments a Julián Peribáñez i Antonio Tamarit, exempleats de l’agència ACN Barcelona.-L’exdona del detectiu de l’agència Método 3 Julián Peribáñez ha assegurat als Mossos d’Esquadra que tant ell com el seu company Antonio Tamarit cobraven de la policia espanyola per participar en la suposada ‘Operació Catalunya’ fent informes sobre polítics catalans, segons publica aquest dimecres el diari ‘Ara’. La dona, que actualment viu a Miami, es va presentar la setmana passada davant dels agents per denunciar amenaces de Peribáñez després d’entregar una sèrie de correus electrònics i missatges de Whatsapp entre ella i la seva exparella a l’exdirector de l’agència, Francisco Marco, que implicarien els dos exdetectius. Fonts policials han confirmat a l’ACN l’existència d’aquesta denúncia, en què també apareix un home conegut com Bigotes, que és un policia en excedència que hauria fet els pagaments a Peribáñez i Tamarit. Pel que fa l’exdirector de l’agència de detectius, Francisco Marco, disposava d’una còpia dels missatges i els va fer servir per a la denúncia contra els seus dos exempleats. Segons explica ‘l’Ara’, Peribáñez hauria maniobrat perquè la seva exdona signés un document desacreditant el contingut de les converses sota amenaces de “demandar-la per empresonar-la i prendre-li la filla”. La dona, recull el diari, és “capaç” perquè “té contactes amb policies  amb delinqüents violents”. Per la seva banda, en la denúncia de Marco -presentada el setembre passat- es fa constar que els dos exdetectius cobraven 1.500 euros al mes de mans del Bigotes per fer informes sobre la família Pujol, segons es desprèn de converses gravades entre l’exdona i l’exdirector de l’agència en què ella li explica la relació dels dos detectius amb la policia espanyola. Quan al 2013 va esclatar el cas Método 3 arran d’una gravació entre la presidenta del PPC, Alícia Sánchez-Camacho, i l’examant de Jordi Pujol Ferrusola, Victòria Álvarez, la policia va detenir el responsable de l’agència, Francisco Marco, i Julián Peribáñez, mentre que Antonio Tamarit va declarar com a testimoni. Els dos darrers van acabar enfrontats amb l’exdirector de Método 3.

Summary: Denuncien que dos exdetectius de Método 3 treballaven per a l’operació Catalunya


El candidat de CDC a les eleccions del 26-J ha rebutjat aquest divendres un referèndum unilateral perquè els partidaris del 'no' no hi participarien i no tindria legitimitat internacional. "No em faríem res de convocar un RUO si la gent del 'no' el boicotegés, perquè davant la comunitat internacional seria difícil sostenir-ne la seva legitimitat", ha argumentat en roda de premsa abans de visitar la fundació Cuina Justa-Cassià Just. Homs s'ha preguntat "com es pot fer un referèndum unilateral si els del 'no' no el reconeixen". "La democràcia no es pot imposar", ha conclòs, tot recordant que el 9-N va ser un "exercici extraordinari", però tothom va coincidir "que no era suficient". El candidat convergent també ha constatat que l'Estat no vol posar les urnes perquè això els obligaria a fer una proposta a Catalunya. Després de recordar que CDC està a favor que les decisions finals estiguin "sotmeses a l'escrutini directe de la gent", Homs ha argumentat que la via unilateral no és l'adequada perquè no mobilitzaria els partidaris del 'no' i, per tant, això restaria al referèndum legitimitat a ulls del món. Al seu parer, "tan important és que hi hagi una pantalla democràtica com que en aquesta pantalla s'hi senti cridat tothom a participar".  "Com es fa un RUI si els del 'no' no tel reconeixen?", ha preguntat Homs, que ha posat d'exemple el 9-N, un "exercici extraordinari i la millor presentació que l'independentisme ha fet al món", però que no va ser suficient perquè no va mobilitzar la ciutadania contrària a la independència. "I ho vam dir tots", ha remarcat.  En tot cas, ha reiterat que la qüestió de fons no és tant optar per la via unilateral o no fer-ho, sinó que la pantalla democràtica "ha de ser font de legitimitat, que hi participin els del 'sí' i els del 'no'". La millor opció, segons ell, és un referèndum "reconegut per tothom", per tant també per l'Estat.  En aquest punt, ha aprofitat per carregar contra els partits espanyols per no permetre la celebració d'un referèndum acordat, i ha opinat que si no ho fan és perquè saben que llavors haurien de fer una proposta a Catalunya, igual que va fer David Cameron amb Escòcia. "Per això es neguen a posar les urnes, amb el pretext i l'argúcia legal, pròpia d'aquells que només tenen excuses", ha assenyalat. Homs ha visitat aquest divendres la fundació Cuina Justa-Cassià Just, on ha criticat la visió "estatalista i administrativista" que comparteixen, al seu parer, PP i Podem, ja que no confien en aquelles entitats i organitzacions que no estan controlades des del sector públic.  Aprofitant la seva visita a Sant Boi, ha recollit algunes de les demandes de la seva població, com per exemple la construcció de la variant, que s'està fent "tard i malament", la reutilització de la caserna militar per als ciutadans, "promesa per Carme Chacón fa deu anys", i l'arribada de la R12 de Rodalies.

Summary: Homs descarta un referèndum unilateral perquè els del 'no' no hi participarien i perdria legitimitat internacional


El Patronat de l'Hospital Comarcal d'Amposta ha aprovat la compra d'una nova màquina de ressonàncies magnètiques, que costarà mig milió d'euros. Es tracta d'un aparell d'última  tecnologia que permetrà recuperar un servei que es va deixar d'oferir l'any 2012, quan es va trencar l'aparell anterior. Fins llavors es feien entre 1.300 i 1.500 ressonàncies cada any i l'Ajuntament, que ha assumit la gestió del centre hospitalari, ha apostat per recuperar la prestació. També s'han renovat dos aparells d'ecografies i l'aparell de mamografies, donat per la Fundació Amancio Ortega. El consistori dona així per "renovat tot el servei de diagnosi per la imatge de l'hospital.

Summary: L'Hospital Comarcal d'Amposta inverteix mig milió d'euros en una nova màquina de ressonàncies


La firma de Martorell registra vendes per valor de 8.900 milions d’euros ACN Wolfsburg.-SEAT ha assolit un volum rècord de vendes i de beneficis operatius aquest 2016, segona ha informat aquest dimarts el grup Volkswagen, la matriu de la marca automobilística de Martorell. SEAT ha aconseguit vendes per valor de 8.900 milions d’euros, un 3,8% per sobre de l’exercici anterior. Així mateix, la companyia catalana ha retornat als beneficis després de vuit anys de pèrdues i ha aconseguit un resultat operatiu de 153 milions d'euros. El grup Volkswagen ha atribuït aquests resultats a la reducció de costos i a les millores en el mix de productes, especialment per l’èxit del nou SUV de SEAT, l’Ateca. Això ha servit per compensar els efectes negatius del tipus de canvi, segons el comunicat.

Summary: SEAT obté beneficis rècord en guanyar 153 milions d’euros el 2016


L’aeroport de Perpinyà ja opera una quinzena de rutes europees, amb viatges diaris a París i Madrid inclosos. La direcció de la infraestructura aeroportuària assegura que aquesta expansió no es deu a la retallada de vols que ha patit Vilobí d’Onyar, sinó que és fruit d’una estratègia iniciada l’any 2011 per atreure companyies regulars i de baix cost i de combinar el públic de negocis amb el de lleure. “L’aeroport de Perpinyà no ha aprofitat cap conjuntura particular, ja que menys vols a Girona no significa tenir més vols a Perpinyà", ha afirmat el seu màxim responsable, Denis Leluc. L'objectiu de la direcció actual és situar Perpinyà com l’aeroport de referència a la seva zona i també a la regió de Girona.  Els responsables de l’aeroport de Perpinyà van marcar-se l’any 2011 un objectiu clar: trobar l’equilibri entre els viatgers professionals i els d’oci i la coexistència entre les grans companyies tradicionals, com Air France i Iberia, i d’altres més assequibles, com Ryanair i Volotea. Fruit d’aquesta estratègia, la instal·lació nordcatalana registra ara un augment de rutes que, segons la seva direcció, seguirà a l’alça.  Londres, Dublín, Brussel·les i Ginebra són algunes de les destinacions que ofereix. Pensant en un públic eminentment professional, hi ha la possibilitat de fer el vol d'anada i tornada a París en el mateix dia. L'altra capital amb la que hi ha vols diaris és Madrid, amb nombroses connexions transatlàntiques. L'aeroport rossellonès també ofereix vols a indrets turístics com Eivissa i Còrsega. Obres de millora L’aeroport va emprendre ara fa dos anys un seguit de reformes per poder absorbir l’augment d’afluència de públic que suposen les noves línies. Els treballs estan arribant ara a la seva recta final i s’espera acabar-los a l’estiu, coincidint amb l’increment de viatgers.   Les obres han consistit en una remodelació integral de la terminal i la sala d’embarcament, així com de la façana de l'edifici de l'aeroport. S’ha instal·lat nou mobiliari al hall principal, s’han ampliat un 20% les places d’aparcament i s'ha dotat l'aeroport d'una xarxa de càmeres de videovigilància per millorar-ne la seguretat.  Així mateix, s’han prioritzat els criteris d'ecoeficiència. En aquest sentit, s'han instal·lat quatre punts de càrrega per a vehicles elèctrics i, properament, se substituirà l'enllumenat de l'aparcament per un de més eficient. També hi haurà pèrgoles fotovoltaiques que permetran generar electricitat i alhora fer ombra als vehicles que hi aparquin, segons un comunicat de l'aeroport.

Summary: L’aeroport de Perpinyà desvincula el creixement de les seves rutes a la davallada de vols a Girona


La portaveu d'ERC, Marta Vilalta, s'ha mostrat sorpresa aquest dilluns per les paraules del portaveu parlamentari de JxCat, Albert Batet, que des del Parlament ha apel·la a la responsabilitat d'ERC i els comuns per tirar endavant els comptes. "Com comprendreu, a vegades sembla que s'oblidi qui forma part del govern de Catalunya, una coalició de JxCat i ERC, són bastant esperpèntiques aquestes declaracions", ha etzibat en roda de premsa a la seu dels republicans. En defensar els números del vicepresident i conseller d'Economia, Pere Aragonès, Vilalta també ha valorat que els comuns hagin optat per suspendre les negociacions. "No hi ha hagut cap contraproposta; potser no hi ha hagut bona fe negociadora, potser mai hi ha hagut voluntat de negociar-los", ha apuntat.

Summary: ERC, a Batet pels pressupostos: "Són unes declaracions bastant esperpèntiques"


Un estudi constata que en els centres de gestió directa per part de l'administració hi ha una "rotació excessiva" dels gerents, amb una mitjana d'estada inferior a un cicle polític ACN Barcelona.-Només entre el 15 i el 20% dels càrrecs de direcció general dels hospitals de la xarxa pública a l'estat espanyol són assumits per dones. Així ho constata un estudi de la Societat Espanyola de Directius de la Salut (SEDISA) i la Societat Catalana de Gestió Sanitària (SCGS), presentat aquest divendres a Barcelona. El president de la SCGS, Pere Vallribera, considera "paradoxal" la situació tenint en compte l'elevada presència de dones en els equips directius. L'estudi també detecta una "rotació excessiva" de directors gerents en els hospitals gestionats directament per l'administració, cosa que "desestabilitza les organitzacions de forma molt important", subratlla Vallribera a l'ACN.     Tot i que l'estudi és d'àmbit estatal, les dades corresponents als perfils dels directors gerents dels hospitals es poden traslladar a l'àmbit català, ja que són molt similars amb les generals. Vallribera assenyala que si bé aquesta minoria de càrrecs de direcció general ocupats per dones que reflecteix l'estudi "no afecta només els hospitals, sinó tot l'àmbit empresarial", en el cas del sector hospitalari és "paradoxal" perquè "en molts casos hi ha més dones que homes en els equips directius", però les dones no fan l'"últim salt" a les gerències.  "La meva interpretació és que és més per manca de voluntat de les dones que no perquè hi hagi un fre o una discriminació", ha afirmat el president de la SCGS, que ha puntualitzat, de tota manera, que no disposen d'indicacions clares de les causes d'aquest sostre de vidre. Vallribera afegeix que tot i que sembla que en els darrers anys el percentatge de dones directores generals d'hospitals està pujant, de moment no s'atreveixen a afirmar que sigui una  tendència.  La gran majoria, titulats en Medicina  Altres dades que mostra l'estudi sobre el perfil dels directors generals d'hospitals és que el 89% tenen formació universitària en Medicina. Molt enrere queden altres titulacions com Econòmiques, Empresarials, Enginyeria o Dret.  Pel que fa als càrrecs previs, el 40% dels enquestats van ser gerents en altres centres; el 25% van treballar en la direcció mèdica de l'hospital i el 15% van ser directius en serveis regionals de salut.  Menys de 4 anys en els centres de gestió directa També s'ha analitzat la rotació i temps de permanència en el càrrec. La rotació és especialment significativa en aquells centres gestionats directament per l'administració, que en el cas de Catalunya és l'Institut Català de la Salut (ICS) i, en la resta de l'Estat, són els servis provincials de gestió directa. "En els hospitals amb altres fórmules de gestió, ja siguin públiques o privades, la mitjana d'estada creix considerablement", apunta Vallribera. Així, dels 64 centres dels quals es coneixen les dades, el temps de permanència mitjana és de 4,4 anys. En els centres de gestió directa, l'estada mitjana no arriba als 4 anys, mentre que en els hospitals concertats, és d'aproximadament 7 anys.  Tot i que aquest estudi no tracta l'eficiència hospitalària, preguntat per aquesta qüestió en relació amb la rotació dels directors, el president de la SCGS ha assenyalat que si bé establir una "relació directa seria agosarat, segur que l'estabilitat directiva és una de les variables que més incideix en l'eficiència i el bon funcionament dels hospitals".  Designació dels gerents L'estudi també es fixa en la designació dels directors gerents dels hospitals i, en aquest cas, els resultats generals no es poden traslladar a la xarxa hospitalària de Catalunya, perquè és l'única on conviuen de forma significativa els diferents models de gestió. En el cas català, la direcció directa de gerents a la xarxa hospitalària pública no arriba al 15% i, a la resta dels centres, és l'òrgan de govern d'aquestes organitzacions que porta a terme un procés de selecció.  En canvi, l'estudi mostra que a nivell estatal el 54% dels directors gerents de la xarxa pública són designats directament, el 10% per concurs públic i el 27% a través d'un procés de selecció per part de l'òrgan de govern de l'organització. Per a la SCGS, la selecció de directius ha de ser "transparent" i s'ha de realitzar "en funció de la formació, coneixements, aptituds i experiència".  L'estudi, que amplia el Mapa de Models de Gestió dels Hospitals d'Utilització Púbica a Espanya, aporta una anàlisi descriptiva dels models de gestió i un sondeig realitzat entre 115 gerents dels 342 de la xarxa hospitalària pública de l'Estat.  Aquesta informació s'ha presentat en el marc de la jornada 'Models de gestió dels hospitals de la xarxa pública', que ha tingut lloc aquest divendres a la seu de l'Acadèmia de Ciències Mèdiques i de la Salut de Catalunya i Balears, on es troba adscrita la SCSG, una societat científica que compta amb més de 500 socis, entre directius, clínics, planificadors i investigadors.

Summary: Les dones ocupen només un 20% de les direccions d'hospitals de la xarxa pública a l'estat espanyol


A través d'un missatge a Twitter, el president expressa "l'orgull de poble" ACN Barcelona.-El president Carles Puigdemont ha recordat a través del seu compte de Twitter que avui dimecres fa just un mes del referèndum de l'1 d'octubre. "Malgrat la violència i les amenaces passades i presents, seguim treballant. Orgull de poble", ha expressat just el dia abans de la citació judicial davant l'Audiència Nacional. El seu advocat belga, Paul Bekaert, ja ha avançat que Puigdemont no es desplaçarà a Madrid i ha demanat que pugui declarar des de Bèlgica, tot defensant que legalment és possible. Puigdemont, tots els consellers del Govern, Carme Forcadell i els membres sobiranistes de la Mesa estan acusats dels delictes de rebel·lió, sedició i malversació de fons.

Summary: Puigdemont recorda que fa un mes de l'1-O: "Malgrat la violència i les amenaces passades i presents, seguim treballant"