Bel Olid i Mercè Canals, guanyadores del 36è premi Destino Infantil - Apel·les Mestres amb  el llibre il·lustrat ‘Viure amb la Hilda (i els seus inconvenients)’, han presentat aquest dimarts l’obra, coincidint amb la seva publicació en català i castellà. El llibre explica la història de Hilda, una nena amb una imaginació desbordant que busca companyia però sempre troba inconvenients amb tots els candidats. Bel Olid ha celebrat avui la “màgia” de treballar amb Mercè Canals, pel seu poder de transformar la història escrita en imatges, que ha contraposat al seu “analfabetisme visual”. Al seu torn, la il·lustradora s’ha felicitat per haver guanyat un guardó al qual s’ha presentat en tres ocasions, l’última ara fa vint anys. Canals serà una de les il·lustradores catalanes convidades a la propera Fira del Llibre Infantil i Juvenil de Bolonya. ‘Viure amb la Hilda (i els seus inconvenients)’ (Estrella Polar, en català, i Destino, en castellà) ha arribat aquesta setmana a les llibreries, uns mesos després de fer-se amb el 36è Premi Destino Infantil – Apel·les Mestres. Les seves autores, l’escriptora Bel Olid i la il·lustradora Mercè Canals l’han presentat aquest dimarts a la Casa del Llibre de Barcelona, acompanyades de l’editora de Destino, Marta Vilagut, i representants de les fundacions Atresmedia i Skoda, que han realitzat una edició especial per nens hospitalitzats de tot l’Estat (que arribaran a més de 170 hospitals). El jurat va destacar de l’obra guanyadora la “intel·ligència” i la “frescor” de la narració, potenciada amb imatges “acolorides, espectaculars i carregades de detalls amb pinzell de Mercè Canals”. El llibre va ser escollit entre la cinquantena de manuscrits originals que es van presentar a aquesta edició del guardó.   Bel Olid ha aprofitat la ocasió per anunciar que segueixen treballant conjuntament amb Mercè Canals, i que “ja és al forn” una segona part de les vivències de la Hilda, que en aquesta ocasió se situaran en l’àmbit de l’escola. Olid ha destacat “el goig” que representa treballar amb una il·lustradora com Canals, que fa possible convertir en dibuixos la seva narració. Olid s’ha confessat com una “analfabeta visual”, i per això posa en valor aquest “màgia” de la il·lustració d’un text.  De la seva banda, Canals ha explicat que aquesta ha estat la tercera ocasió en què es presenta al premi Destino Infantil – Apel·les Mestres. Les anteriors vegades havien estat fa vint anys. “Si llavors m’haguessin dit que el guanyaria al cap de vint anys, hauria dit: però si estaré morta!”, ha expressat entre rialles.  Canals, que ha confessat el seu gust pel dibuix a llapis –almenys els primers borradors- en un entorn molt digitalitzat, és una de les il·lustradores catalanes que participarà en la delegació que visitarà la propera Fira del Llibre Infantil i Juvenil de Bolonya.

Summary: El 36è premi Destino Infantil – Apel·les Mestres ‘Viure amb la Hilda (i els seus inconvenients)’ arriba a les llibreries


El govern municipal de Sabadell manté la seva aposta per la municipalització de serveis i després que el passat estiu recuperés el servei de la grua, que ara presta de manera mancomunada amb els Ajuntaments de Castellar i Barberà del Vallès, a partir del febrer de 2017 assumirà també la gestió directa de la zona blava. L'Ajuntament, de fet, ha sotmès a estudi fins a sis contractes més –aigua, recollida de la brossa, servei d'atenció domiciliària, cementiris, escoles bressol i neteja d'equipaments municipals– per veure quins serien més eficients gestionats de manera directa. D'aquests, la neteja d'edificis públics i les escoles bressol acaben la concessió el 2017 i podrien ser els pròxims a municipalitzar. La resta de serveis se sotmetran, de moment, a una major fiscalització.

Summary: Sabadell municipalitza la zona blava i posa les bases per internalitzar escoles bressol i la neteja d'edificis públics


La formació acusa l'executiu de la CUP de "favoritisme" en el procediment ACN Berga.-El grup municipal del PDeCAT a l'Ajuntament de Berga ha acusat de "favoritisme" a l'equip de govern de la CUP per la contractació de la nova interventora municipal. Segons ha explicat a l’ACN el portaveu, Ramon Minoves, malgrat que fa temps que es coneix que la persona que fins ara és al càrrec es jubila, s'ha optat per un procediment d'urgència "irregular" i que, afegeix, té els informes desfavorables de la responsable de recursos humans del mateix consistori i de l'antecessor en el càrrec. El grup municipal exigeix al govern de la CUP que faci marxa enrere i no faci efectiva la contractació. Després que el concurs per cobrir la plaça quedés desert, l'equip de govern ha optat per cobrir la baixa per jubilació de l'interventor de Berga mitjançant una plaça de tècnic mitjà. "En un ajuntament gran com és Berga no es pot improvisar", diu Minoves, tot apel·lant al fet que la baixa de l'interventor "no és una cosa que no se sabes des de fa temps". Segons el regidor, davant la manca de candidats a la borsa de l'Ajuntament de Berga, s'hauria pogut optar per altres administracions com la "comarcal, la Diputació o la mateixa Generalitat". Minoves critica que l'acord de govern per a la contractació, que han conegut aquesta setmana, inclou un informe desfavorable de la mateixa cap de recursos humans que adverteix "de la nul·litat de ple dret" atès que "no es compleixen els principis d'accés a la funció pública: igualtat, mèrit, capacitat i publicitat".  El mateix acord inclou un informe de l'actual interventor municipal, que apunta al fet que no s'ha seguit el procediment adequat.  Finalment, l'alcalde accidental, Oriol Camps, dona validesa a la contractació en considerar-li "urgent i inajornable pel bon funcionament del servei".

Summary: El PDeCAT denuncia una contractació irregular a l'Ajuntament de Berga


El president del PPC, Xavier García Albiol, ha emmarcat el recurs contra la interlocutòria de processament del Major dels Mossos, Josep Lluís Trapero, en una tàctica per defensar-se. "Em sembla que no obeeix tant a la realitat sinó a una estratègia de defensa, segurament lícita", ha dit sobre el document presentat davant de la decisió de la magistrada de l'Audiència Nacional espanyola Carmen Lamela. Al recurs, Trapero assegura que va posar el cos policial a disposició del TSJC i la Fiscalia Superior de Catalunya la tarda del 27 d'octubre, quan el Parlament va aprovar la declaració de la república. I sobre l'1-O, Albiol creu que "una part dels mossos no va estar a l'alçada de les circumstàncies" i alhora defensa que l'actitud de "desistiment i fins i tot col·laboració no és representatiu de tot el cos". "Tinc pocs dubtes que Trapero va tenir una participació molt activa en l'organització i el consentiment del pseudereferèndum", ha resolt en roda de premsa aquest dilluns.

Summary: Albiol, sobre el recurs de Trapero: "No obeeix tant a la realitat sinó estratègia de defensa"


La Guàrdia Civil ha detingut el passatger d’un autobús de 56 anys, de nacionalitat alemanya, que portava 11,7 quilos d’haixix i 3,2 de marihuana dins d’una maleta. Els agents van enxampar-lo la nit del 2 de juliol a La Jonquera (Alt Empordà) quan van inspeccionar l'autobús on anava, de línia regular i que es dirigia cap a Alemanya. Quan van analitzar les maletes, els policies van trobar la droga i va identificar el propietari de l’equipatge. L’home va quedar detingut per un delicte contra la salut pública. Uns dies més tard, el passat 13 de juliol, els agents de la secció fiscal del cos policial van aturar a La Jonquera un cotxe amb matrícula francesa que es dirigia cap a França. Al maleter i damunt els seients de darrere del vehicle van localitzar un total de 24,3 quilograms de marihuana i, per aquest motiu, el jove de 29 anys i nacionalitat francesa – conductor i únic ocupant del vehicle- va quedar detingut per un delicte contra la salut pública.  En total, en les dues operacions, els policies han comissat 27,5 quilograms de marihuana i 11,7 d’haixix. El primer cas es va dur a terme la nit del passat 2 de juliol a La Jonquera. Els agents de la secció fiscal de la Guàrdia Civil van aturar un autobús de línia regular que es dirigia cap a Alemanya. Quan van inspeccionar el maleter del vehicle, els agents van detectar una maleta sospitosa. Per això, van identificar el propietari de l’equipatge i van obrir-la. A l’interior van trobar 11,7 quilos d’haixix i 3,2 de marihuana. L’home, de 56 anys i nacionalitat alemanya, va quedar detingut per un delicte contra la salut pública.  La segona actuació es va dur a terme la nit del passat 13 de juliol. Els policies van identificar el conductor i únic ocupant d’un cotxe amb matrícula francesa i que es dirigia cap a França, en aquest mateix municipi de l'Alt Empordà. Dins del maleter del cotxe i damunt dels seients de darrere del turisme van trobar un total de 24,3 quilos de marihuana i, per aquests motius, el jove també va quedar detingut per un delicte contra la salut pública. Els detinguts i la droga comissada van passar a disposició del Jutjat de Guàrdia de Figueres.

Summary: Detenen el passatger d’un autobús a La Jonquera que portava 11,7 quilos d’haixix i 3,2 de marihuana dins d’una maleta


Els carrers d'Alpicat, al Segrià, s'omplen aquest cap de setmana de pallassos, acrobàcies i malabars en la 3a edició del festival Circ Picat. Es tracta de l'únic certamen dedicat al circ que se celebra a les comarques lleidatanes i compta amb onze companyies que ofereixen espectacles gratuïts per a totes les edats fins aquest diumenge al vespre. El programa ha començat aquest dissabte al matí amb un taller de circ a càrrec dels organitzadors del festival, la companyia lleidatana Improvisto's Krusty Show, que també ha representat l'espectacle 'Refilikrusty'. El plat fort arribarà aquesta nit amb el francès Yoann Benhamou, component del Cirque du Soleil. La previsió és que passin pel Circ Picat uns 15.000 espectadors. Alpicat -un poble de poc més de 6.000 habitants- ha fet una aposta per convertir el seu festival en un referent del circ a les comarques de Ponent, on aquesta disciplina artística té poca representació. Per tant, el certamen també té la voluntat de promoure i reivindicar el que els organitzadors consideren "la disciplina més eclíptica que existeix", ja que fusiona molts formats escènics com la dansa, la música, el teatre o la màgia. Aquest any, a més, presenta un programa més diversificat, on tenen cabuda des de l'acrobàcia als pallassos passant pels malabars, els equilibris, el trapezi o el llit elàstic. En total, espectacles d'onze companyies, tres de les quals de Lleida. El Circ Picat està organitzat per l'Ajuntament d'Alpicat, Punt Jove la Unió i la companyia Improvisto’s Krusty Show, que és l'encarregada de la direcció artística. A banda dels espectacles i tallers, el festival també ha programat concerts, un concurs de fotografia i una fira d'artesania. A més, compta amb una zona d'acampada. Programa Els espectacles es fan a l'aire lliure i els principals escenaris són la plaça de l'Oci i la Cultura, la plaça annexa a la Unió i l'Espai Natura. Aquest dissabte a la tarda el programa arrencarà amb 'El metre', de la companyia Jam, que portarà clowns i equilibris a la plaça annexa a La Unió. Inicialment s'havia de fer dins la sala però en ser seu electorals'ha hagut de traslladar fora El festival continua amb 'Xaribari blues', de Circo Los, amb llit elàstic i acrobàcies (a les 19h) i per a ‘Ricki, el profesor de tenis’, de La Mano Jueves, amb clowns, malabars i equilibris (20.30h). A la nit, a partir d'un quart de dotze, la plaça de l'Oci i la Cultura acollirà 'Cabaret de Circ', amb el Mag Bala i les companyies Estropicio (acrobàcia contemporània), Improvisto’s Krusty Show (malabars) i Pessic de Circ (pal xinès), a més de l'actuació del gran fitxatge d'aquesta edició, el component de Cirque du Soleil Yoann Benhamou. Aquest diumenge a dos quarts de dotze es faran nous tallers de circ, a més de l'espectacle ‘Karoli, l’Home Roda’, amb El Professor Karoli (12.30h). A la tarda s'ha programat ‘Charabia’, clow i circ amb El flaco y el negro (17.30h); 'La Cirquestra', música en directe i malabars itinerants amb Improvisto’s Krusty Show (19h); i 'Entre dos', espectacles aeris amb Cap i Cua (20:30h).

Summary: Les places d'Alpicat s'omplen de pallassos, acrobàcies i malabars en la 3a edició de Circ Picat


La vicepresidenta de Societat Civil Catalana (SCC) Miriam Tey ha assegurat que les declaracions del Govern, Carles Puigdemont, han deixat Catalunya "sense autonomia". En un contacte amb la premsa aquest dijous al matí, abans de l'inici de la manifestació convocada per SCC pel 12-O, Tey s'ha mostrat "desconcertada, angoixada i inquieta" pel futur del país, i ha demanat al president de la Generalitat que sigui "responsable". Així mateix, la vicepresidenta de l'entitat espanyolista ha fet una crida a la unitat, a la solidaritat i a la convivència. "Només des de la unitat, i mai des de la unilateralitat se solucionaran els problemes que tenim", ha conclòs.

Summary: Societat Civil Catalana assegura que les declaracions de Puigdemont han deixat Catalunya "sense autonomia"


El jurat popular ha considerat provat aquest dimecres a la tarda que l’assassí confés de la seva dona a la Pobla de Mafumet (Tarragonès) l’any 2016 no tenia afectades les seves capacitats quan va cometre el crim. Per unanimitat, el tribunal ha declarat Francisco Javier Mora culpable d’haver acabat amb la vida de Carmen Ginés, de 44 anys. El jurat ha subratllat que la víctima no va tenir possibilitat de defensar-se i que la vintena de ganivetades que li va propinar el seu marit van ocasionar-li un patiment innecessari. En el seu veredicte, el tribunal ha assenyalat que, atenent als informes forenses, l’home havia consumit cocaïna però no havia pres alcohol, tal com va afirmar dijous passat en la seva declaració a l’Audiència de Tarragona.  Per tot plegat, la fiscalia ha mantingut la petició de 23 anys de presó per un delicte d’assassinat amb traïdoria i acarnissament. Les acusacions particulars han elevat la demanda fins als 25 anys de presó, mentre que la defensa ha demanat que es tingui en compte l’atenuant de confessió. El judici ha quedat vist per a sentència.

Summary: El jurat popular conclou que l’assassí de la Pobla no tenia les seves capacitats afectades quan va matar la dona


Jaume Serra (Vila-sacra, Girona, 1967) ha estat nomenat nou director de la SER Catalunya i Ràdio Barcelona en substitució de Josep Maria Girona, que empren nous projectes personals. Serra ha desenvolupat la seva carrera professional en mitjans de comunicació, principalment a la SER. Va començar l'any 1986 a SER Empordà, el 1991 va assumir la direcció de Ràdio Lleida i el 1999 la de Ràdio Girona. Es va incorporar a Ràdio Barcelona el 2012 com a director de Continguts de SER Catalunya, càrrec que ha exercit fins el seu nomenament com a director de la SER a Catalunya. És periodista, llicenciat en Publicitat i Relacions Públiques per la Universitat de Girona.  Actualment cursa el màster universitari de Direcció de les Organitzacions en l'Economia del Coneixement a la UOC. És autor del llibre 'La Ràdio a Lleida. La Transformació del mitjà (1980-1999)'. Ha estat membre de la junta de govern del Col·legi de Periodistes de Catalunya a Girona i directiu de l'Associació Tribuna de Girona. Serra afronta el repte "il·lusionat i convençut de poder servir al milió d'oients catalans que cada dia escolten les nostres programacions radiofòniques" en el moment en què "la ràdio ha demostrat ser el mitjà que millor ha resistit la crisi, creixent permanentment en oients". Jaume Serra substitueix en el càrrec Josep Maria Girona que des de 1983 ha ocupat diversos llocs de responsabilitat a Ràdio Reus, Ràdio Barcelona i a PRISA Ràdio, on va estar al capdavant de la Direcció de Comunicació.

Summary: Jaume Serra, nou director de SER Catalunya i Ràdio Barcelona


Centenars de persones han fet cua aquest dimecres a la tarda davant el Museu de Lleida per veure en directe l'obra de Santiago Sierra 'Presos polítics a l'Espanya contemporània', retirada de la fira ARCO de Madrid fa quinze dies. L'exposició polèmica s'ha inaugurat, enmig d'una gran expectació, amb l'absència del seu autor, que ja va dir que volia allunyar-se del primer pla públic i deixar que el conjunt fotogràfic fes "el seu propi recorregut". Qui sí que ha assistit ha estat el seu propietari, l'empresari lleidatà, Tatxo Benet, que la va adquirir per uns 80.000 euros abans de ser retirada. Benet ha celebrat que sigui el Museu de Lleida, d'on es van endur les 44 obres de Sixena, el primer lloc on es pugui visitar perquè "la gent de Lleida ho va viure com un atac, sentien que els hi havien pres alguna cosa i és una manera de donar-los alguna cosa a canvi", ha dit. L'obra es podrà visitar fins al 22 d'abril a la sala d'exposicions temporals i després s'exposarà al CCCB. Benet ha reconegut que ha rebut un allau d'oferiments per exposar l'obra d'arreu de Catalunya, d'altres llocs d'Espanya com a Madrid o al País Basc i fins i tot de l'estranger.

Summary: Molta expectació en la inauguració al Museu de Lleida de l'obra sobre presos polítics retirada d'ARCO fa quinze dies


Barcelona va quedar fora el 1987 de la gira de presentació que U2 va fer de 'The Joshua Tree'. Aquest dimarts a la nit, però, la ciutat s'ha pogut reconciliar amb l'àlbum amb el qual el grup irlandès va fer l'assalt a l'altra banda de l'Atlàntic i el va catapultar fins a l'èxit planetari. Un disc que reflecteix la passió del grup pels paisatges americans, els seus mites i la seva literatura i que aquest any celebra tres dècades. La banda liderada per Bono s'ha apropiat d'un Estadi Olímpic de Barcelona ple a vessar en l'única parada de la gira que faran a l'Estat. Una actuació de més de dues hores en què han repassat l'àlbum 'The Joshua Tree', així com alguns dels seus grans èxits, com 'Beautiful', 'One', 'Elevation' o 'Vertigo'.  L'última gira de la banda irlandesa va ser sota cobert i ara tocava tornar als estadis a l'aire lliure. Una idea que els fans van celebrar exhaurint totes les localitats de l'Estadi Olímpic en només vuit hores i confirmant, així, l'idil·li de Barcelona amb el grup, una ciutat que han visitat set vegades per oferir tretze concerts.  Passaven 15 minuts de l'hora prevista d'inici quan un 'The whole of the moon' de The Waterboys ha donat l'entrada als U2, que han irromput a l'escenari central, entre els 55.000 assistents, amb un enèrgic 'Sunday Bloody Sunday', seguit d'un 'New Year's Day'. Una arrencada en la qual també ha entonat un "we can be heroes just  for one day", un record per David Bowie –un "amic" a qui admiraven, ha precisat el mateix Bono- a qui avui han tornat a sentir a prop visitant l'exposició dedicada a l'artista al Museu del Disseny. 'Pride (In the name of Love)' ha tancat el primer bloc. El plat fort de la nit, però, estava per arribar. Una pantalla de vídeo al llarg de l'escenari mostrant la silueta de l'arbre de Joshua sobre un fons vermell ha introduït les primeres notes de 'Where the Streets Have No Name', la primera cançó de 'The Joshua Tree', l'àlbum protagonista de la nit que han interpretat íntegrament ja a l'escenari principal.  I és que el grup ha jugat durant tot el concert amb l'escenografia, de 61 metres per 12 d'amplada, que esdevé una declaració d'intensions de la gira d'homenatge al cèlebre disc. Una pantalla de vídeo LED amb més de mil panells il·luminats imita una cartolina daurada en la qual s'hi ha projectat inicialment la silueta d'un arbre de Joshua. De les seves arrels, una passarel·la connecta amb un segon escenari més petit que s'obre pas entre el públic, simulant l'ombra de l'arbre.  Durant tot el concert, la pantalla gegant ha projectat vídeos, imatges antigues i moments en directe del concert, canviant de color i acompassant-se al ritme de la música. Durant la interpretació de la contundent 'Bullet the Blue Sky' s'han projectat imatges de ciutadans amb cascos militars i la bandera dels Estats Units.  Un "Beautiful night, Barcelona!" seguit dels primers acords del 'Beautiful Day' ha tornat a posar ritme a un concert que ja no ha baixat d'intensitat i que s'ha centrat en els èxits més recents. 'Elevation', 'Vertigo', 'One'  i un avançament del nou disc amb 'The little things that give you away' han acabat posant el punt i final a una nit banyada d'èpica.

Summary: Barcelona torna a rendir-se a U2 per celebrar les tres dècades de 'The Joshua Tree'


Catalunya ha sumat 1.215 nous casos de covid-19 confirmats per PCR, elevant la xifra total als 120.324, segons l'últim balanç del Departament de Salut. Són 331 positius més que els reportats fa 24 hores (884). La xifra de casos amb totes les proves és de 143.620 (1.324 més en les últimes hores). Des de l'inici de la pandèmia, han mort 13.137 persones per coronavirus, 4 més que en el darrer balanç. Els ingressats als hospitals baixen en 25 persones i són ara 695. D'aquests, 126 estan a l'UCI, un menys que fa 24 hores. El risc de rebrot torna a baixar uns tres punts, de 178,67 a 175,86. La velocitat de propagació continua amb lleugera tendència a l'alça i s'acosta a la barrera de l'1, passant de 0,97 a 0,98. Segons les últimes dades del Departament de Salut, el risc de rebrot segueix per sota dels 200 i torna a baixar respecte a fa 24 hores. Entre els dies 18 i 24 d'agost, aquest indicador estava en 211,74 (per sobre de 100, el risc de rebrot es considera alt). Durant la setmana del 25 al 31 d'agost va passar a 201,09 i ara (setmana de l'1 al 7 de setembre), se situa en 175,86, quasi tres punts menys que fa 24 hores. Pel que fa a la taxa de reproducció del virus (Rt), segueix per sota d'1 però torna a pujar lleugerament, situant-se ara en 0,98. Això vol dir que, de mitjana, una persona infectada ja transmet el virus a menys d'una persona (dada clau per frenar la propagació de la covid-19). Entre els dies 18 i 24 d'agost, l'Rt a Catalunya era d'1,17, mentre que durant la setmana del 25 al 31 d'agost va ser d'1,04. En relació amb els casos confirmats per PCR, durant l'última setmana s'han registrat 6.672 casos, una xifra inferior als 7.578 positius detectats la setmana anterior. Per altra banda, la taxa de confirmats per PCR en els darrers set dies se situa en 86,97 per cada 100.000 habitants. La setmana del 18 d'agost, la taxa marcava 99,85 casos per cada 100.000 habitants, mentre que la del 25 se situava en 98,78. Al llarg de la darrera setmana s'han fet 102.741 proves PCR a tot el territori, de les quals un 7,04% han sigut positives. La mitjana d'edat dels casos positius és de 38,64 anys. Pel que fa al total de casos des de l'inici de la pandèmia (143.620, segons l'últim balanç), 120.324 han estat confirmats per PCR, 4.522 per epidemiologia, 3.693 són casos probables, 4.684 s'han detectat a través de proves ELISA i 10.397 a través de tests serològics (les proves ELISA i els tests serològics donen informació sobre l'estat immunològic). 4 defuncions més en hospitals o sociosanitaris En les darreres hores s'han notificat 4 defuncions, elevant el total de víctimes mortals a Catalunya fins a 13.137. Moltes de les morts no classificades s'han pogut col·locar ara en la categoria que els correspon pel lloc on s'ha produït la mort. Així, 7.965 han mort en centres hospitalaris o sociosanitaris (+4), 4.174 en residències, 832 en domicilis i 166 segueixen sent no classificables. Des de l'esclat de la pandèmia s'han registrat 16.167 casos confirmats per PCR a les residències, 16 més en comparació amb l'últim balanç. Si es tenen en compte la resta de proves, la xifra s'eleva a 17.746 (28 més). Des del març, fins a 6.471 persones que vivien en residències han mort, una més que fa 24 hores. D'aquestes defuncions, 2.146 s'han produït en centres hospitalaris o sociosanitaris, 4.159 en residències, 99 en domicilis i 67 no es poden classificar per falta d'informació. Regió sanitària de Barcelona: 316 nous positius PCR, cap mort i 12 ingressats menys A la regió sanitària de Barcelona ciutat, que inclou la capital catalana, Montcada i Reixac i una ABS de Sant Adrià de Besòs, el nombre total de confirmats per PCR se situa en 30.663 (316 més que en l'últim balanç), xifra que s'eleva a 37.646 amb totes les proves. Des de l'inici de la pandèmia han mort 4.430 persones a l'àrea (cap més reportada en les darreres hores). El risc de rebrot se situa en 182,30, cinc punts menys que fa 24 hores. El de la setmana del 25 d'agost està en 218,53. L'Rt es manté a 0,96 (la setmana del 25 al 31 d'agost era d'1,06), i la taxa de confirmats per PCR els últims set dies és de 88,29 per cada 100.000 persones. A la regió hi ha 132 pacients ingressats (12 menys que en l'últim balanç), 21 dels quals a l'UCI. A la ciutat de Barcelona, s'han registrat 29.891 casos confirmats per PCR des de l'inici de la pandèmia (295 més) i 36.676 amb totes les proves. Un total de 4.390 persones han mort per coronavirus en aquests mesos (cap més reportada en les darreres hores). Per altra banda, el risc de rebrot baixa 6 punts en 24 hores situant-se en 180,41 (en l'interval anterior era de 218,01 i la setmana del 18 d'agost era de 237,27). L'Rt es manté a 0,96, per sota del valor de la setmana anterior (1,05). Regió metropolitana nord: 308 nous casos PCR, un mort i empitjora Terrassa La regió metropolitana nord suma 29.038 casos confirmats per PCR des de l'inici de la pandèmia (308 més que en l'últim balanç) i 33.908 amb totes les proves. El territori ha registrat 3.003 morts des de l'inici de la pandèmia (una més). El risc de rebrot baixa més d'un punt fins a 188,60 (era de 212,19 durant la setmana anterior), mentre que la velocitat de propagació del virus segueix per sota de l'1, en concret a 0,97. La setmana del 25 al 31 d'agost va ser de l'1,01. Per altra banda, la taxa de confirmats per PCR en els darrers set dies és de 92,75 per cada 100.000 habitants. Segons les últimes dades, hi ha 232 pacients ingressats (3 menys en les últimes hores), 36 a l'UCI (+3). A la ciutat de Sabadell, una de les capitals del Vallès Occidental, s'han registrat 3.453 casos confirmats per PCR de l'inici de la pandèmia, 31 més que en el darrer balanç. Comptant totes les proves, la xifra de casos s'eleva a 4.034. Des de l'inici de la pandèmia, la població ha registrat 374 defuncions, les mateixes que les informades fa 24 hores. El risc de rebrot baixa clarament en 24 hores, amb 231,60, però encara per sobre dels valors de la setmana del 25 d'agost (228,29). L'Rt també cau en 24 hores i ara és d'1,10 (inferior que la setmana anterior, 1,14), mentre que la taxa de confirmats per PCR és de 113,61 per cada 100.000 habitants. Hi ha 48 pacients ingressats (+1), tres dels quals a l'UCI. A Terrassa, l'altra capital de la comarca, el nombre total de casos confirmats per PCR des de l'inici de la pandèmia és de 3.213 (71 més en les últimes hores), 3.681 amb totes les proves. Un total de 270 persones hi han mort durant els últims mesos (cap més que les reportades fa 24 hores). El risc de rebrot puja 25 punts en 24 hores, fins a 300,94. La setmana del 25 d'agost era de 200,40. L'Rt puja també a 1,41 (la setmana anterior era d'1,15) i la taxa de confirmats per PCR és de 124,19 per cada 100.000 habitants. Actualment hi ha 24 pacients ingressats (-3), set dels quals a l'UCI (mateixa xifra). Badalona, on també s'han fet cribratges en barris concrets, té un risc de rebrot elevat però continua a la baixa, concretament de 238,32, mentre que la setmana anterior va ser de 285,27. L'Rt baixa d'1, i se situa en 0,95. Era d'1,10 entre el 25 i el 31 d'agost. Des de l'inici de la pandèmia, la població ha registrat 3.910 casos confirmats per PCR (+32) i 246 defuncions (ídem). Hi ha 26 pacients ingressats, set menys, dos a l'UCI (-2). Regió metropolitana sud: 251 nous positius per PCR, cap mort i els ingressats baixen de 100 La regió sanitària metropolitana sud suma un total de 24.254 casos confirmats per PCR (251 més en les darreres hores) i 28.423 amb l'acumulat de totes les proves. Les persones que han mort per coronavirus són 2.395 (cap més que les reportades fa 24 hores). El risc de rebrot baixa quasi 4 punts en un dia i se situa en 232,24. Va ser de 215,35 en la setmana del 25 d'agost. La velocitat de propagació del virus es manté en 1,17, mentre que la taxa de confirmats per PCR és de 99,16 per cada 100.000 habitants. En aquesta regió, hi ha 99 pacients ingressats per la covid-19 (-2), dels quals 25 són a l'UCI (igual). A l'Hospitalet de Llobregat s'han registrat 8.349 casos confirmats per PCR, 101 més respecte a les últimes dades. Tenint en compte totes les proves, el nombre de casos creix fins als 9.186. Les defuncions a la segona ciutat de Catalunya han estat 522 (cap més que les reportades fa 24 hores). El risc de rebrot baixa significativament en 24 hores (385,55) però supera el de la setmana del 25 d'agost, quan va ser de 353,32. Per altra banda, l'Rt baixa lleugerament respecte a la informada dijous i està en 1,20, pel 0,93 de la setmana del 25 d'agost. Actualment hi ha 38 pacients ingressats (cinc menys), 12 a l'UCI (ídem). Salut va començar el 21 d'agost un cribratge massiu als barris de Collblanc i la Torrassa, on es van detectar els primers grans rebrots de l'àrea metropolitana de Barcelona a principis de juliol. Al conjunt del municipi, el risc de rebrot va arribar a un pic de 905 el 21 de juliol. A Cornellà de Llobregat, on el 24 d'agost va començar un cribratge massiu al barri de Sant Ildefons, el risc de rebrot es modera i baixa a 265,24 –quasi 20 punts menys en 24 hores-, una xifra clarament inferior a la que presentava el municipi la setmana del 25 d'agost, quan va arribar al risc de 664,13. Per altra banda, l'Rt puja una mica però segueix per sota d'1, situant-se en 0,89, quan la setmana anterior va ser de 2,08. Des de l'esclat de la pandèmia s'han confirmat 2.106 casos per PCR (8 més en les últimes hores) i 2.500 si es tenen en compte totes les proves. Segons les últimes dades hi ha 9 pacients ingressats (-3), tres a l'UCI (mateixa xifra). Pel que fa a les defuncions, el municipi suma 223 morts, cap més comunicada en les últimes hores. Catalunya central: 57 positius PCR, 19 ingressats (-8) i Vic segueix millorant La regió sanitària de la Catalunya central té un total de 8.038 casos confirmats per PCR, 57 més en les últimes hores. La xifra s'eleva a 9.899 si es tenen en compte les altres proves. Des de l'inici de la pandèmia han mort 1.627 persones en aquesta regió, cap més que les reportades fa 24 hores. El risc de rebrot puja un punt i està en 104,34. En les últimes setmanes, el risc de rebrot ja havia superat la barrera dels 100, amb 192,24 entre el 25 i el 31 d'agost i 116,36 la setmana anterior. La taxa de reproducció del virus s'estanca i és ara de 0,80 (la setmana del 25 d'agost era d'1,51) i la taxa de confirmats per PCR per 100.000 habitants és de 55,14. La regió suma 19 pacients ingressats (vuit menys respecte a l'última actualització), quatre a l'UCI (els mateixos). A Vic, on s'ha dut a terme un cribratge massiu al barri del Remei, el risc de rebrot continua baixant fins als 262,83. És marcadament inferior a la xifra de la setmana anterior (697,24). L'Rt continua en 0,74, quan la setmana del 25 al 31 d'agost era de 2,17. A la capital d'Osona s'han notificat 950 casos confirmats per PCR des de l'inici de la pandèmia (16 més), 1.061 si es tenen en compte totes les proves. Per altra banda, el nombre de defuncions és de 93. Segons l'últim balanç hi ha quatre pacients ingressats (-3), un a l'UCI. Camp de Tarragona: Baixa el risc de rebrot 9 punts i 2 morts a Reus Al Camp de Tarragona s'han registrat 4.824 casos confirmats per PCR, amb un creixement de 55 positius respecte a l'anterior balanç. Si es tenen en compte totes les proves, el nombre acumulat de casos des de l'inici de la pandèmia és de 5.319. En aquesta regió han mort 409 persones (tres més). El risc de rebrot baixa 9 punts i està en 161,73, per sota del de la setmana del 25 al 31 d'agost (238,61). L'Rt segueix baixant i es queda en 0,85, mentre que la taxa de confirmats per PCR se situa en 82,64 per cada 100.000 habitants. Segons les últimes dades, hi ha 72 pacients ingressats (1 menys), 9 dels quals a l'UCI (ídem). A Reus, on Salut ha iniciat un cribratge i on hi ha un brot a l'hospital, el risc de rebrot baixa 30 punts en 24 hores i està en 270,44, per sota dels registres de la setmana del 25 d'agost (323) i també rebaixant les xifres del 18 d'agost (489,17). L'Rt segueix per sota d'1 i baixa lleugerament fins a 0,94 (la setmana del 25 va ser de 0,85), mentre que la taxa de confirmats per PCR és de 123,30 per cada 100.000 habitants. En l'última setmana (de l'1 al 7 de setembre) s'han confirmat 136 casos. En aquesta ciutat, des de l'inici de la pandèmia s'han registrat 1.157 casos per PCR (12 en les darreres hores) i 1.234 amb totes les proves. La capital del Baix Camp ha registrat 59 defuncions des de l'inici de pandèmia (dues més), i té 29 persones ingressades (dues menys), una d'elles a l'UCI (-1). Terres de l'Ebre: Molt baix risc de rebrot i només 5 pacients ingressats La regió de les Terres de l'Ebre acumula, des de l'inici de la pandèmia, 1.003 casos confirmats per PCR (9 més que en el balanç anterior) i 1.187 si es tenen en compte la resta de proves. En aquesta regió han mort 64 persones (cap més respecte a l'últim balanç). El risc de rebrot segueix baixant i està clarament per sota dels 100, amb 37,28. Per altra banda, la taxa de confirmats per PCR en els darrers set dies és de 27,09 per 100.000 habitants, mentre que l'Rt puja un xic fins a 0,55. Segons l'últim balanç hi ha 5 pacients ingressats (quatre menys), cap a l'UCI. Regió de Lleida: Baixa 20 punts el risc de rebrot A la regió sanitària de Lleida, hi ha acumulats 10.791 casos confirmats per PCR, 29 més que el dia anterior. Són 11.420 si es tenen en compte totes les proves. Un total de 296 persones han mort per coronavirus des de l'inici de la pandèmia (mateixa xifra). Pel que fa al risc de rebrot, baixa 20 punts i se situa en 152,78, per sota del registrat la setmana anterior (226,40). La velocitat de propagació puja una mica en 24 hores i està en 0,85, idèntica a la setmana del 25 d'agost. La taxa de confirmats per PCR de l'1 al 7 de setembre és de 73,07 per 100.000 habitants. Hi ha 39 pacients ingressats (un menys), 12 a l'UCI. Alt Pirineu i Aran: Puja el risc de rebrot i només 4 casos nous PCR La regió sanitària de l'Alt Pirineu i l'Aran ha registrat 708 casos confirmats per PCR (4 més en les últimes hores) i 853 sumant totes les proves. Un total de 29 persones han mort des de l'inici de la pandèmia (cap defunció reportada en les últimes 24 hores). El risc de rebrot puja 13 punts i està en 144,73. La setmana del 25 d'agost, la regió presentava un risc de 177,35. L'Rt puja lleugerament fins a 0,82, inferior a la del període anterior (0,86), mentre que la taxa de confirmats per PCR és de 87,16 per cada 100.000 habitants. Les últimes dades assenyalen que hi ha set pacients ingressats (mateixa xifra), cap a l'UCI. Regió de Girona: 155 positius PCR i Salt supera els 900 punts de risc de rebrot amb 5 nous ingressats A la regió sanitària de Girona, els casos confirmats per PCR acumulats són 9.275 (155 més), i pugen a 11.598 si es tenen en compte totes les proves. Des de l'inici de la pandèmia han mort 838 persones al territori (les mateixes). El risc de rebrot puja 12 punts en 24 hores i està en 163,19, mentre que la setmana del 25 d'agost va ser de 141,01. L'Rt segueix per sobre de l'1 i és d'1,13, i la taxa de confirmats per PCR de l'1 al 7 de setembre és de 78,76 per cada 100.000 habitants. Hi ha 57 pacients ingressats (tres més en comparació amb l'últim balanç), 11 dels quals a l'UCI (-3). A la ciutat de Girona, el risc de rebrot puja 21 punts en 24 hores i ara és de 264,98, per sobre encara del de la setmana del 25 d'agost, que va ser de 226,61. La velocitat de propagació del virus està en 1,18, mentre que la taxa de confirmats per PCR és de 119,41 per cada 100.000 habitants. La capital del Gironès suma 1.599 casos confirmats per PCR (43 més en comparació amb l'última actualització) i 2.113 si es tenen en compte totes les proves. El nombre de defuncions des de l'inici de la pandèmia és de 145, amb tres persones ingressades per coronavirus (-1), una de les quals a l'UCI. A la ciutat de Salt, on el 3 de setembre va començar un cribratge, el risc de rebrot segueix pujant i ja està en 904,21. L'Rt també cau lleugerament fins a 1,46. Des de l'inici de la pandèmia, s'han confirmat per PCR 672 casos (15 més respecte a l'últim balanç) i 753 amb totes les proves. El nombre de defuncions és de 21 (cap en les darreres hores) i la xifra de pacients ingressats és de 10 (+5), un a l'UCI. Salt, Sitges i Sant Boi de Llobregat, municipis amb més risc de rebrot Salt, Sitges i Sant Boi de Llobregat són els municipis catalans que apareixen en el rànquing amb el risc de rebrot més alt. Salt segueix primera amb 904,21 (8 punts més que fa 24 hores). En segona posició es manté Sitges, amb un risc de 654,29 (a la baixa), mentre que en tercer lloc entra Sant Boi de Llobregat amb 605,48 punts.  Pel que fa a la taxa de transmissió, els tres municipis que la tenen més alta són Molins de Rei (3,21), Esparreguera (2,24) i Mollerussa (2,22).

Summary: Catalunya suma 1.215 nous casos confirmats per PCR i 4 morts amb risc de rebrot a la baixa


Juristes, catedràtics de dret constitucional i politòlegs reunits en l'associació anomenada Amnistia i Llibertat han redactat una proposta de Llei d'amnistia per “posar fi a la repressió contra l'independentisme” i “resoldre el conflicte polític” entre Catalunya i Espanya. Segons els responsables de la iniciativa, la proposta “demostra” que l'amnistia és “possible” i que es tracta d'una qüestió “que només depèn de voluntat política”. La proposta s'ha presentat aquest dijous com a avantsala d'una campanya de recollida de signatures arreu del territori que s'engegarà l'11 de setembre per demanar que la proposta es tramiti al Congrés dels Diputats. En un comunicat difós per l'entitat s'explica que la proposta de Llei consta de quatre apartats d’exposició de motius, en els quals es repassen les diferents propostes del catalanisme per resoldre el conflicte polític, s’aborda la causa de l’1 d’octubre, s’explica com des del punt de vista constitucionalista aquesta proposta d’amnistia “té cabuda en la legislació espanyola” i s’exposen els fets i les conseqüències de l’aplicació de la llei. La politòloga Sonia Andolz, que ha participat en l'acte de presentació de la proposta a l'Ateneu Barcelonès, ha considerat que l’amnistia es pot plantejar “perquè hi ha pocs llocs al món on un Estat, que està reconegut com a democràtic, té gent a la presó per delictes tan antiquats i que no són de sang”, en referència al delicte de sedició pel qual han estat condemnats els consellers del Govern Puigdemont, la presidenta del Parlament Carme Forcadell i els líders de les entitats socials Jordi Sànchez i Jordi Cuixart. Dela seva banda, el catedràtic Joan Queralt ha considerat que l’amnistia és possible i que per aplicar-la “només cal voluntat política”. A més, ha afegit que en el cas espanyol no cal un canvi de règim perquè ja hi ha hagut amnisties prèvies.

Summary: Juristes, catedràtics i politòlegs proposen una Llei d'amnistia per “posar fi a la repressió contra l'independentisme”


La Fiscalia de Barcelona ha demanat 16 anys i 8 mesos de presó per al monitor de menjador del col·legi dels Maristes de Sants-Les Corts acusat d'haver abusat sexualment de quatre nenes al centre educatiu. En el seu escrit, el fiscal Francisco Javier Pérez Ruiz considera que Terenci G. Z, que havia arribat al col·legi per mitjà de la Fundació Pere Tarrés i només feia 17 dies que estava fent pràctiques quan va ser descobert, ha comès quatre delictes d'abusos sexuals i sol·licita quatre anys i dos mesos per a cada un d'ells. Així mateix, el fiscal reclama la seva inhabilitació per exercir activitats relacionades amb menors per aquest període de temps i la prohibició d'acostar-se a menys de mil metres de les víctimes, del seu domicili i del seu lloc d'estudi o comunicar-se amb elles durant un període de 6 anys. La Fiscalia també sol·licita una indemnització per part de l'acusat i de les fundacions Champagnat i Pere Tarrés, com a responsables civils subsidiàries, de 1.500 euros per cada una de les menors per danys morals. El fiscal assenyala que durant els primers dies l'acusat es va intentar guanyar la confiança de diverses alumnes i que va aprofitar entre finals de novembre i principis de desembre del 2015 per fer "amb ànim lasciu", tocaments a quatre d'elles, totes nascudes el 2004, en moments que es trobava sol amb elles i quan hi jugava. Segons apunta el fiscal, l'acusat va tocar els pits, les cuixes i els glutis a les menors. El monitor ha estat empresonat provisionalment després que li trobessin nombrós material pornogràfic infantil als seus ordinadors, arxius que també distribuïa i difonia. L'home, de 40 anys i nacionalitat espanyola, tenia més de 4.000 fotos de menors de 16 anys i més de 200 vídeos pornogràfics infantils explícits, vexatoris i degradants en 12 suports informàtics. Aquesta segona detenció va tenir lloc el 6 de juliol passat en un càmping del Baix Empordà després d’una investigació que es va iniciar el passat mes de desembre quan els Mossos van arrestar-lo com a presumpte autor de cinc delictes d'abusos sexuals a noies menors de 13 anys –una d'elles va renunciar a continuar el procés penal-. El detingut, que era monitor de menjador d'un centre escolar, no tenia cap antecedent policial per fets similars.

Summary: El fiscal demana 16 anys i 8 mesos de presó per al monitor dels Maristes acusat d'abusos sexuals


ACN Barcelona.-Metges de Catalunya (MC) estima que l'atenció primària necessita incorporar més de 1.000 facultatius per encarar "amb garanties" la nova etapa de la covid-19. En aquesta etapa, recorda el sindicat, la primària ha assumit noves competències derivades del coronavirus com l’atenció a les residències geriàtriques, la detecció de nous casos comunitaris mitjançant les proves PCR a pacients amb simptomatologia d’infecció i el seguiment dels seus contactes. Segons el sindicat, aquest nivell assistencial "continua arrossegant un dèficit important de plantilla que es farà més evident". Concretament, denuncien que només a la xarxa ICS, que gestiona el 80% dels ambulatoris, “es van perdre més de 900 facultatius a causa de les retallades". Des de llavors, asseguren, "únicament s’han reposat un centenar de professionals arran del compliment parcial dels acords de sortida de vaga de finals de 2018, que preveien una contractació de 309 nous metges i metgesses de família”.  Per això, exigeixen a Salut una "inversió notable en recursos humans" que per tal d’assumir les noves funcions de suport en el control epidemiològic i continuar atenent la població amb patologia crònica “amb uns estàndards mínims de qualitat”. A més, MC,  també demana una provisió "adequada" de material de protecció individual i un "redisseny organitzatiu i assistencial de l’atenció primària", amb l’objectiu d’absorbir tota l’activitat "postergada" per la pandèmia sense posar en perill ni els professionals ni els usuaris. Per altra banda, el sindicat demana la qualificació de "malaltia professional"per als facultatius contagiats pel coronavirus, un complement específic especial de perillositat i la “reversió de les retallades” aplicades des de 2010 que han suposat una pèrdua del 30% del poder adquisitiu del metge.  "Cal que es reconegui a tots els nivells el paper fonamental del professional de medicina familiar i comunitària, no tan sols en la contenció de l’expansió de la covid-19, sinó també en la humanització de l’exercici mèdic", conclou Metges de Catalunya.

Summary: Metges de Catalunya estima que l'atenció primària necessita incorporar més de 1.000 facultatius


Assegura que tan ell com Álvaro Lapuerta controlaven la comptabilitat "extra-oficial" ACN Madrid.-L'extresorer del PP Luís Bárcenas ha admès aquest dilluns durant la seva declaració al judici del cas Gürtel que el PP disposava d'una 'caixa B' –malgrat que bo s'hi ha referit en aquests termes- que tan ell com l'extresorer del PP Álvaro Lapuerta controlaven a través d'una comptabilitat "extra-oficial" o "extra-comptable" que "reflecteix uns ingressos d'unes persones que volen ajudar el partit i unes despeses". Bárcenas ha reconegut que ell és autor de part de les anotacions d'aquesta comptabilitat paral·lela. "Hi havia determinats donatius que rebíem i el senyor Lapuerta i jo anotàvem qui lliurava les quantitats i l'ús que se'n feia", ha dit abans d'insistir que eren "donatius que no tenien caràcter finalista" però que "no es comptabilitzaven oficialment". Segons l'extresorer del PP, els empresaris que feien aportacions voluntàries al PP no ho feien perquè fossin "idiotes" –com ha preguntat la fiscal- sinó perquè "volien donar un cop de mà". "Tots els empresaris i a tots els partits polítics volen fer un cop de mà", ha dit Bárcenas, que ha apuntat que quan un empresari lliurava un donatiu l'extersorer del PP Álvaro Lapuerta, aquest li recordava que els diners no tenien caràcter finalista. Segons Bárcenas, l'objectiu d'aquestes donacions era "tenir relació amb el tresorer del partit" perquè en un moment determinat aquest li "obrís alguna porta" perquè fossin rebuts, però era quelcom "absolutament innocu" i "no relacionat amb res". Ha assegurat també que cap de les empreses de Correa va rebre diners del partit en efectiu a la seu del PP. "Tot el que es pagava es pagava oficialment", ha dit, perquè "la subvenció per la llei electoral era prou generosa com perquè no hi hagués necessitat de pagar res d'una altra manera".  Diu que Rajoy va ordenar tallar amb Correa Segons Bárcenas, si el PP va tallar la relació amb Correa va ser perquè el gendre d'un empresari que tenia relació amb Rajoy "va acusar a Correa" davant l'extresorer Álvaro Lapuerta i davant el president del partit, Mariano Rajoy, sobre el fet que Correa que es dedicava a activitats il·lícites i es jactava que si algú volia fer alguna cosa amb el PP a Madrid havia de passar per ell. Va ser el president del partit, ha dit, qui va donar ordres de deixar de treballar amb les empreses de Correa.  Nega que rebés diners del Gürtel Bárcenas ha centrat la seva declaració a negar que rebés diners de la trama Gürtel. "Jo no he rebut absolutament res de Correa ni per a mi ni per al PP", ha assegurat a preguntes de la Fiscal Concepción Sabadell, que li ha recordat les declaracions del suposat líder de la trama, Francisco Correa, que va assegurar durant el judici que havia pagat comissions a l'extresorer del PP fins i tot a la mateixa seu del partit. Bárcenas ha atribuït les declaracions de Correa a "l'animadversió personal" entre tots dos des de la ruptura de la relació professional de les empreses de Correa amb el PP.

Summary: Bárcenas admet la 'caixa B' del PP


El conseller d’Empresa i Coneixement, Jordi Baiget, ha afirmat aquest dijous que l’episodi de fumeres registrat dilluns al polígon nord de Tarragona “no pot amagar les grans inversions que han fet aquestes empreses  per posar-se al dia en el compliment de les normatives ambientals, que són cada cop més exigents”. Tres dies després de l’incident registrat a Repsol i Dow Chemical, Baiget ha detallat que la Generalitat ha obert un expedient informatiu sobre el succés i que, si hi ha hagut alguna responsabilitat, “se sancionarà”. Tot i això, el conseller ha destacat que les empreses “compleixen bé” i ha defensat que el Govern té una ferma voluntat de fer complir les lleis en matèria mediambiental i que no farà connivència amb qui no actuï amb responsabilitat.  “Que hi hagi un episodi no trenca tota una història d’inversions positives que s’han fet en matèria mediambiental. Poden passar fets, alguna fuita o descontrol, però això no pot amagar les grans inversions que han fet aquestes empreses”, ha assegurat el conseller des de Tarragona, on ha tancat la jornada “La indústria química i l’energia: competitivitat i medi ambient” que organitza anualment la Fundació Gas Natural-Fenosa. Jordi Baiget ha aclarit que ja s’ha obert un expedient informatiu sobre els fets, que van generar alarma per la vistositat de les columnes de fum negre i les flames de les torxes. A partir d’ara, ha dit, el procediment tirarà o no endavant en funció dels resultats que es desprenguin de l’anàlisi de l’incident. “Ara ho hem de veure, però si hi ha hagut alguna falla, ja saben que els tocarà un expedient i una sanció. Aquestes són les normes del joc”, ha reblat.  El Govern continua negociant sobre BCN World En un altre ordre de coses, Baiget ha apuntat que el Govern presentarà el seu plantejament del projecte turístic d’oci inicialment conegut com a BCN World quan “hi hagi tots els acords fets i estigui tot lligat”. El conseller ha recordat que els dos partits del Govern van discrepar quan es va aprovar la llei del CRT al Parlament i que, ara, CDC i ERC estan treballant per posar-se d’acord.  En aquest sentit, el conseller de Turisme s’ha mostrat optimista i ha instat els partits a treballar plegats per tal d’arribar a un acord. Segons Jordi Baiget, el projecte previst al Centre Recreatiu i Turístic de Vila-seca i Salou (Tarragonès) és “una gran oportunitat que tenim com a país per captar uns segment de turisme on ara no hi som i perquè Catalunya pugui seguir sent una regió líder a la Mediterrània en l’àmbit turístic”.

Summary: Baiget creu que l’episodi de les torxes no pot amagar la inversió del sector químic per complir les lleis mediambientals


La Comissió d'Urbanisme de la Catalunya Central ha donat llum verda a l'avanç del Pla d'Ordenació Urbanística Municipal (POUM) de Manlleu, després que, com en el cas de Vic, el Tribunal Superior de Justícia (TSJC) anul·lés l'anterior POUM per risc d'inundació. El document preveu un creixement de la població d'un 30% i una desclassificació del 60% del sòl urbanitzable. El director general d'Urbanisme, Agustí Serra, ha concretat que el nou POUM preveu el desplegament de dos nous sectors -un de residencial i un altre de mixt residencial i industrial- al voltant del nou vial de ronda nord. Manlleu té una població actual de 20.200 habitants i el document preveu assolir els 27.750, una xifra que representa un creixement del 30% en els propers 20 anys. Tot i això, el document té pendent detallar com es farà aquest creixement. És a dir, quants habitatges nous caldrà construir. El director general d'Urbanisme, Agustí Serra, ha explicat que el nou POUM de Manlleu desclassifica terrenys respecte el POUM anterior. Una situació que, segons ha admès, cada cop és més usual a Catalunya arran de la crisi social i econòmica.   En concret, el document aposta per la creació de dos nous sectors al voltant de la ronda de la C-17, que vindran a completar l'actual teixit del nord dels actuals eixamples urbans del municipi. Serra també ha destacat el fet que el nou document intervé molt dins del teixit actual del municipi a partir de rehabilitacions i actuacions de millora.  Ara, la Comissió d'Urbanisme de la Catalunya Central ha donat llum verda a l'avanç, que és el primer estadi per a l'aprovació definitiva del document. La següent fase serà l'aprovació inicial, "que serà la concertació detallada del pla".

Summary: L'avanç del POUM de Manlleu desclassifica el 60% del sòl urbanitzable


La portaveu del Govern i consellera de la Presidència, Elsa Artadi, ha garantit aquest dimarts que les decisions o iniciatives que pugui prendre el recentment presentat Consell de la República des de Bèlgica no tindrà incidència directa ni translació automàtica en l'acció del Govern de la Generalitat. Preguntada per aquesta qüestió en la roda de premsa posterior al Consell Executiu, Artadi ha detallat que "el Govern, el Parlament, les entitats, els partits i el Consell de la República tenen cadascú el seu àmbit". "Tindran diàleg fluid, perquè hi ha d'haver complementarietat en les accions, però les decisions del Consell no tenen transcendència en l'acció diària del Govern de la Generalitat", ha remarcat, tot afegint que aquest era un organisme que respon a "la necessitat de posar-se en marxa i començar a caminar".  D'altra banda, tot i que Artadi no ha parlat massa del Consell Assessor per a l'Impuls del Fòrum Cívic Social per al Debat Constituent perquè s'acabava de presentar minuts abans, sí ha volgut afegir que aquest organisme tindrà com a "repte més important" poder "apel·lar a tots els sectors" més enllà dels independentistes perquè se sentin cridats a participar. "És un dels motius pels quals és un organisme independent del Govern, ha de participar tota la ciutadania", ha dit. I és que el Govern vol que el Consell Assessor pugui acabar amb un "debat de país", i de la mateixa manera, Artadi ha defensat que aquesta és només "una primera etapa" del Procés Constituent i en cap cas suposa haver diluït el projecte inicial del compromís del Govern.

Summary: Artadi garanteix que les decisions del Consell de la República "no tindran transcendència" directa en l'acció del Govern


Irene Montero considera una “manca de respecte” que Batet no hagi comunicat la data del debat al seu grup abans de fer-la pública ACN Madrid.-Podem ha reaccionat ja a l’anunci de la data del debat d’investidura que tindrà lloc els dies 22 i 23 de juliol. La portaveu d’aquesta formació, Irene Montero, ha advertit que “Sánchez camina a una investidura fallida sense negociar res amb ningú per pressionar Cs”, però ha afegit també que des del seu punt de vista encara “és possible un govern de coalició progressista al juliol”. “No renunciem”, ha afirmat al seu compte de Twitter. La portaveu de Podem també s’ha queixat pel fet que la seva formació s’ha assabentat de la data per la compareixença de la presidenta del Congrés, Meritxell Batet, i no abans. “Que la presidenta del Congrés anunciï la data elegida per Pedro Sánchez sense comunicar-ho abans als grups (al menys al nostre) és una manca de respecte institucional innecessària, símptoma que l’interès del PSOE és més una investidura fallida que un acord de govern”, ha dit.

Summary: Podem avisa que Sánchez “camina a una investidura fallida sense negociar res amb ningú”


La plataforma Trens Dignes ha lamentat que l'Ajuntament de Tortosa doni per bona la planificació de l'R-16 que li ha presentat el Departament de Territori, per quan la doble via entre Vandellòs i Tarragona entri en funcionament. La plataforma ha apuntat que les modificacions de freqüències i de trajectes que va explicar l'alcaldessa de Tortosa, Meritxell Roigé, la setmana passada, formen part del pla comú del mapa ferroviari del Camp de Tarragona, acordat entre Tarragona, Reus, Cambrils, Vila-seca i Salou a l'abril sense la participació de les Terres de l'Ebre. "Són decisions polítiques preses des de fora o ho sembla", ha criticat Montse Castellà, portaveu de Trens Dignes. De fet, la plataforma ha assenyalat excepte Tortosa i l'Aldea, la resta de municipis de l'R-16 perdran 2 de les 10 freqüències actuals per sentit o que els temps de viatge no es reduiran sinó que es recuperaran els de 2016, abans que s'incorporessin i s'oficialitzessin els constants retards als horaris.  La portaveu de la plataforma Trens Dignes, Montse Castellà, ha demanat honestedat als representants ebrencs perquè no es vengui com un èxit del territori un pla ferroviari que han pactat cinc ajuntaments tarragonins amb Territori sense tenir en compte la veu de les Terres de l'Ebre. La plataforma no entén que l'alcaldessa de Tortosa exposés els detalls d'un acord que es va presentar el 19 d'abril des del Camp de Tarragona i on no s'ha tingut en compte el territori ebrenc. "No calia que anés a Barcelona a l'alcaldessa de Tortosa per a què Ricard Font li expliqui el document que nosaltres hem tret d'Internet. Aneu-hi com a la Taula de Mobilitat, com a territori, i que t'expliqui novetats", ha recriminat Castellà.  La portaveu de Trens Dignes ha insistit en què el nou pla ferroviari és una decisió política presa d'esquena a la ciutadania i als tècnics. "Per què han triat 12 freqüències? Per què no 14? A qui li va bé al Camp de Tarragona o a les Terres de l'Ebre i per què quan s'ha pactat no hi havia ningú de l'Ebre?", ha qüestionat Castellà.  La plataforma ha defensat que "encara s'està a temps" per pactar els horaris des de la Taula de Mobilitat. "Som a temps que la Taula de Mobilitat es reuneixi tota perquè no es pot fer la guerra a nivell municipal", ha dit Castellà. "Aquesta batalla no ha de ser d'ajuntament sinó de territori", ha afegit, recordant que quatre dels sis pobles del Baix Ebre l'R-12 passaran de 10 freqüències per sentit a 8, amb només Tortosa i l'Aldea guanyant-ne 2. "Per què no podríem mantenir les 10 i que se n'afegeixin 2 a més a més, sense perdre'n cap? Són preguntes que els Tècnics de la Taula de Mobilitat ens podria respondre. Que el llegir no ens faci perdre l'escriure", ha dit la portaveu de l'entitat social.  Castellà ha defensat que es pregunten "en veu alta" coses que s'haurien de parlar en la Taula de Mobilitat, un organisme que si s'hagués constituït com una ATM ja s'hauria pogut fer. "Ens hauríem d'asseure ja", han defensat, per estar preparats per quan la doble via pugui posar-se en marxa, amb la darrera data anunciada per a la tardor.   Trens Dignes tampoc accepta l'argument de la reducció de la durada dels viatges amb el nou pla ferroviari perquè, de mitjana, els trens que uneixen Tortosa i Barcelona tarden 14 minuts més que al 2016, des de que el Govern va integrar als horaris els constants retards, per oficialitzar-los i maquillar una suposada puntualitat que ha perjudicat des de llavors els usuaris ebrencs. Montse Castellà ha recordat que si un tren ara tarda 20 minuts més a arribar, des de Tortosa a la capital catalana, que fa dos anys i li rebaixes 10 minuts en la nova planificació horària, segueix anant més lent que el 2016.  La plataforma també ha posat en qüestió quin serà el futur dels trens d'alta velocitat, com els Talgos, o que passarà amb la connexió amb PortAventura si es desmantella aquell tram de via costanera com preveu l'acord del Camp de Tarragona.

Summary: Trens Dignes lamenta que Tortosa accepti un pla ferroviari que només té en compte els interessos del Camp de Tarragona


L'alcalde en funcions de Lleida, Fèlix Larrosa, assegura que el pacte entre ERC, JxCat i el Comú de Lleida per la investidura del republicà Miquel Pueyo com a nou paer en cap demà dissabte ''estava tancat de fa temps''. Els set regidors electes del grup municipal del PSC votaran al ple d'investidura com a candidat a paer en cap Fèlix Larrosa i es veuen com a única força ''capaç de vestir una alternativa al nou govern''. Malgrat això, Larrosa ha reiterat l'oferta de ''mà estesa, diàleg i pacte'' al futur equip de govern per arribar a ''grans acords de ciutat'', i ha recordat que ja va oferir ''un xec de set regidors'' a Miquel Pueyo per tal de governar en solitari i de manera estable. Larrosa ha tornat a demanar a Pueyo que governi per tothom ''més enllà d'ideologies''. Larrosa ha lamentat que Pueyo no s'hagi pronunciat sobre la proposta socialista de donar-li suport en la investidura i això diu que els fa pensar que el pacte entre ERC, JxCat i el Comú estava tancat de fa temps, amb la idea que la força independentista més votada seria la quina tindria l'alcaldia. En aquesta línia, Larrosa considera que tot el que s'ha vist aquests dies, amb assemblees per ratificar ''pactes ja tancats'', no són altra cosa que ''posades en escena''. L'alcalde en funcions de Lleida ha mantingut aquest divendres al matí una reunió amb Miquel Pueyo per traslladar-li la documentació que requereix la seva especial atenció en l'inici del seu mandat. Es tracta de temes relacionats amb l'economia, l'urbanisme, contractes i altres qüestions que per raons de termini o urgència s'han de decidir en els propers dies. Larrosa defensa que ha mantingut la seva activitat com a alcalde fins al darrer moment, donant compliment a aquells actes administratius que han requerit la seva participació i ha assegurat que en cap cas ''s'han pres decisions noves, sinó que s'ha donat continuïtat i compliment als tràmits iniciats en els diferents àmbits municipals''.

Summary: Larrosa diu que el pacte que entre ERC, JxCat i el Comú de Lleida estava ''tancat de fa temps''


La patronal admet que hi ha "un problema polític de gran envergadura" que cal afrontar amb "la major urgència possible i sentit constructiu" ACN Madrid.-La CEOE ha afirmat aquest dimecres en un comunicat que dóna "suport a totes les accions que es considerin necessàries dur a terme amb l'objectiu de fer complir la legalitat vigent" davant de la convocatòria del referèndum de l'1-O. La patronal apunta que "els empresaris sempre estem amb la legalitat i pel compliment estricte de les lleis i la Constitució espanyola, així com la legislació internacional, especialment de la Unió Europea, que són les millors garanties de la seguretat jurídica imprescindible per a la competitivitat de les nostres empreses". Tanmateix, la CEOE admet que "hi ha un problema polític de gran envergadura que s'ha d'afrontar amb la major urgència possible i sentit constructiu perquè no afecti la convivència social i prosperitat econòmica. La no resolució afectaria negativament a tots els àmbits". En el pla econòmic, la CEOE manté la seva estimació de creixement del PIB espanyol per 2017 en el 3,2%, considerant "la favorable evolució de l'economia en la primera meitat de l'exercici i preveient una desacceleració molt gradual en el que queda d'any i durant 2018". Per al proper any, preveu que l'activitat es desacceleri fins al 2,7%. "Amb aquest escenari, Espanya continuarà creixent més que la mitjana de l'Eurozona i serà el país que més creixi entre les principals economies de l'euro", segons un comunicat publicat aquest dimecres per la patronal. La demanda interna continuarà sent el principal motor del creixement, encara que moderarà la seva aportació al PIB el 2017 i 2018, mentre que la inversió en béns d'equip serà el component més dinàmic i la construcció registrarà un notable repunt el 2017, que es mantindrà en bona mesura durant el 2018. D'altra banda, la patronal preveu que el consum privat creixerà fins a l'entorn del 2,5%, i que el sector exterior continuarà mostrant una aportació positiva al creixement del PIB en el bienni anys 2017-2018.  "La recuperació del mercat laboral continuarà aquest any, mantenint un ritme de creació d'ocupació similar al de l'any passat", amb una taxa de creixement del 2,7% el 2017 i del 2,4% el 2018 (en termes EPA), segons les previsions de la CEOE. Això suposa que en aquests dos anys hi haurà uns 940.000 nous ocupats i que la taxa d'atur se situarà en el 17,1% de mitjana anual el 2017 i en el 14,9% el 2018.

Summary: La CEOE dóna suport "a totes les accions necessàries per fer complir la legalitat vigent" davant de l'1-O


El Ministeri Fiscal demana dos anys de presó a un home per un delicte continuat d'estafa a joieries de Tortosa. Segons es detalla a l'escrit d'acusació de la Fiscalia, l'home va estafar diversos establiments de la capital del Baix Ebre a finals d'octubre del 2015. La majoria de les vegades intentava adquirir joies, d'alt valor, demanant que el deixessin pagar a través del telèfon mòbil, un mètode que els establiments no veien clar i no va tirar endavant l'estafa. En una altra de les joieries es va guanyar la confiança dels propietaris que li van donar les peces d'or blanc abans que fes un ingrés en un compte bancari del comerç. Tot seguit, quan aconseguia les joies les anava a vendre a un establiment de compra i venda d'or. Es dóna el cas que aquest home té una acumulació de causes pendents per diversos mètodes d'estafes a Catalunya i a la resta de l'Estat. L'acusat, la tarda del 19 d'octubre, va intentar adquirir joies d'un establiment per valor de 800 euros demanant a la dependenta que li deixés pagar a través del telèfon mòbil. Aquesta es va negar i l'home va entrar a una altra joieria mitja hora més tard. En aquest, es va interessar per un penjoll, cadena i arracades d'or blanc valorats en 1.180 euros, i va proposar als propietaris pagar l'import a través d'un ingrés a un compte bancari que la joieria li va facilitar. L'home va sortir de la joieria i va tornar dient que anava a buscar un altre caixer perquè el que hi havia a prop no funcionava.  Guanyant-se la confiança dels propietaris, aquests li van donar les joies. Al dia següent, la propietària de la joieria va anar al banc per saber si s'havia fet l'ingrés i aquests li van comunicar que l'home només havia deixat un sobre buit. Mentrestant, l'acusat va anar la mateixa tarda a un establiment de compra-venda d'or i va vendre les joies, que s'havia emportat sense pagar, per 210 euros. Una setmana després, va intentar estafar una altra joieria de Tortosa volent adquirir un cordó d'or per valor de 1.170 euros però pagant-ho a través del mòbil. El propietari, que havia estat alertat prèviament pels Mossos d'Esquadra d'estafes amb aquest mètode, no li va voler vendre i l'acusat va marxar. Segons han confirmat fonts policials a l'ACN, l'acusat va ser detingut després de tancar-se les diligències del cas, ja que no va poder ser localitzat en aquell moment. De fet, l'home té acumulades moltes causes per diversos tipus d'estafes sobretot al Camp de Tarragona, on hi té domicili, però també més enllà de Catalunya i a diverses localitats de l'Estat. Les darreres denúncies a les Terres de l'Ebre contra aquest home són d'aquest mateix 2016 a Amposta i l'Ametlla de Mar (Baix Ebre), on l'home llogava un pis del qual no abonava la paga i senyal, i aprofitava els pocs dies que hi residia per emportar-se mobles i electrodomèstics, alguns per valors superiors a 4.000 euros.

Summary: Fiscalia demana dos anys de presó per un home que va estafar diverses joieries de Tortosa


L’EINA-ERC-AM, Ara Altafulla i PSC formaran el govern de l’Ajuntament d’Altafulla, després que els socialistes hagin anunciat que s’afegiran al tripartit. D’aquesta manera L’EINA disposarà dels set regidors necessaris per tenir majoria absoluta, després d’haver obtingut cinc regidors a les eleccions, als quals s’hi sumen el regidor del PSC i el d’Ara Altafulla. La socialista Inma Morales serà la responsable de les àrees de Gent Gran, Via Pública i Protecció dels Animals. Segons ha avançat l’EINA, el govern es presentarà el proper dimarts 11 de juny, tindrà més dones que homes i s’aposta per una coalcaldia, entre els republicans Jordi Molinera i Alba Muntadas.  A l’oposició quedaran Alternativa per Altafulla, amb quatre regidors, i Junts per Altafulla, amb dos.

Summary: El PSC completarà el govern tripartit d’Altafulla


Acord de mínims entre les diferents administracions i les comunitats de regants del delta de l'Ebre per consensuar les mesures tècniques per fer front al fenomen de la regressió que amenaça l'espai natural. La constitució formal de l'anomenada Taula de Consens i Territori ha servit per constatar la voluntat d'ajuntaments, Generalitat, govern espanyol i regants de posar sobre la taula solucions efectives. Trobar-les i consensuar-les, però, requerirà superar  les possibles divergències: tant el en l'elecció del tipus de mesures -toves o dures- o en la priorització d'un pla global d'actuació enfront de la necessitat d'actuar urgentment en punts concrets. Els regants ja han nomenat un interlocutor tècnic per poder abordar directament aquestes mesures amb els experts de la Generalitat i el govern espanyol.  Alcaldes o regidors representants dels set ajuntaments deltaics –l'Aldea, l'Ampolla, Amposta, Camarles, Deltebre, Sant Carles de la Ràpita i Sant Jaume d'Enveja- i els principals dirigents de les comunitats de regants de la Dreta i l'Esquerra de l'Ebre han fet efectiva la constitució de la Taula anunciada el passat mes de juliol. A l'acte també han estat presents el delegat del Govern a les Terres de l'Ebre, Xavier Pallarès, el subdelegat del govern espanyol a Tarragona, Joan Sabaté, a més de càrrecs tècnics de les respectives administracions. Prèviament i de forma interna, consistoris i regants han aprovat un acord que sol·licita, tant a la Generalitat com al govern espanyol, l'elaboració d'un pla de protecció del litoral en una primera fase i un pla de regeneració de les badies i llacunes, en una segona fase. Per implementar aquestes accions, de forma consensuada, reclamen concretament assumir el compromís de mantenir la morfologia actual del Delta. "No és de rebut proposar simplement retirades de 500 metres sense cap altra acció. Això no és acceptable", ha avisat Xavier Curto, directiu de la Comunitat de l'Esquerra, entitat que juntament amb la de la Dreta, assumeix el rol de portaveu i impulsora de la Taula. També consideren necessari restablir l'aportació de sediments del riu de forma "estructural". Consideren que de no materialitzar-se, la resta de mesures poden resultar difícilment efectives en el temps, a mig i llarg termini. Per últim, recorden que cal impulsar mesures urgents a curt termini acceptant la diversitat de situacions al llarg de la costa deltaica i aplicant diferents actuacions en funció del tipus de zona a protegir i segons la gravetat de la situació. Actuacions urgents 	 Les administracions, tant la catalana com l'estatal, han saludat positivament la constitució de la Taula com un mecanisme per esperonar les administracions a prendre mesures efectives. En aquest sentit, el subdelegat del govern espanyol a Tarragona, Joan Sabaté, ha manifestat també la voluntat de seguir impulsant les obres i projectes en marxa, com el camí de guarda dels Alfacs i estendre'l a la resta de la línia de costa deltaica. "L'amenaça és real i requereix urgència en les actuacions. Per això defensava la necessitat de no esperar a tenir un pla de protecció de tot el litoral, que tant de bo l'acabem de completar amb consens, sinó de comença actuacions puntuals que serveixin de mesures de contenció per als problemes més urgents, que els tenim força ben identificats, i seguir parlant d'aquesta solució global", ha manifestat. Unes mesures globals, a més, que no haurien de ser "idèntiques" en tots els casos i poden requerir projectes "diferents" en funció de la problemàtica concreta existent a cada tram de costa i la seva afectació. "El que compartim és l'objectiu d'evitar la regressió del Delta, el retrocés i la inundació de la plana deltaica. Sabem que no en totes les solucions estem d'acord. Per això les comunitats de regants han impulsat la taula per buscar el consens possible. No són solucions fàcils", ha dit Sabaté, reconeixent la distància existent entre els partidaris de mesures toves i dures, o les dificultats que pot suposar implementar un mecanisme efectiu per recuperar sediments dels pantans. Malgrat tot, apunta, el govern espanyol no es tanca a estudiar o provar diferents projectes per valorar la seva efectivitat. De moment, la discussió sobre les mesures que es posaran sobre la taula per frenar la regressió serà abordada en una comissió tècnica. Així, els regants podran tenir accés directe als departaments tècnics de la Generalitat i el govern espanyol, amb la designació del científic Rafael Sánchez com a interlocutor. La segona part, i no menys complicada, malgrat les bones intencions manifestades per les administracions, serà dotar de pressupost material la seva execució.

Summary: Acord de mínims entre administracions i regants del delta de l'Ebre per consensuar mesures contra la regressió


El president de Circus Arts Foundation, Genís Matabosch, ha anunciat que la Cúpula de les Arts no tornarà a la ciutat de Girona. La setmana passada ja es va avançar que l'estructura abandonaria la ciutat en les properes setmanes per traslladar-se a Amèrica i aquest dijous Matabosch ha destacat que "els bitllets només són d'anada". Matabosch ha anunciat aquest comiat definitiu durant la presentació del 9è Festival Internacional de Circ Elefant d'Or que es farà a la ciutat el febrer de l'any que ve. El president de la fundació circense ha avançat que el 2020 estrenaran una nova carpa "sense columnes" a l'interior i que s'aguantarà per "dos arcs gegant de 25 metres d'alçada" situats al mig del Camp de Mart.

Summary: La Cúpula de les Arts no tornarà a Girona


Òmnium Cultural ha desplegat tres pancartes gegants en punts emblemàtics del país clamant la democràcia. Les pancartes, que porten el lema 'SOS Democràcia' i hi apareix el logotip d'una cara amb la boca tapada de 'Crida per la democràcia', s'han penjat a la façana de la Catedral de Girona, a les Torres Mapfre de Barcelona i al Campus Universitari de la Diagonal també a la capital catalana. Es tracta d'una iniciativa per protestar per la violència policial durant la celebració del referèndum de l'1 d'octubre.

Summary: Òmnium desplega tres pancartes gegants en punts emblemàtics clamant la democràcia


Bones perspectives de venda de llibres per aquest Sant Jordi. El Gremi de Llibreters de Catalunya confia que, com que la diada cau en dilluns, serveixi per completar el bon ritme de vendes que ja hi ha hagut durant el cap de setmana passat. La presidenta, Maria Carme Ferrer, ha explicat que durant els dies previs a la festa del llibre, les llibreries ja han tingut molts clients. Fins i tot preveuen que hi puguin haver lectors que "repeteixin" aquest dilluns i que comprin dues vegades. Pel que fa a les previsions dels més venuts, Ferrer no ha volgut donar cap pista de quins preveuen que siguin tot dient que "després només venem aquests". "Volem donar oportunitats a tots els que tenim a les parades", ha assegurat. Una decisió que també s'emmarca en la seva funció com a "prescriptors literaris".  Les vendes de Sant Jordi suposen, de mitjana, un 10% de la facturació anual de les llibreries. El Gremi de Llibreters de Catalunya espera que el calendari i la meteorologia siguin uns bons aliats per a les vendes d'aquest Sant Jordi. La presidenta del col·lectiu, Maria Carme Ferrer, ha explicat que la festa del llibre arriba després d'un cap de setmana on ja hi ha hagut moviment als diferents establiments. Un fet que considera que els pot acabar beneficiant aquest dilluns.  "Que sigui dilluns ens va molt bé perquè la gent ha passat per les nostres llibreries al llarg del cap de setmana i avui continuarà venint tota la família", ha ressaltat Ferrer. La presidenta del gremi de llibreters creu que, encara que aquest cap de setmana ja hagin comprat , "repetiran" a les parades que hi ha pels carrers i places del país. A banda del calendari, Ferrer admet que el temps acaba sent un factor de pes a l'hora de decidir l'èxit de Sant Jordi. El Gremi espera que faci bon temps pràcticament arreu. L'experiència, però, fa  que tinguin els "plàstics sempre a punt per si s'ha de cobrir la parada". Sense favorits Aquest any, el Gremi de Llibreters s'ha decantat per no parlar de les previsions de llibres que més es vendran. El principal motiu, argumenta Ferrer, és que "els que diem són els únics que venem". L'objectiu de la mesura és "donar oportunitats a tots els llibres". Per a Ferrer, més enllà dels "tres o quatre llibres  més venuts" hi ha la feina que fa el seu sector de "prescriure" als lectors les publicacions que més els poden agradar. Entre les recomanacions que fa la presidenta hi ha 'La Bruixa' de Camila Lackberg, 'Por' d'Stefan Zweig o els de Kazuo Ishiguro. A més, els llibreters remarquen el pes dels autors locals a les diferents demarcacions catalanes. Dia important de facturació La festa del llibre suposa un important pes en la facturació dels llibreters catalans. Ferrer explica que, de mitjana, Sant Jordi suposa un 10% del total anual de les vendes. Aquesta xifra, però, varia molt en funció de la mida del negoci. Mentre que per "grans llibreries" pot suposar "entre un 3% o un 4%", en establiments de municipis petits que també tenen quiosc el valor de la diada pot arribar a ser "d'un 70%" del total, tal com ha concretat la presidenta del gremi.

Summary: Els llibreters esperen que el bon temps i la celebració en dilluns impulsin les vendes d'aquest Sant Jordi


El pantà d'Ulldecona, al Montsià, també està sota mínims. Les últimes dades de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'aquest diumenge, apunten que la reserva d'aigua existent és del 9,09%, és a dir, només queden a l'embassament 1,03 hectòmetres cúbics dels 10,94 que té en total de capacitat. La Comunitat de Regants d'Ulldecona ha alertat que el pantà comença a assecar-se i que si no plou, sobretot a la propera primavera, enguany serà un any complicat i "dolent" per al regadiu i els cultius. Els tres pous complementaris dels quals disposen no podrien abastir la zona de reg, que compren la Sénia, Ulldecona i els municipis valencians de Rossell i Sant Rafel. Els regants hauran d'aturar les captacions a l'embassament quan la reserva sigui inferior a mig hectòmetre cúbic, el cabal ecològic mínim. Ara bé, sense pluja el pantà s'acabarà buidant. "Si no plou, no salvarem ni els peixos", ha lamentat el secretari de la Comunicat de Regants d'Ulldecona, Manolo Queralt.  El 2017 ha estat un any extremadament sec però l'embassament d'Ulldecona es trobava gairebé ple i els regants i associats – més de 1.600 propietaris- de la Comunitat de Regants del Pantà d'Ulldecona han pogut fer importants captacions d'aigua per a cultius i explotacions agropecuàries. De fet, com ha apuntat el secretari de l'entitat, Manolo Queralt, el 2017 ha estat un dels anys amb més consum d'aigua a la comunitat però el pantà estava gairebé ple i no hi ha hagut ni limitacions ni restriccions.  El problema arriba aquest 2018. L'embassament es troba a principis d'any a només el 9,09% de capacitat i la darrera pluja abundant que es va registrar a la zona va ser el passat mes d'abril. Aquest cap de setmana, per exemple, on més ha plogut d'aquesta zona, s'hi ha registrat 6 litres per metre quadrat de pluja. "Només que hagués caigut l'aigua que ha caigut a Horta de Sant Joan (93 litres per metre quadrat) estaríem salvats, però portem una mala temporada. Un any de tan poques pluges feia anys que no es veia", ha lamentat Queralt.   De fet, el secretari dels regants d'Ulldecona ha alertat que la manca de pluges es va repetint en les darreres campanyes. L'embassament es caracteritza per patir sequeres cícliques però cada vegada es produeixen més sovint, les darreres el 2012 i el 2014. "El pantà es caracteritza per grans avingudes i prolongades sequeres, però últimament portem uns anys que a l'estiu i a la tardor pràcticament no plou. Estem substituint gràcies a les pluges de la primavera, del març i l'abril", ha explicat el secretari. "Ara pinta magre perquè està sec, sec. Està pràcticament buit. La situació és ben dolenta. El problema és que si no plou, el pantà perdrà tota l'aigua i no se salvaran ni els peixos", ha dit Queralt. Amb els pous alternatius no es poden abastir tots els associats, "són només un complement quan no hi ha prou reserva". De moment, la campanya dels cítrics – el cultiu que més aigua de reg requereix-, no es veurà perjudicada i ja arriba a la seva recta final. Actualment, la comunitat està fent reg de suport una vegada a la setmana amb un desembassament, junt amb l'aigua que aporta el riu Sénia, d'uns 120 litres per segon. A més dels cítrics, s'abasteixen cultius d'olivera, fruita dolça, hortalisses i granges.

Summary: El pantà d'Ulldecona es queda sota mínims amb només el 9% de reserva d'aigua


La Casa Reial ha expressat "respecte absolut" per la independència judicial després de conèixer la sentència del cas Noos, que condemna l'exduc de Palma, Iñaki Urdangarín, a 5 anys i 10 mesos de presó. Fonts de la Zarzuela han evitat fer més valoracions al respecte de la sentència del Tribunal Suprem, que és ferma. És la primera condemna que afecta un familiar directe del rei que, de fet, en el moment de la comissió dels delictes formava part de la Família Reial. Ara, amb la sentència ferma del Suprem, és l'Audiència de Palma la que haurà d'executar la sentència i ordenar l'ingrés a presó d'Urdangarín. L'exduc de Palma pot recórrer al TC per evitar la seva entrada a la presó i també podria demanar l'indult al govern espanyol. En tot cas, si finalment ha d'ingressar a la presó, podria escollir qualsevol centre de l'estat espanyol, segons confirmen fonts d'Institucions Penitenciàries. Si la Secretaria d'Institucions Penitenciàries considerés que el centre escollit no és adequat podria sol·licitar un canvi de centre. La Secció Primera de l'Audiència de Palma ha citat Iñaki Urdangarín, el seu soci, Diego Torres, i l'expresident popular de Balears, Jaume Matas, dimecres de les 9h a les 14h per entregar-los el manament de presó. La citació és un requeriment personal i, per tant, hauran de personar-se al tribunal.  Està per veure si l'Audiència de Palma donarà uns dies per a un ingrés voluntari a tots tres citats. Urdangarín podria intentar frenar l'ingrés a la presó presentant un recurs d'empara al TC demanant que se suspengui cautelarment la seva entrada a la presó. Tanmateix, el TC no acostuma a paralitzar entrades a la presó de condemnats a més de 5 anys. Ho reconeix el mateix tribunal en la interlocutòria del cas dels feixistes que van atacar Blanquerna durant la diada del 2013 i que tenien condemnes fermes de fins a 4 anys. El TC va paralitzar l'entrada a la presó i apuntava que adoptava com a "directriu general" que la pena se situï per sobre o per sota de la frontera dels 5 anys. A penes de més de 5 anys, recorda que el legislatiu els considera ja penes "greus" i, per tant, no pot aturar l'execució de la sentència.

Summary: La Casa Reial expressa "respecte absolut" per la independència judicial després de la sentència del cas Noos


La Sindicatura de Comptes ha detectat que la Universitat de Girona (UdG) va contractar durant el 2013 100 professors de forma directa quan, segons la llei, estava obligada a convocar un concurs públic. És una de les diverses "irregularitats" que es desprèn de l'informe de la Sindicatura que analitza les despeses de personal que la universitat va fer durant l'exercici 2013. El vicerector de Personal Docent i Investigador, Jordi Ribot, ha admès les "mancances" però recorda que corresponen a l'anterior equip de govern perquè l'actual rector va assumir el càrrec el desembre del 2013. Segons Ribot, totes les irregularitats detectades estan o bé solucionades o en vies de ser-ho i atribueix la contractació directa de professorat a la necessitat de cobrir vacants de forma urgent, sense temps per a un procés de concurs públic.

Summary: La Sindicatura de Comptes detecta que la UdG va contractar 100 professors sense convocar concurs públic durant el 2013


L'Escola d'Adults de Girona, situada a la Travessia de la Creu, ha vist com en els últims dos anys ha crescut la demanda dels cursos d'alfabetització que es fan en català. Es tracta sobretot de dones i joves immigrants que han vingut a Catalunya a través del reagrupament familiar però també hi ha treballadors nouvinguts que s'han quedat a l'atur i que ara veuen l'aprenentatge de la llengua com a una oportunitat per reincorporar-se al món laboral. Aquest curs que finalitza han tingut 130 alumnes i el curs vinent calculen arribar com a mínim als 150, tot i que fins al setembre no tindran les xifres finals perquè tot just ara han començat les preinscripcions. Encara estan lluny dels 228 alumnes que van tenir l'any 2008 però el que sí que s'observa és una tendència a l'alça. El centre, que va néixer precisament als barris de la ciutat per alfabetitzar als immigrants procedents d'Andalusia, compleix 40 anys. El curs vinent faran quaranta actes per celebrar l'efemèride i reivindicar l'educació com a un dret. La crisi és un dels factors que expliquen aquest augment d'alumnes als cursos d'alfabetització però també els reagrupaments familiars d'immigrants dels últims anys. "Semblava que la demanda anava a la baixa des del 2008 quan es van assolir un dels nivells més alts però ara torna a pujar perquè aflora un sector de gent jove que té unes mancances instrumentals impressionants", segons explica un dels membres de l'Escola d'Adults de Girona, Miquel Blanch. L'altre col·lectiu nombrós és el de la dona. Enguany s'ha donat el cas d'un grup de dones procedents de països africans i veïnes del barri de Pont Major que volen aprendre a escriure i llegir en català perquè els seus fills estan escolaritzats i volen integrar-se millor. Des del centre, també preveneun tenir demanda de refugiats que arribin a la demarcació en els propers anys i que sol·licitin assistir als cursos d'alfabetització en el procés d'acollida. Els cursos d'alfabetització són només una part de l'oferta formativa que ofereix aquest centre, situat al número 1 de la Travessia de la Creu de Girona. Actualment té 1.134 places on l'usuari només ha de pagar el material, perquè els cursos són gratuïts i no hi ha cost de matrícula. Actualment, els cursos que tenen més demanda són els d'idiomes. Dels 47 grups que hi ha hagut en el curs que ara acaba, 9 eren d'anglès i 2 de francès, mentre que també n'hi havia 9 de català i 4 de castellà. Els cursos d'alfabetització van tenir 6,5  grups i la previsió és que el curs vinent se'n faci un més. L'oferta formativa es completa amb cursos d'informàtica, el graduat en ESO i les proves d'accés de grau superior i a la universitat. Fa dos anys el centre va iniciar una nova etapa amb l'obertura d'un segon centre al barri de Sant Narcís perquè l'actual havia quedat saturat. Actualment, és una escola complementària que té unes 400 places. En el curs 2014-2015, l'Escola d'Adults de Girona va tenir 1308 estudiants i 43 grups, mentre que en l'actual han estat 1.408 i 47 grups. Tot i que el nombre de places està fixat, les xifres varien perquè les matrícules són "vives" i hi ha baixes i altes durant tot l'any. Actualment la plantilla es de 15 professors.  Quatre dècades d'història L'Escola d'Adults de Girona-CFA Girona va néixer als barris de la Pedrera i la Font de la Pólvora ara fa quaranta anys davant la demanda que hi havia per alfabetitzar la immigració vinguda d'Andalusia. Aquest curs no s'ha deixat d'oferir mai i de fet és una de les insígnies del centre que volen mantenir. "Tenim la societat reflectida a les aules", assenyala Blanch, que recorda que aquella immigració ha donat lloc a un altre tipus de nouvinguts que arriben de diferents punts del món.  L'evolució de l'escola també ha vingut marcada per la professionalització del món laboral on la crisi actual hi ha tingut molt a veure i també l'impacte de les noves tecnologies que ha comportat la creació d'una altra necessitat d'alfabetització, en aquest cas digital. Coincidint amb l'aniversari, s'ha creat una comissió que s'encarregarà d'organitzar un programa amb 40 actes on es buscarà la participació de personalitats rellevants que han estat vinculades amb el centre. Els actes es faran durant tot el curs 2016-2017 i demanaran ajut a les administracions per poder tenir els recursos per fer-ho. "Volem que sigui un programa amb actes oberts i gratuïts", ha explicat Blanch, que n'és el coordinador.  Contraris al decret per accedir a la nacionalitat espanyola En l'acte de presentació d'aquest dimarts, també han aprofitat per reclamar la derogació del decret per accedir a la nacionalitat espanyola per residència perquè no permet convalidar els cursos de català i castellà que es vénen fent als centres de formació com aquest. El nou decret espanyol va entrar en vigor l'octubre de l'any passat i des de llavors s'ha de superar una prova de coneixements i socioculturals a nivell estatal i un altra de castellà que abans no existien. En el cas de la demarcació de Girona, només hi ha un centre acreditat per fer l'examen de llengua i es troba a Lloret de Mar. El canvi també comporta una despesa econòmica d'entre 200 i 400 euros alhora que requereix coneixements d'informàtica perquè el procés d'inscripció només es pot fer per Internet.  Des de l'Escola d'Adults de Girona asseguren que estan molt preocupats. Alerten que les persones que estan en procés d'alfabetitzar-se en queden "excloses" perquè el nivell de les proves és molt alt i requereix coneixements informàtics. Tal com ja van denunciar més de 150 entitats gironines, que van organitzar també una manifestació, ho veuen com un "greuge" i reclamen que el nou govern que surti elegit  aquest diumenge modifiqui el reglament.

Summary: Creix la demanda de cursos d'alfabetització a l'Escola d'Adults de Girona per la crisi i els reagrupaments familiars


Els turistes que visiten Barcelona valoren la ciutat amb una nota del 8’6, un notable alt. Així ho revela l’enquesta sobre l’Activitat Turística, feta entre turistes que pernoctaven a la ciutat durant l’any 2015. Malgrat això, aquest mateix estudi també recull que més de la meitat dels turistes que arriben a la ciutat, un 58%, alerten que a la capital catalana hi ha massa gent per fer visites turístiques. L’enquesta es va fer a 6.000 persones de manera aleatòria en zones d’interès turístic, hotels i diferents punts d’entrada i sortida de la ciutat. El 47,5% dels enquestats visitaven la ciutat per primera vegada, mentre que el 52,5% restant repetien. L’enquesta també valora paràmetres com el soroll, i la ciutat aprova l’examen amb un 6,8; la qualitat de l’aire, un 7,6; l’accessibilitat, un 7,8; la neteja, un 7,9; les platges, també un 7,9, o la senyalització, un 8. D’altra banda el 39,9% dels enquestats considera que els preus de la capital catalana són massa elevats en relació a la qualitat que s’ofereix. El 39,2% no ho comparteix i el 18,3% no està ni d’acord ni en desacord. El 97,2% dels turistes enquestats, a més, manifesten no haver estat víctimes de cap delicte. Per al regidor d’Empresa i Turisme de l’Ajuntament de Barcelona, Agustí Colom, l’enquesta posa de manifest que hi ha “un turisme de masses que té efectes sobre els residents”. En aquest sentit, Colom ha advertit que el veïnat de Barcelona és la “màxima prioritat” de l’equip que encapçala Ada Colau i ha reiterat la voluntat municipal d’abordar el turisme “des del punt de vista de la governança” per mantenir Barcelona com a “ciutat atractiva que busca un turisme sostenible i responsable”. Pel que fa al perfil del turista que visita la ciutat, el 60,4% són homes i la resta dones. El 66,6% són treballadors, el 23,2% autònoms, el 5,6% jubilats, l’1,4% aturats i el 2,2% estudiants. El 74,8% dels turistes tenen un nivell socioeconòmic mig, un 21,1% el tenen alt i un altre 4,1% el tenen baix. Altres dades destacades són que el 26,5% dels turistes viatgen sols, un 32,2% ho fan amb parella, un 14,3% amb família, un 14% amb amics i un 8,7% amb companys de feina. L’edat mitjana del turista enquestat és de 37,7 anys, i per trams d’edat, el majoritari és el del turista d’entre 35 i 64 anys, amb un 47,7% del total. Pel que fa al motiu del viatge, el 64,8% dels enquestats visitaven Barcelona per oci, el 22,2% per qüestions professionals –principalment del sector sanitari i educatiu- i el 13% per raons personals i altres. Les zones més visitades són el centre de la ciutat (Plaça Catalunya, Rambles, Passeig de Gràcia...), la Sagrada Família, la Barceloneta i el Born, les platges, el parc Güell, la zona de Plaça Espanya i Montjuïc, el barri de Gràcia i el Camp Nou. Si parlem de la procedència, el 82,4% provenen de fora de l’Estat, el 16,3% de dins i l’1,3% de Catalunya. El 63,6% dels estrangers que van pernoctar a la ciutat provenien de la Unió Europea. També cal destacar que el 47,5% dels turistes que van visitar la ciutat l’any 2015 ho feien per primera vegada, mentre que la resta, un 52,5%, ja hi havia estat anteriorment. Finalment, pel que fa al tipus d’allotjament, el 47,6% va escollir un hotel o un aparhotel, el 16,2% un habitatge d’ús turístic, el 16,1% cases de coneguts i el 10,4% un hostal. La despesa mitjana per turista és de 879,4 euros, el 32,5% pel viatge, el 30,4% per l’allotjament i la resta per manutenció, transport intern, compres i activitats diverses.

Summary: Els turistes valoren Barcelona amb un notable alt però alerten de la massificació


Un mort i 15 ferits de diversa gravetat és el nou balanç de l’explosió d’un habitatge al centre de Premià de Mar (Maresme), han informat els Bombers de la Generalitat. Segons les dades provisionals del Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM), que ha activat 8 ambulàncies i l’helicòpter medicalitzat, 2 dels ferits són de caràcter greu, 1 menys greu i els 12 restants lleus. Algunes d’aquestes persones ferides de caràcter lleu no han estat derivades a centres hospitalaris sinó que se'ls ha donat l'alta ‘in situ’. L’avís de la deflagració s’ha rebut a les 08.24 hores al número 194 de la Gran Via de Lluís Companys, cantonada amb carrer d’Elisenda de Montcada. Es tracta d’un edifici de set plantes i l’explosió –d’origen desconegut- ha afectat un habitatge del segon pis i  també parcialment un altre habitatge contigu. L’estructura del segon pis ha quedat també afectada. 16 dotacions dels Bombers de la Generalitat treballen a la zona i han desallotjat preventivament tot l’immoble. Tècnics de Gas Natural s’han desplaçat al lloc dels fets per mirar d’investigar la deflagració. També s’han desplaçat fins el lloc 11 patrulles dels Mossos d’Esquadra i efectius de la Policia Local, entre d’altres. El telèfon d’emergències 112 ha rebut un total de 27 trucades de veïns alertant de l’explosió. Protecció Civil ha activat l’alerta del Procicat.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Un mort i 15 ferits de diversa gravetat en l’explosió d’un habitatge al centre de Premià de Mar


La patronal gironina Foeg ha criticat que l'elevat preu de l'energia frena la creació de nous llocs de treball i impedeix que noves empreses s'estableixin al territori. A tall d'exemple, la Foeg subratlla que les despeses en electricitat ja suposen "més del 30% dels costos de producció" a sectors com el tèxtil, la siderúrgia i les càrnies. El president de la patronal, Ernest Plana, assegura que això impedeix als empresaris incrementar plantilles i que, de retruc, fa que "moltes empreses de l'exterior" no vinguin aquí. La patronal, que aquest dijous ha celebrat el 30è aniversari, ha redactat un document que radiografia les principals demandes de l'empresariat gironí, algunes de les quals ja són "històriques". Plana també assegura que se senten "totalment desatesos" per part de l'administració. Aniversari amb clara reivindicació. La patronal Foeg ha celebrat aquest dijous 30 anys posant sobre la taula les principals demandes de l'empresariat gironí. Les ha recollides totes en un document, coordinat per l'economista Marc de la Barrera, que les agrupa en quatre grans blocs: mercat laboral, infraestructures, energia i medi ambient. El president de la Foeg, Ernest Plana, assegura que al capdavant de totes elles hi ha la necessitat d'abaixar els "elevats preus de l'energia". De fet, Plana critica obertament que la despesa en electricitat que han d'assumir les empreses del territori frena la creació de nous llocs de treball.  Per una banda, perquè les que ja hi ha establertes no poden contractar més personal perquè han de pagar les factures. "Donaríem molts més llocs de treball si l'energia fos més barata; és tan simple com això", diu Ernest Plana. Però per altra banda, perquè els costos de l'energia també impedeixen que empreses estrangeres obrin plantes a les comarques gironines. "Quan arriben i ho analitzen tot, s'adonen que aquí paguen l'energia fins a un 30 o un 40% més cara que en d'altres països", lamenta Plana. A això, segons el president de la Foeg, també s'hi afegeix una altra mancança: que a molts polígons de la demarcació encara no hi arriba la fibra òptica. Formació professional i infraestructures Per Plana, aquestes són ara mateix les dues principals demandes que s'han de resoldre a curt termini. Però més enllà d'això, el document de la Foeg també n'exposa d'altres. Algunes de les quals, admet el president, ja s'han convertit en "històriques".  Entre aquestes, la necessitat de potenciar la formació professional (per trobar mà d'obra qualificada) o d'accelerar les obres pendents en infraestructures (aquí, el desdoblament de l'N-II és prioritari). Entre les demandes, també en destaquen la petició perquè l'aeroport de Girona tingui baixador del TAV o, una que ja és recurrent, evitar la burocràcia i l'excessiva paperassa. Ernest Plana subratlla que algunes de les reclamacions "ja fa molt de temps" que s'han posat damunt la taula, però que "continuen pendents de resoldre". "Per aquest motiu, les hem volgudes reescriure i seguirem insistint-hi davant dels Governs, perquè ens sentim del tot desatesos per part de l'administració", conclou. Encaixar oferta i demanda La consellera d'Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, que ha assistit a l'acte, admet que de tot el llistat de demandes, n'hi ha algunes que són "més difícils d'atendre de manera immediata" (com el finançament d'infraestructures). Però sí que n'hi ha d'altres on el Govern ja ha començat a actuar. I aquí, Chacón ha esmentat allò que recull el Pacte Nacional per la Indústria i ha posat èmfasi en la necessitat "d'encaixar oferta i demanda" per trobar professionals qualificats. En aquest sentit, la consellera assegura que aquest és "un problema que tenim no només arreu de Catalunya sinó també a Europa". Per això, Chacón ha demanat a les patronals i empresaris del territori que "concretin" quins són els perfils que fan falta, per poder treballar-hi. L'acte de celebració dels 30 anys de la patronal Foeg s'ha fet a l'Auditori de la seu de CaixaBank del carrer de la Creu. A l'acte, hi ha imperat el color vermell, amb molts dibuixos de cors, per mostrar que l'empresariat "és el batec del territori", com ha concretat Ernest Plana.

Summary: La Foeg critica que l'elevat preu de l'energia frena la creació de llocs de treball i que vinguin empreses al territori


Espanya "no té intenció" d'entregar el dissident veneçolà Leopoldo López a les autoritats del país sud-americà, segons han indicat fonts de la Moncloa després que aquest dijous el Tribunal Suprem de Justícia de Caracas hagi emès una ordre de detenció contra ell. López està refugiat "per voluntat pròpia" a l'ambaixada espanyola a la capital veneçolana amb la dona i la filla des del dimecres. El dimarts, militars que donen suport al president autoproclamat Juan Guaidó el van alliberar de l'arrest domiciliari al qual el règim de Nicolás Maduro l'havia condemnat durant 14 anys. Moncloa considera l'ordre de detenció del Suprem un "moviment judicial esperat" i "confia" que les autoritats veneçolanes "respectin la inviolabilitat" de la residència de l'ambaixador espanyol.

Summary: Moncloa "no té intenció" d'entregar el dissident veneçolà Leopoldo López, refugiat a l'ambaixada espanyola a Caracas