La Sala Civil i Penal del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) té previst jutjar aquest dilluns el president de la Generalitat, Quim Torra, per un delicte de desobediència, o subsidiàriament un de denegació d'auxili, en no acatar inicialment l'ordre de la Junta Electoral Central (JEC) de retirar una pancarta amb un llaç groc i a favor dels polítics presos del balcó del Palau de la Generalitat arran de la convocatòria d'eleccions generals el març passat. La fiscalia demana un any i vuit mesos d'inhabilitació, mentre que l'acusació popular, exercida per Vox, demana dos anys d'inhabilitació. És el primer cop des del restabliment de la democràcia que un president de la Generalitat en actiu serà jutjat. Torra serà jutjat per no haver atès l'ordre de la JEC de retirar de la façana de la Generalitat la pancarta en suport als "presos i exiliats" amb un llaç groc en període electoral. Després d'un estira i arronsa, Torra va canviar la pancarta per una altra amb un llaç blanc, en comptes de groc, i posteriorment es va posar una pancarta en favor de la llibertat d'expressió. Segons el magistrat instructor, Carlos Ramos, Torra va tenir una "voluntat obstativa" respecte a les resolucions de la JEC i recorda els diferents episodis de la polèmica, com ara la substitució de la pancarta inicial per una altra, el canvi del color del llaç o el requeriment del president al Síndic de Greuges perquè es pronunciés sobre la matèria. El que Torra va pretendre substituint uns símbols per uns altres, apunta, va ser "persistir en la desobediència". Els acords de la JEC, diu Ramos, "no poden titllar-se de contradictoris entre sí" i són "clars concrets i terminants". "Són mandats complementaris exigits per la clara voluntat obstativa" de Torra, insisteix. Pel que fa a la competència de la Junta Electoral, el magistrat creu que en assumptes electorals Torra no pot invocar una "pretesa autonomia del president de la Generalitat com a autoritat de l'Estat, i menys en un període electoral d'unes eleccions generals i després europees. "El respecte a les competències autonòmiques en matèria electoral del que parteix la Llei de Règim Electoral només fa referència a la possibilitat que les comunitats aprovin la seva pròpia legislació electoral per regular les seves eleccions", continua el magistrat, que recorda que Catalunya no té llei electoral pròpia i, per tant, "l'únic organisme competent per resoldre les queixes electorals relatives al territori de Catalunya és la JEC". Subratlla també que els llaços grocs són símbols "considerats propis d'uns partits polítics", per tant "partidistes", i no es poden exhibir per part de les administracions en període electoral "sense infringir greument el seu deure d'objectivitat i neutralitat". En resposta a un recurs, el TSJC va rebutjar que es qüestioni la imparcialitat de la JEC, de qui no veu "discutible" que els seus acords són "executius i d'obligat acatament". A més, va retreure a Torra, que al·legava "intencionalitat política" per part dels membres de la JEC, que qüestioni la imparcialitat d'aquest organisme "a posteriori de l'emissió dels seus manaments", que va prendre un "òrgan col·legiat", i va recordar que no va fer aquest qüestionament en les reclamacions i aclariments que va presentar Torra davant de la JEC. Peticions de fiscalia i Vox Per la seva banda, la fiscalia demana una pena d'un any i vuit mesos d'inhabilitació i una multa de 30.000 euros. La fiscalia demana la multa però també la inhabilitació durant un any i vuit mesos per a l'exercici de càrrecs públics electes, ja siguin d'àmbit local, autonòmic, estatal o europeu, així com per a l'exercici de funcions de govern de qualsevol tipus. La inhabilitació comportaria també la privació d'aquestes feines o càrrecs però també dels honors que porten aparellats. El fiscal constata que Torra va decidir desatendre la primera instrucció de la JEC tot i la seva "claredat", presentant un escrit de reconsideració "aparentment improcedent" perquè la resolució era ferma. Així mateix, "va desatendre obertament" un segon pronunciament i va "evidenciar el seu menyspreu a acatar l'ordre" substituint la pancarta amb el llaç groc per una altra igual amb un llaç blanc. En el seu escrit de qualificació provisional, el fiscal argumenta que Torra va decidir desatendre la primera instrucció de la JEC "tot i ser coneixedor que la mateixa era ferma en via administrativa i que havia de procedir sense excusa ni pretext al seu estricte compliment". Abans que vencés el termini, apunta que va presentar un escrit on demanava una reconsideració, tot i saber que era una decisió ferma. Malgrat això, la JEC el va atendre i va anunciar que prendria una nova decisió dies després. La fiscalia remarca en aquest punt que Torra va manifestar en una aparició pública a Tarragona que es negava a retirar els símbols del Palau de la Generalitat. Després que la JEC tornés a instar-lo a retirar els llaços grocs i l'avisés que podria tenir conseqüències administratives i penals si no ho feia, Torra va presentar un nou escrit demanant la suspensió de l'acord apuntant que esperava conèixer l'opinió del Síndic de Greuges. El fiscal remarca que l'opinió de Rafael Ribó, en aquest cas, "resultava intranscendent quan no inútil". A més, apunta que Torra va tenir-la ja dies abans i que la recomanació era atendre el requeriment de la JEC. La junta, igualment, va respondre a Torra que no suspenia l'acord. El Govern va confirmar als mitjans que no retiraria els símbols, continua la fiscalia, amb una nota de premsa on apuntava que no s'havia donat cap ordre com la que exigia la JEC. Finalment, remarca que el 21 de març, "evidenciant el menyspreu a acatar l'ordre", va substituir al balcó del Palau de la Generalitat la pancarta amb el llaç groc "per una altra idèntica amb el llaç en color blanc". La JEC va fer un requeriment llavors al conseller d'Interior, Miquel Buch, perquè els Mossos d'Esquadra despengessin tots els símbols, vista la "contumàcia" que havia demostrat el president de la Generalitat. Per la seva banda, Vox demana dos anys d'inhabilitació i 72.000 euros de multa per a Torra, per un delicte de desobediència o subsidiàriament per un delicte de denegació d'auxili. El partit d'ultradreta destaca "l'obstinació" de Torra a l'hora d'incomplir la legalitat, "tant per la utilització reiterada de simbologia partidista associada al moviment polític separatista" en edificis públics, com per la "desatenció de les resolucions clares i expresses" de la Junta Electoral. Torra es defensa En la seva declaració davant del jutge el 15 de maig, Torra va al·legar que no va fer cas a la Junta Electoral per retirar el llaç groc i la pancarta a favor dels polítics empresonats i exiliats per protegir la llibertat d'expressió. En la seva declaració, que va durar poc menys de 40 minuts, Torra també va fer referència als drets civils i polítics per justificar la seva decisió. El president va respondre al fiscal, però es va negar a respondre a l'acusació popular de Vox per "decència democràtica". "Sí, vaig desobeir, perquè jo em dec a un mandat superior de la ciutadania de defensa dels drets humans", va manifestar el president. A més, Torra va assumir com a pròpies totes les decisions sobre aquesta qüestió i insisteix que "l'última responsabilitat" és seva. D'altra banda, assenyalava una operació de PP i Cs per portar-lo davant els tribunals. Segons el president català, l'ordre de la JEC era "manifestament il·legal" i estava dictada per un òrgan no competent que no és una autoritat superior a ell. "Si s'hagués hagut de complir, implicava competències de les que jo no disposava", afegia davant el tribunal. Torra va assegurar davant del magistrat instructor que hi va haver una "operació" des del primer moment perquè ell acabés davant la justícia. "Per això membres afins al PP i Cs van instigar aquesta denuncia, per això soc aquí. Tot això ha estat un procediment amb ambigüitats que m'han produït una indefensió absoluta d'impossible compliment", va argumentar. De fet, segons el president català, si hagués arribat a complir l'ordre "absolutament nul·la i emesa per un tribunal incompetent" s'hagués situat "en risc de prevaricar". "Tot s'ha basat en si jo prevaricava o desobeïa i jo sempre estaré al costat de la defensa dels drets humans", va concloure. En la seva declaració, Torra es va presentar com a màxim responsable de les decisions que es van prendre respecte a la polèmica ordre de la JEC. "Totes les decisions que es van prendre en aquell moment van ser meves. L'última responsabilitat va ser meva. La decisió de mantenir pancartes en defensa de llibertat d'expressió i dels drets humans va ser meva", va insistir. En aquest mateix sentit, va assegurar que ell també és el responsable de "canviar la pancarta per seguir posant el mateix a través d'un petit canvi". En una declaració oficial al Palau de la Generalitat després de ser interrogat al jutjat, Torra va dir que "no es pot obeir una ordre injusta i il·legal que conculca drets fonamentals". El president va avisar que no defallirà "mai" en la conquesta de llibertats, i que pagarà el preu "que calgui" si la democràcia espanyola "no ho aguanta". Instrucció ràpida però amb vicissituds La instrucció de la causa ha estat força ràpida, ja que les primeres ordres de la JEC van arribar a principis de març, i a principis d'abril, la fiscalia i Vox ja van querellar-se contra Torra. El 15 de maig va ser la declaració de Torra al TSJC, i al juliol es va donar per conclosa la instrucció. No obstant això, Torra va intentar recusar el magistrat instructor per la seva actitud "clarament prejutjadora" en la seva interlocutòria de processament. Al seu parer, "el mou un especial interès" que el president "s'assegui a la banqueta dels acusats". Cita alguns dels extractes de la resolució i conclou que aquestes manifestacions "rotundes i d'evident culpabilitat reflecteixen en tota la seva intensitat la posició ja assumida per part de l'instructor", el que denota una "absoluta manca d'imparcialitat objectiva" i un atemptat a la presumpció d'innocència. La recusació va ser desestimada. El 2 de setembre, el tribunal va fixar pel 25 i 26 del mateix mes el judici. Per aquells dos dies estava previst celebrar al Parlament el debat de política general, i Torra va dir que no assistiria a la vista oral. Tot i així, el judici es podia celebrar perquè la pena permet jutjar-lo sense la seva presència. No obstant això, Torra també va recusar dos dels tres membres del tribunal que l'havia de jutjar, el president, Jesús María Barrientos, i la magistrada Mercedes Armas, ponent del judici. L'escrit argumentava que Barrientos "s'ha posicionat sobre els presos polítics, sobre la suposada neutralitat dels espais públics, sobre els llaços grocs, sobre la resolució de la JEC i fins i tot sobre la ideologia i posicionament polític" del president de la Generalitat. "És difícil imaginar una major falta d'imparcialitat que la que concorre en el recusat", concloïa. La petició de recusació també recordava que Barrientos va abandonar un acte perquè el president del Parlament, Roger Torrent, va parlar de presos polítics, i ironitzava sobre si ara també abandonarà la sala quan se'n parli durant el judici, o bé "silenciarà o expulsarà els lletrats defensors". Si Barrientos presideix el judici, acabava, "aquest només servirà per alterar i adulterar la realitat política catalana, però mai resistirà ni el pas del temps ni el pes dels recursos". L'incident de recusació donava un altre argument per apartar Barrientos, amb l'argument que va participar en l'acte d'admissió a tràmit de la querella, el que ja denota, segons la defensa, un posicionament previ sobre els fets. De fet, Torra també va recusar el magistrat que havia de decidir sobre la recusació de Barrientos i Armas, Carlos Ramos, que havia  estat l'instructor i a qui Torra també havia intentat recusar. Ramos va rebutjar la seva recusació i també va proposar que es rebutgés la recusació dels altres dos magistrats. Tot això va fer que el tribunal finalment no tingués temps de resoldre les recusacions i es va posposar la data fins aquest 18 de novembre. Dies després el TSJC va rebutjar les noves recusacions i va confirmar els magistrats. Entitats sobiranistes acompanyaran Torra al TSJC El judici està previst que comenci a les 9 del matí d'aquest dilluns. A les 8.30 hores, Torra, acompanyat de membres del Govern, Òmnium Cultural, l’Assemblea Nacional Catalana, l’Associació de Municipis per la Independència i l’Associació Catalana de Municipis, entre d’altres, farà el recorregut a peu des de l’Arc de Triomf fins a les escales d'entrada al Palau de Justícia. El judici començarà amb les qüestions prèvies i la declaració de Torra, que previsiblement respondrà al seu advocat, Gonzalo Boye, i a la fiscalia, però no a Vox. A partir de les deu i fins la una del migdia estan citats com a testimonis cinc policies nacionals, dos d'ells per videoconferència, a més del comissari en cap dels Mossos d'Esquadra en el moment dels fets, Miquel Esquius. La sessió està prevista que es reprengui a les 4 de la tarda, amb la testifical del portaveu de Cs al Parlament, Carlos Carrizosa, la delegada del govern espanyol  a Catalunya, Teresa Cunillera, la portaveu del Govern en el moment dels fets, Elsa Artadi, i el Síndic de Greuges, Rafael Ribó. Està previst que l'últim testimoni, citat a les 17.20 hores, sigui el conseller d'Interior, Miquel Buch.

Summary: El TSJC jutja aquest dilluns Torra per suposada desobediència a la JEC amb els llaços grocs de la Generalitat


Dos lladres reincidents que van assaltar, la matinada del 23 d'agost del 2015, un bar de Blanes armats amb una pistola d'aire comprimit que semblava de foc i amb un ganivet de 45 centímetres de fulla han acceptat els fets  durant el judici, que s'ha fet aquest dimecres a l'Audiència de Girona. Fiscalia i defensa han arribat a un acord per imposar a Juan Enrich de Haro una pena de 5 anys de presó i una multa de 120 euros per un robatori en grau de temptativa i les lesions que va causar a les víctimes. Pels mateixos delictes i, a més, resistència a agent de l'autoritat, a Oscar Picó el condemnen a 4 anys i 9 mesos de presó i a pagar una multa de 960 euros. El tribunal de la secció tercera de l'Audiència de Girona ha decidit fer el judici a porta tancada per motius de seguretat i per evitar que els acusats s'alteressin durant la vista.

Summary: Condemnats dos lladres que van assaltar armats un bar de Blanes i van colpejar i lligar els propietaris


La plataforma Rescap-2, que reclama l'alliberament de l'autopista AP-2 i que aglutina diferents entitats de les Garrigues i partits com ara ERC, la CUP i els comuns, reclama que el projecte de Rodalies Lleida inclogui també la línia R13 i R14 de Lleida a Montblanc. La plataforma critica que el nou model només té incidència a la R12 de Lleida a Manresa i que, per contra, exclou la línia de tren que transcorre per la comarca garriguenca, així com la de Lleida–Monsó. A més, considera que Renfe té trens disponibles per implantar "de manera immediata" tres nous serveis per direcció en aquesta línia. Rescap-2 considera que aquestes mesures permetrien reduir trànsit i la sinistralitat a la carretera N-240. Rescap-2 ha defensat que la línia R13 i R14 de Lleida a Montblanc es pugui incloure al projecte Rodalies Lleida ja que té una xifra d'usuaris potencials "similars" a la que té la línia Lleida–Balaguer, on "sí s'han incorporat millores substancials en els darrers anys que han suposat multiplicar per tres el nombre d'usuaris del ferrocarril".  En un comunicat, la plataforma també ha demanat que s'implanti la continuació de la xarxa amb el tram de Montblanc a Tarragona i Reus. Segons l'escrit, això faria créixer "exponencialment" el potencial de la línia que connecta Lleida amb la costa de Tarragona, que "sempre" ha estat concorreguda "històricament i actualment". Així mateix, donat que la via fèrria es troba en bon estat després dels treballs per reparar les destrosses dels aiguats de fa un any, la plataforma considera que "no hi ha cap impediment lògic per no implantar de manera immediata" tres nous serveis per sentit que millorarien els horaris i les connexions amb els trens Avant. A tall d'exemple, la plataforma lamenta que fins a les 10.05 h d'aquest dissabte no ha arribat el primer tren a Lleida corresponents a l'R13 i R14, "cosa que en fa minvar seriosament la demanda". "Aquesta mesura, a banda d'eliminar la discriminació dels ciutadans de les dues vies esmentades, també permetria reduir el trànsit de la carretera N-240 i, per tant, la seva sinistralitat", ha indicat que la plataforma.

Summary: Una plataforma reclama incloure la línia Lleida-Montblanc al projecte de rodalies de Ponent


Mollerussa es converteix aquest cap de setmana en la capital de la Fórmula 1 de l'aire, en la tercera edició de la Drone Party. Un dels principals atractius són les carreres de drones en circuit tancat durant 48 hores seguides, una modalitat única al món, segons els organitzadors. La meitat dels participants provenen de fora de Catalunya i tot i que només fa tres anys que Mollerussa acull la Dron Party, ja s'ha convertit en tot un referent. 150 persones s'han inscrit a les carreres de drones, unes places que es van esgotar en només onze minuts, tal com ha explicat el portaveu de l'associació Mollerussa Lan Party, Edu Roca. "Són drones que no estan prefabricats. Cada pilot es munta el seu. S'hi dediquen sobretot aficionats al radiocontrol", explica. En la recta principal del circuit d'Indoor, un drone pot arribar als 100km/h, però a l'aire lliure pot arribar fins als 140 km/h. "Són màquines petites però molt espectaculars que fan un soroll impressionant", afegeix Roca. Aquest any, a més, els visitants poden convertir-se en pilots de drone sense drone, ja que, com a novetat, es pot experimentar el pilotatge amb un simulador de vol. La concentració compta amb 150 inscrits, entre pilots i Staff, procedents el 50% d'ells de fora de Catalunya, amb representació de llocs com Madrid, Galícia, Extremadura, País Basc, les Illes o l'Aragó. Roca explica que "els visitants poden veure carreres de drones en circuit tancat, una experiència poc habitual". Durant aquest cap de setmana, a Fira de Mollerussa, també hi ha empreses del sector que fan demostració i venda de productes així com un simulador de vol, gràcies al qual, els usuaris poden viure una experiència "bastant real al que seria volar a la pista", assegura. Dos dels inscrits a les carreres de drones són el Javier Verdegai, de 31 anys, i conegut com 'El Verde CPV', que va guanyar fa dos anys. També l'Éric Arguijo, conegut com a 'EAM 5892', que va guanyar l'any passat amb només 17 anys. 'El Verde CPV ' ha participat en les tres edicions de la Drone Party. Ve d'Almeria però assegura que no li fa res fer centenars de quilòmetres perquè la trobada de Mollerussa és "única", per l'ambient, el nivell dels participats i perquè es pot volar durant 48 hores seguides en un circuit tancat. L'Éric Arguijo 'EAM 5892', explica que els joves arriben "molt forts" a les carreres de drones, que venen dels videojocs, i que "intimiden". La trobada, l'única al món en 48h 'non stop', vol enguany assolir un major nombre de visitants atrets per les competicions dels drones de carreres. El certamen ha incrementat l'oferta per als visitants amb simuladors de carreres FPV, sis llocs de pilotatge en xarxa, una competició paral·lela al circuit GP real, o l'habilitació d'una pantalla gegant per seguir l'espectacle de les curses. L'oferta per als visitants es complementa amb la possibilitat d'assistir a diverses masterclass.

Summary: Mollerussa es converteix en la capital de la Fórmula 1 de l'aire en la tercera edició de la Drone Party


Els aliments comissats s'han lliurat a beneficència ACN Llançà.-Els Mossos d'Esquadra de la Unitat Regional de Medi Ambient de Girona van denunciar el 20 de juny a Llançà (Alt Empordà) dues persones, de 48 i 76 anys, de nacionalitat espanyola i amb domicili a aquesta població, per comprar tretze quilos de peix i marisc fora de la llotja. La primera d'elles per adquirir 1,340 quilograms de lluç, 4 quilograms de rap i 3,170 quilograms de palaia sense factura o document que acredités la seva legal procedència. L'altre veí de Llançà denunciat va ser enxampat amb 4,600 quilograms d'escamarlans. En els dos casos els agents també van denunciar a les persones que els havien venut el peix i el marisc. Segons un comunicat de la policia catalana, aquestes infraccions estan tipificades com a greus a la Llei de pesca i acció marítimes i poden suposar multes que oscil·len entre els 301 i els 60.000 euros. Els aliments comissats s'han lliurat a beneficència. Les actes de denúncia han estat trameses als serveis territorials del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació.

Summary: Els Mossos intervenen més de tretze quilos de peix i marisc a Llançà


Les entrades pel concert de Lady Gaga al Palau Sant Jordi de Barcelona s'han esgotat, segons ha informat aquest divendres la promotora Live Nation. La cantant nord-americana actuarà el 22 de setembre a la capital catalana dins de la gira 'Joanne World Tour', que s'iniciarà l'1 d'agost a Vancouver (Canadà). Els tiquets per al show de Barcelona s'havien posat a la venda a les deu d'aquest matí i s'han exhaurit en poc més d'una hora. Live Nation ha detallat que Lady Gaga no farà cap més actuació a l'Estat i que, després d'actuar a la capital catalana, la gira europea passarà per Zuric, Milà, Hamburg, Anvers, Amsterdam, París, Londres, Birmingham, Manchester, Copenhaguen, Estocolm, Berlín i Colònia. Amb el 'Joanne World Tour', Lady Gaga vol presentar el seu cinquè àlbum d'estudi, que recentment ha debutat en el número 1 de la llista Billboard. Això situa la cantant com la primera artista femenina en aconseguir-ho quatre vegades de forma consecutiva en aquesta dècada.

Summary: Les entrades pel concert de Lady Gaga a Barcelona s'esgoten en poc més d'una hora


L'agulla central de la Catedral de Notre-Dame s'ha esfondrat per culpa de l'incendi descontrolat que afecta des d'aquesta tarda l'emblemàtic monument de París. Les imatges en directe que arriben de la zona de París mostren com ha caigut l'agulla, que minuts abans s'havia cremat totalment. Un nombrós equip de bombers intenta controlar les flames, que cremen la part superior del monument, el recinte històric més visitat del món. "Un terrible incendi crema la catedral de Notre-Dame de París. Els bombers estan intentant controlar les flames", ha piulat l'alcaldessa de la capital francesa, Anne Hidalgo.

Summary: S'esfondra l'agulla central de la Catedral de Notre-Dame


El dictamen final de la Comissió d'Investigació del Projecte Castor ha estat aprovat pel ple del Parlament amb els vots dels grups del Govern –Junts per Catalunya i ERC-, amb el suport d'En Comú Podem i la CUP. D'aquesta manera, la cambra catalana reclama al govern espanyol que depuri responsabilitats en el procés de concessió de les autoritzacions i execució del magatzem de gas submarí causant de més d'un miler de terratrèmols i que ha costat més de 3.000 milions d'euros. Els grups de l'oposició han criticat que la transacció del dictamen entre JxC, republicans i comuns hagi deixat fora les seves propostes, en alguns casos compartides. Formacions com PSC i C's han donat suport a punts concrets. El PP ha votat en contra en tots els casos. Un any i 40 compareixences després que es posés oficialment en marxa l'única comissió d'investigació institucional impulsada per investigar l'escàndol, el Parlament l'ha tancat aquest dimecres al migdia amb l'aprovació d'un dictamen molt crític amb el projecte, els seus precursors empresarials –amb el grup ACS de Florentino Pérez al capdavant- i les administracions que li van aplanar el camí. Ho ha fet amb la presència a la cambra de representants de la Plataforma Ciutadana en Defensa de les Terres del Sénia, que ha liderat la lluita social contra el magatzem de gas submarí, i de l'Ajuntament d'Alcanar. El debat final previ a la votació de les conclusions, fruit d'una transacció prèvia entre Junts per Catalunya, ERC i En Comú Podem, ja ha servit per anticipar que la resta de grups de l'oposició s'hi posicionarien en contra, amb excepcions en punts específics, per als quals han demanat el vot diferenciat. Només la CUP, que tampoc havia participat en l'acord de grups sobre les conclusions, ha acabat donant suport total al text definitiu. Finalment, el gruix del dictamen ha estat aprovat per 74 vots a favor i 56 en contra. De nou, ha sortit de nou a relluir el "matrimoni entre certes empreses constructores del govern espanyol i els poders de l'Estat", com ha recordat el diputat republicà, Lluís Salvadó, que ha qualificat el projecte com un dels "majors escàndols socials, polítics i econòmics" dels últims anys. "Avui per avui, ningú a la presó i encara s'espera que el Tribunal  de Comptes obri un expedient", ha insistit.  Des de Junts per Catalunya, la diputada ebrenca Mònica Sales ha posat l'accent en les incompareixences d'alts càrrecs així com ministres i exministres del govern espanyol, com l'actual titular per la Transició Ecològica, Teresa Ribera, o l'exministre d'Indústria del PP, José Manuel Soria, per donar explicacions sobre el cas. "L'administració havia de garantir que tot es fes correctament", ha emfasitzat, tot recordant que ni PP ni PSOE "ho van fer", fet que evidencia "l'opacitat i la no col·laboració institucional" de l'executiu espanyol.  Una concessió sense concurrència pública a una empresa sense recursos ni experiència en el sector, "regalant" a Florentino Pérez el projecte. Des dels Comuns, Lucas Ferro ha qualificat el Castor d'un "projecte típic i característic del capitalisme d'amiguets", gràcies a una planificació energètica no basada en les necessitats de la societat sinó en "l'afany de lucre",  sense preparar el terreny per a les energies renovables, que ha permès "socialitzar pèrdues i localitzar guanys". "Per a la resta de la ciutadania, tot han estat pèrdues", ha subratllat, tot reclamant que "cal garantir que cap euro públic serveixi per rescatar aquest projecte" així com que els responsables empresarials assumeixin el desmantellament.  Suport de la CUP Tot i lamentar que les seves propostes tampoc hagin estat incloses en el dictamen final transaccionat, la CUP ha acabat votant finament a favor de totes les conclusions. La diputada Maria Sirvent ha posat sobre la taula les grans contradiccions d'un sistema que permet a ACS cobrar 1.350 milions pel Castor en temps rècord, acord anul·lat posteriorment pel Constitucional, mentre grans elèctriques es neguen a assumir a Catalunya 30 milions per casos de pobresa energètica . "El projecte Castor és malversació, corrupció, tràfic d'influències, delictes ambientals, supòsits reconeguts d'autocontractació, compra de voluntats, canvi sobtat de límits marítims. Sí, es van canviar per facilitar les coses a la màfia", ha reblat Sirvent. "No és un cas puntual: és un cas sistèmic", ha tancat. En contra de forma majoritària al dictamen, s'ha pronunciat el grup del PSC, amb l'argument que la seva construcció "no obeïa a un interès espuri" i responia, en aquell moment, a les necessitats de planificació energètica de la Unió Europea i formava part, fins i tot, del Pla de l'Energia de Catalunya del Govern, segons ha recordat el portaveu socialista, Jordi Terrades. Els socialistes han demanat votació separada pel punt que proposa aprofundir la recerca per evitar nous fets similars i ha posat en valor la decisió del govern espanyol de tancar definitivament i desmantellar les instal·lacions, que amb 127 a favor i només tres en contra, del PP, és el que més suports ha aconseguit. Competència qüestionada Més taxatiu en contra del dictamen s'ha mostrat el diputat de Ciutadans Francisco José Domínguez. Ha posat en dubte la capacitat del Parlament de debatre i investigar un cas en el qual no tindria competència i està en tràmit judicial. Amb tot, ha palesat "algunes alegries", en el sentit que el text celebri les decisions del Tribunal Constitucional d'anul·lar els pagaments pel Castor a càrrec dels consumidors i la mateixa indemnització que li va donar el govern del PP. "Però les sents s'han de respectar totes i no només les que agraden", ha retret. Segons C's, algunes de les conclusions s'han basat en "opinions" que reforçarien "tesis prèvies" i considera que s'ha volgut utilitzar el cas per "culpabilitzar el govern espanyol i Espanya mateixa". Per últim, el PP ha estat l'únic grup que ha votat tots els punts del dictamen en contra. El seu portaveu, Santi Rodríguez, que pràcticament no va fer acte de presència a les sessions de la comissió, ha qüestionat també la competència del Parlament a l'hora d'investigar el cas, tot assegurant que no és competent per citar membres i alts càrrecs d'altres governs o controlar la tasca d'altes administracions. " Les conclusions que presenten són com les de l'endemà d'un partit de futbol perdut: tothom faria millor d'entrenador. Tothom diu que no podia funcionar, que se sabia que era una conxorxa planetària per beneficiar el Real Madrid", ha  ironitzant, tot recordant també que la planificació energètica de la Generalitat encara preveu el projecte Castor per abastir tèrmiques de cicle combinat.

Summary: Els grups del Govern, els Comuns i la CUP aproven les conclusions de la Comissió d'Investigació del Castor al Parlament


L'alcaldessa de Castelldefels, Candela López, que aquest divendres ha participat en l'acte de presentació de la temporada de platges de l'AMB, ha anunciat que ja s'ha posat en contacte amb el Ministeri de Medi Ambient per reclamar l'ampliació del segon tram del Passeig Marítim, inaugurat l'any 2009 però que segons López "es va fer molt estret". L'objectiu, afegeix l'alcaldessa, és que amb les obres finalitzades del tercer tram, que es va obrir a la ciutadania el passat mes de març després de gairebé un any i mig d'obres, es pugui construir un carril bici que enllaci tota la façana marítima de Castelldefels. "Celebrem que el malson que ha estat l'ampliació del tercer tram del passeig hagi finalitzat, però seguim reivindicant l'ampliació del segon tram", ha destacat. Paral·lelament, López ha confirmat que ja s'han adjudicat les llicències de 13 de les 14 guinguetes que s'instal·laran aquest estiu a la platja de Castelldefels després de resoldre les al·legacions presentades per les empreses interessades i de perfilar el nou model de platja on el consistori ha buscat garantir tant els drets dels veïns com el dels restauradors.

Summary: L'alcaldessa de Castelldefels reclama a l'Estat l'ampliació del segon tram del Passeig Marítim


El líder de l'ANC, Jordi Sànchez, ha enviat a través de Twitter un missatge d'agraïment als ciutadans que aquest dissabte s'han manifestat pel carrer Marina de Barcelona sota el lema 'Llibertat presos polítics, som república'. "Gràcies per seguir compromesos amb la llibertat i la República", ha dit Sànchez en una piulada que l'ANC ha difós aquest dissabte al vespre a través de les xarxes socials. "La nostra força és a unitat. Guanyarem", ha subratllat el líder de l'ANC.

Summary: Jordi Sànchez: "Gràcies per seguir compromesos amb la llibertat i la República"


Seat contractarà 100 empleats que ara treballen a la planta de Martorell (Baix Llobregat) a través d'empreses de treball temporal (ETT), i que passaran a formar part de la plantilla de la companyia a partir del gener. Segons ha informat l'empresa automobilística en un comunicat, aquest centenar d'empleats començaran un contracte laboral per posteriorment passar a ser a indefinits, "ja que es contractaran per necessitats estructurals de producció i no per assumir puntes de treball". Les noves incorporacions podrien augmentar fins als 160 treballadors el mes de maig, "en funció de l'evolució de l'activitat".

Summary: Seat contractarà 100 treballadors al gener


Tortosa acollirà els CSIT World Sports Games el 2019. Així ho ha fet públic aquest dissabte el comitè executiu d'aquest esdeveniment. El batlle de la capital del Baix Ebre, Ferran Bel, que aquests dies està a Avinyó en una acció de promoció turística de la ciutat, ha valorat molt positivament l'elecció de Tortosa i ha considerat que "cal començar a treballar buscant les complicitats de tothom" perquè els jocs "siguin un èxit". "Els CSIT World Sports Games són uns jocs esportius que se celebren cada dos anys i que poden atreure fins a 10.000 esportistes d'arreu del món", segons un comunicat del consistori. Es tracta d'un esdeveniment on hi ha competició esportiva i que es basa, sobretot, en la convivència entre cultures i l'intercanvi d'experiències entre els participants. No hi ha límit d'edats i les disciplines esportives que es practiquen són les habituals a la ciutat i als territoris amfitrions. Membres del comitè avaluador del CSIT han estat recentment a Tortosa i les Terres de l'Ebre per conèixer de primera mà els arguments dels promotors de la candidatura. S'han visitat instal·lacions esportives de la ciutat, i també del territori, i s'han donat a conèixer la capacitat logística i els principals actius turístics de qui ha acabat sent ciutat amfitriona. A més de Tortosa, el comitè avaluador també s'ha desplaçat a altres ciutats candidates de Mèxic, Israel i Finlàndia, que finalment han quedat descartades. La candidatura de Tortosa-Terres de l'Ebre ha comptat amb el suport de l'Ajuntament, de la Secretaria General de l'Esport, la Diputació de Tarragona i la Unió de Consells Esportius de Catalunya (UCEC). La seu oficial serà Tortosa, al costat d'altres municipis de les comarques de l'Ebre que també tindran protagonisme tant en l'àmbit esportiu com de promoció turística. Segons el consistori de la capital del Baix Ebre, la celebració d'aquests jocs "representen per a Tortosa i per al conjunt del territori un repte important quant a logística i organització". De fet, "es tracta d'un repte i també una oportunitat per projectar el nom de Tortosa, de les Terres de l'Ebre i de Catalunya al món". En els pròxims dies, Ferran Bel, el president de la Unió de Consells Esportius de Catalunya (UCEC), Jaume Domingo, i el Secretari General de l'Esport de la Generalitat de Catalunya, Gerard Figueras, faran una valoració de la decisió del CSIT i del camí que s'obre ara fins a la celebració dels jocs el 2019.

Summary: Tortosa serà la seu del CSIT World Sports Games el 2019


Els Mossos d'Esquadra van detenir dimarts al Catllar (Tarragonès) un home de 37 anys, de nacionalitat alemanya  i passaport italià i una dona de 30 anys, de nacionalitat sèrbia, com a presumptes autors d'un delicte de tràfic de drogues. Els investigadors van confirmar l'existència d'una plantació interior de marihuana en un habitatge unifamiliar d'alt nivell de la urbanització parc de Llevant del Catllar on els aparells d'aire condicionat funcionaven ininterrompudament, s'hi sentia fortes olors i s'hi feia un elevat consum d'energia elèctrica. Els dos detinguts passaran properament a disposició judicial. La policia va descobrir que el pàrquing de la casa s'havia habilitat per a una completa instal·lació formada per transformadors, làmpades, ventiladors, diversos aparells d'humificació i filtres d'aire per fer disminuir les olors i altres elements per afavorir el cultiu interior. S'hi van intervenir 1.000 plantes de marihuana i diversos quilos de cabdells secs, així com diners en efectiu, telèfons mòbils i diversos aparells electrònics.  A més de desarticular aquest p unt de venda de droga, també es va tallar el subministrament elèctric des d'on es feia la defraudació de fluid i es va tancar la casa llogada.

Summary: Desarticulat un grup criminal dedicat al tràfic i cultiu de marihuana al Catllar


L'ermita del Parc de Sant Eloi de Tàrrega lluirà un mural al fresc del pintor Josep Minguell i nous vitralls ornamental, segons ha informat aquest diumenge d'Ajuntament de Tàrrega. Són les intervencions més significatives que s'han projectat per a commemorar el 50è aniversari de la troballa de la imatge gòtica de Sant Eloi, figura molt arrelada a la tradició targarina. L'efemèride se celebrarà l'any 2020 si bé el disseny dels projectes es troba en fase avançada. En aquest sentit, l'Associació dels Amics de l’Arbre, gestors del Parc de Sant Eloi, ja han presentat la iniciativa al consistori targarí. Pel que fa a la pintura mural de Josep Minguell, l'obra s'ubicarà a la paret interior d'entrada, envoltant l'obertura del cor. El fresc ocuparà una superfície de 40 metres quadrats i s'inspirarà en el paisatge de l'emblemàtic turó targarí. L'autor homenatjarà així l'esforç col·lectiu que durant el segle XX i fins a l'actualitat ha fet possible la creació del Parc de Sant Eloi. Dins el mateix paquet de millores també es preveu instal·lar unes reixes de forja a les arcades que donen accés a l'interior de l'ermita. L'obra, ja prevista en un projecte original de l'any 1961, s'ha encarregat a l'artista Josep Castellana. Vitralls ornamentals de Josep Maria Bonet D'altra banda, els set finestrals situats al cor, el presbiteri i un dels laterals de la nau s'ornamentaran amb vitralls emplomats de l'artista Josep Maria Bonet. Les vidrieres s'il·lustraran amb representacions dels escuts de Tàrrega, l'Urgell i Lleida a més d'iconografia referent a la metal·lúrgia i altres oficis artesanals, dels quals Sant Eloi és patró. El conjunt també inclourà imatges de Sant Eloi i de Sant Francesc d'Assís, personatge vinculat a la natura. Campanya de captació de recursos L'Associació dels Amics de l'Arbre ha informat que s'obrirà una campanya pública de captació perquè la ciutadania ajudi a finançar les intervencions, fet que també es donà els anys 60 del segle XX arran de la reforma de l'ermita. Per la seva part, l'alcaldessa Rosa Maria Perelló ha manifestat la voluntat de l'Ajuntament de Tàrrega de col·laborar en la materialització del projecte atenent a les disponibilitats pressupostàries de l'ens. La primera edil ha subratllat la tasca que la capital de l'Urgell esmerça en la preservació del patrimoni històric monumental així com en el manteniment del Parc de Sant Eloi com a gran zona verda municipal, treballant colze a colze amb els Amics de l'Arbre.     Enguany s'ha reparat la coberta de l'edifici L'Ajuntament recorda que recentment l'ermita de Sant Eloi ha estat objecte de restauració reparant filtracions d'aigua a la coberta. L'actuació s'ha sufragat amb una subvenció per a la conservació de patrimoni arquitectònic concedida per l'Institut d'Estudis Ilerdencs. Properament es procedirà a executar la segona fase amb arranjament d'interiors, exteriors i contraforts. L'ermita del Parc de Sant Eloi fou reconstruïda íntegrament l'any 1964 si bé els seus orígens es remunten al segle XIII.


L'expresident de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, ha presentat la seva renúncia a la presidència del PDeCAT a la vegueria de Lleida per "responsabilitat" i per "no voler ser excusa de ningú perquè faci el que cregui que ha de fer". Tot i això ha dit que continuarà formant part de l'executiva del partit a Lleida mentre la presidència passa a assumir-la provisionalment la direcció nacional del PDeCAT, al menys, fins després de les municipals. Joan Reñé ha atribuït a un "amotinament" el fet que alguns militants hagin qüestionat la seva presidència i la continuïtat en l'executiva de la vegueria. La renúncia de Reñé arriba després de la seva detenció l'octubre passat per suposada corrupció en el marc de l'operació 'Boreas'. D'altra banda, Joan Reñé ha assegurat que continuarà com a diputat a la Diputació de Lleida i que està "valorant molt seriosament" tornar a optar a l'alcaldia de Fondarella (Pla d'Urgell).

Summary: Reñé fa efectiva la renúncia a la presidència del PDeCAT a Lleida i l'assumeix provisionalment la direcció nacional


Tres emprenedors gironins han creat un nebulitzador portàtil ideat per desinfectar qualsevol superfície i lluitar contra el coronavirus. L'aparell es diu Nebulizerair i té múltiples aplicacions. Serveix tant per a una simple peça de roba com per a tota una habitació d'hotel, una botiga, la barra d'un bar o les taules i cadires d'una terrassa, per posar alguns exemples. N'hi ha prou amb ruixar la superfície uns segons, i esperar-se'n uns quants més, perquè quedi desinfectada del tot. "L'objectiu és trencar la cadena de contagi", diu un dels socis, Lluís Díaz. A més de l'aparell portàtil –que costa poc més de 1.000 euros- el nebulitzador sortirà al mercat en dos formats més. Ja tenen 25 comandes i preveuen fabricar-ne fins a 500 per setmana. De nebulitzar protector solar a desinfectants contra la covid-19. El Nebulizerair porta el segell de tres emprenedors gironins: Lluís Díaz, Pere Garcia-Castany i Alexis Folch. Ara fa vuit anys, van començar a explorar com aplicar la tecnologia de la nebulització – és a dir, dispersar un líquid en microgotes- al camp de la cosmètica. Ho van aconseguir tant amb el maquillatge com amb la crema solar. D'aquí, precisament, van néixer una mena de dutxes, Sunprotect, que nebulitzen protector solar i que ja s'han instal·lat en algunes platges de la Costa Brava i zones de Xile i el Brasil. Aquest estiu, els tres socis volien continuar estenent el Sunprotect a més indrets del litoral, però el coronavirus va frenar en sec els projectes. L'arribada de la crisi sanitària, i les necessitats d'incrementar la desinfecció i la higiene per combatre la covid-19, van portar els tres socis a aplicar la seva tecnologia a la lluita contra el coronavirus. D'aquí en neix el Nebulizerair, un nebulitzador ideat per desinfectar qualsevol superfície i deixar-la lliure de patògens. Tant es pot fer servir per a les mans i la pell, com per a la roba, la fusta, l'acer... I fins i tot és adequat per a llocs on es manipuli menjar. Tot dependrà del tipus de desinfectant que se li posi a l'interior.  L'aparell sortirà al mercat en els propers dies. "Estem esperant que no hi hagi cap canvi de normativa de Sanitat, però tots els productes estan correctament certificats i homologats", diu Díaz, en referència als desinfectants. El nebulitzador tindrà tres formats: dos més compactes (pensats perquè siguin fixes i se situïn en entrades d'empreses o establiments) i un de portàtil. "Desinfectant en esprai" Precisament, els tres emprenedors creuen que el nebulitzador portàtil serà el que tindrà més sortida. Es pot fer funcionar amb corrent o bé amb bateria, porta una garrafa de 5 litres de desinfectant a l'interior i només cal engegar-lo i prémer el difusor per desinfectar allò que es vol. "N'hi ha prou amb 2 ó 3 mil·lilitres per metre quadrat per eliminar el virus; és desinfectant en esprai", concreta Lluís Díaz. L'emprenedor explica que el Nebulizerair té "infinitat" de possibilitats, "per sort o per desgràcia" –això últim, en referència a la pandèmia que l'ha fet néixer. I en concreta algunes: es poden desinfectar ambulàncies, barres de bar, cuines, habitacions senceres d'hotel, emprovadors, peces de roba, cadires, taules de les terrasses, oficines, aules... A més, el desinfectant actua en qüestió de segons. Cosa que pot ser útil, per exemple, en el cas de les botigues de roba (per desinfectar aquelles peces que es queden a l'emprovador i evitar deixar-les 48 hores en quarantena). A més, com precisa Díaz, en el cas de les habitacions d'hotel o els menjadors, "amb el difusor es pot arribar a tots els racons amb facilitat". 500 per setmana Per fabricar el Nebulizerair, a més, els tres emprenedors es recolzen amb l'economia local. Exceptuant-ne dues que venen de fora, totes les peces que componen el mecanisme i la carcassa es fabriquen a l'àrea de Barcelona o a les comarques gironines. "Ho produïm tot en centres que estan a un radi de 100 quilòmetres de Girona com a màxim", diu Díaz. De moment, i quan encara no han sortit a mercat, els tres socis ja han rebut 25 comandes del Nebulizerair. "El sector que més se'ns ha interessat és l'hoteler, un dels més afectats per la crisi de la covid-19", explica Díaz. Però també n'han rebut peticions d'altres, com ara concessionaris de vehicles o, fins i tot, funeràries. "Desgraciadament, moltes famílies no han pogut vetllar el seu difunt i això permetria poder donar seguretat en aquests espais", indica el soci de l'empresa. Els tres emprenedors preveuen arribar a fabricar fins a 500 nebulitzadors per setmana en els propers mesos. A més, també estan estudiant com aplicar aquesta tecnologia per garantir la desinfecció de llocs on hi hagi major afluència de gent (com ara estadis de futbol o aeroports). "En definitiva, la finalitat de la nebulització és trencar la cadena de contagis de la covid-19, perquè ens permet eliminar en pocs segons la càrrega viral que hi pugui haver en un determinat lloc o superfície", conclou Díaz.

Summary: Tres emprenedors gironins creen un nebulitzador portàtil ideat per desinfectar empreses, botigues, bars o hotels


La Generalitat de Catalunya impulsa 400 noves places per atendre en un primer moment els joves menors d'edat que arriben al país sols. Es destinaran 10,5 milions d'euros dels fons de contingència per cobrir les necessitats d'acollida, inclusió, formació i emancipació d'aquests adolescents, amb edats compreses entre els 14 i 17 anys. Es tracta d'una mesura que s'ha pres davant la previsió d'una arribada massiva d'aquest tipus d'immigrant, en un 95% nois procedents majoritàriament del Marroc (72%) i de l'Àfrica subsahariana que arriben en bona part des del sud d'Espanya. Entre gener i el maig d'enguany ja han arribat a Catalunya 729 i es calcula que, quan acabi l'any aquesta xifra arribi als 3.000. El conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir El Homrani, ha comentat que entre el 2009 i el 2015 van arribar cada any de mitjana entre 300 i 400 joves. Al 2016 la xifra va ser ja de 684, i es va duplicar gairebé un any després, al 2017, amb l'entrada a Catalunya de 1.489 joves sols. Només en aquests primers cinc mesos de l'any, ja han arribat 729 menors i la previsió és que l'any es tanqui amb uns 3.000. Les actuacions previstes fan que, en un any, es consolidin 1.200 places. De les 400 noves, 250 són de "primera acollida i atenció integral", i 168 d'acompanyament a la transició a la vida adulta. Des del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies i la Direcció d'Atenció a la Infància i l'Adolescència (DGAIA) incideixen en donar una acollida més digne a aquest joves que arriben a Catalunya en una situació molt vulnerable.  D'una banda, s'ha volgut replantejar el sistema d'identificació i trasllat. "Veure qui és, saber com està i preguntar-li què necessita", ha comentat la directora general de la DGAIA, Georgina Oliva. Per això, s'amplia l'equip de suport amb dues places de coordinadors, es passa de 6 a 16 el nombre d'educadors i la xarxa de conductors passa de 5 a 14, de manera que es limiten els trasllats que fins ara feien els cossos policials. També s'augmenten les places en centres i pisos "per a la transició de la vida adulta", tant per a majors de 18 anys com per a menors de 16 a 18. En aquest aspecte, Chakir El Homrani, ha destacat la feina "transversal" que duen a terme els diferents Departaments de la Generalitat amb entitats i també amb els ajuntaments. De fet, ha destacat i agraït la col·laboració dels 30 municipis catalans que participen en l'acollida i integració d'aquests joves. Crida al govern de l'Estat perquè reconsideri les polítiques d'immigració  Les actuacions endegades pel Govern, i que han rebut aquest dimarts llum verd en la reunió del Consell Executiu, donen resposta a l'objectiu de millorar les condicions de vida de totes les persones que es troben dins el territori, en especial dels infants i adolescents, per tal d'assegurar-los "una vida digna" i complir així amb la Convenció dels drets de l'infant de 20 de novembre de 1989 i a la Resolució europea del Consell 97/c 221/03 de 26 de juny de 1997, entre altres. Chakir El Homrani ha fet una crida al nou govern espanyol a què replantegi les polítiques d'asil i de ciutadania. "Hi hagut un bon exemple amb la gestió de l'arribada de l'Aquarius"; ha indicat. "Però les polítiques en aquest àmbit haurien de ser i fer-se des d'aquesta perspectiva", ha afegit. "Hi ha gent que es queda fora del perímetre de la nostra societat amb més vulnerabilitat", ha advertit el conseller. "I això no ens ho podem permetre", ha conclòs.

Summary: El Govern crea 400 noves places per acollir joves  migrats que arriben sols a Catalunya


L'alt preu de la llum i del gas ha fet disparar les vendes d'estufes de butà a les comarques gironines. Les botigues especialitzades han vist, en alguns casos, triplicar la demanda d'aquests aparells en relació a l'any passat. Molts usuaris s'han decantat per comprar estufes a l'hora d'escalfar la casa, i així estalviar en la factura de llum o del gas. Aquesta pujada ha comportat de retruc, que per primera vegada en deu anys el consum de bombones de butà augmenti a la demarcació. En concret, es preveu tancar l'any amb una pujada d'un 5%, trencant una tendència a la baixa que durava des del 2007. Pel gerent de la distribuïdora de Repsol a Girona, Enric Forés, la clau és que el client "vol pagar pel què consumeix". "Ens trobem persones que ens expliquen que els arribaven factures de la llum de 250 euros al mes, i veuen que amb tres bombones, que en costen 45, s'escalfen igual la casa", ha reblat Forés.

Summary: La factura de la llum i del gas dispara la venda d'estufes de butà a les comarques de Girona


Els Bombers de la Generalitat han donat per controlat poc després d'un quart de dues del migdia l'incendi que afecta una planta de reciclatge a Sant Feliu de Buixalleu (Selva). Disset dotacions dels Bombers continuen treballant en les tasques d'extinció del foc de la planta, propietat de l'empresa Recumas-Recuperacions Masnou. L'incendi ha començat cap a tres quarts de set del matí per causes que encara es desconeixen i crema una zona on hi ha residus compactats com papers, plàstic i llaunes.. En pocs moments, les flames s'han enfilat i han provocat una espessa fumarada, que ha obligat a desallotjar quatre naus contigües.  Els Bombers han destinat fins a divuit vehicles per atacar les flames, que a més d'afectar el pati en algun moment han arribat a entrar dins la nau de l'empresa. Per precaució, i arran de la intensa fumarada, també s'han evacuat les quatre naus contigües a la planta de reciclatge. L'elevada presència de Bombers ha fet que la xarxa d'aigua del polígon Gaserans no pogués abastir tots els camions. Per això, des de l'Ajuntament s'han activat els ADF per donar-los suport.  Poca estona després de les deu del matí els Bombers han aconseguit confinar les flames en una cantonada del pati exterior i poc després d'un quart de dues del migdia el foc s'ha donat per controlat. En les tasques d'extinció hi continuen treballant disset dotacions dels Bombers. Fins al lloc, a més dels Bombers, també s'hi ha desplaçat els Mossos d'Esquadra, les ADF i, per precaució, també s'ha activat una ambulància del SEM.  Per facilitar les tasques d'extinció, algunes empreses del costat han retirat material per permetre que els Bombers accedissin des d'aquí a la zona afectada per les flames.

Summary: Controlat l'incendi de la planta de reciclatge a Sant Feliu de Buixalleu


El Departament de Justícia ha reconegut aquest dimarts la tasca de 72 professionals i entitats per la feina que fan als centres penitenciaris, als centres de justícia juvenil, als serveis d'atenció a les víctimes o en els programes de mesures penals alternatives. El lliurament dels reconeixements ha tingut lloc a la presó Model de Barcelona, ara en desús, en un acte que es fa amb motiu de la festa de la Mercè, patrona dels serveis penitenciaris. La consellera de Justícia, Ester Capella, ha destacat que les persones implicades en la reinserció són el "reflex" d'una societat "compromesa" i el "motor" d'un model que és "referència en el nostre entorn". Set de les persones distingides són treballadors de presons guardonats per haver col·laborat en la definició de nous protocols de convivència a les presons. Set més han estat distingits per l'actuació en la resolució de conflictes als centres. Justícia també ha distingit vigilants, educadors socials, psicòlegs, monitors esportius o   mediadors. S'han reconegut, a més, dos funcionaris de Brians 2 a títol pòstum pel compromís i la trajectòria professional. Pel que fa a entitats, s'ha reconegut la tasca de la Fundació IRES, de l'Ajuntament de Vielha e Mijaran, de les quadres Mas Tallapedra de Reus i de la residència d'avis La Muntanyeta, al Vendrell.   En paral·lel, el Departament de Justícia també ha reconegut l'Oficina d'Atenció a la Víctima del Delicte (OAVD) de Barcelona per l'actuació durant els atemptats del 17-A, en què va dispensar suport psicològic als familiars de les víctimes mortals. A Catalunya hi ha 22 centres penitenciaris i de justícia juvenil. En conjunt, hi ha uns 5.500 professionals que depenen del Departament de Justícia i que treballen en l'àmbit penitenciari.

Summary: Justícia reconeix la tasca d'una setantena de persones i entitats que treballen en l'àmbit penitenciari


El president d'Òmnium Cultural, Jordi Cuixart, ha afirmat que ja no té com a "prioritat" sortir de la presó perquè se sent un "pres polític" després de més de 500 dies privat de llibertat i que la seva voluntat prioritària ara és "resoldre" el conflicte entre Catalunya i Espanya i "denunciar la vulneració de drets fonamentals que hi ha a Catalunya i l'estat espanyol". En aquest sentit, s'ha desvinculat de les explicacions que va donar durant la fase d'instrucció davant del magistrat Pablo Llarena perquè, segons sosté, llavors "volia sortir de la presó al preu que fos". "Ara ja no tinc aquesta prioritat", ha manifestat. Sobre la violència, insisteix que el 20-S no n'hi va haver "de cap tipus" i que l'1-O "només la van exercir la Guàrdia Civil i la policia espanyola però no la població civil".

Summary: Cuixart diu que ja no té com a prioritat "sortir de la presó" sinó "resoldre el conflicte entre Catalunya i Espanya"


L'Audiència de Lleida jutjarà aquest dimecres dos homes de la república dominicana i una dona espanyola que convivia amb un d'ells, acusats tots tres de traficar amb drogues a Tàrrega i Cervera. Els fets es remunten a l'any 2008 quan, després d'una investigació duta a terme pels Mossos d'Esquadra, es va descobrir que es encausats es dedicaven a vendre cocaïna al detall. Els agents van intervenir en diverses vendes a particulars cocaïna valorada en uns 500 euros i van comissar a casa d'un d'ells 1.050 euros en diversos bitllets procedents presumptament de la venda de la droga. La fiscalia demana cinc anys de presó per a cadascun d'ells per un delicte contra la salut pública així com una multa de 1.500 euros.

Summary: Demanen cinc anys de presó per dos homes i una dona acusats de traficar amb droga a Tàrrega i Cervera


Una dotzena d'activistes de la plataforma Trens Dignes i representants polítics de tots els partits, excepte el PP, han viatjat aquest dimecres al matí, amb l'Euromed, des de l'estació central de les Terres de l'Ebre, a l'Aldea (Baix Ebre), cap a Castelló. Renfe no té habilitada la venda de bitllets per fer aquest trajecte des de les Terres de l'Ebre cap al País Valencià tot i que l'Euromed s'hi atura des del novembre de l'any passat. Amb un bitllet del trajecte Tarragona-Castelló, els participants a la protesta han pujat al tren a l'Aldea amb l'objectiu de reclamar a Renfe que habiliti el servei, amb els preus comercials pertinents, i que s'imposi el "sentit comú" perquè els usuaris ebrencs puguin utilitzar un servei ferroviari que tenen a l'abast.  Una trentena de persones, entre activistes de la plataforma Trens Dignes i representants de tots els partits polítics (excepte del Partit Popular), s'han concentrat a l'andana de l'estació de l'Aldea, a quarts de nou del matí, per esperar el tren Euromed que arribava a les 09:32 hores des de Tarragona –però que ha arribat amb uns minuts de retard-. Tot i que tenien bitllet per viatjar des de Tarragona a Castelló (perquè Renfe no permet comprar bitllets per viatjar des de l'estació ebrenca al País Valencià, malgrat que el tren s'hi atura), una dotzena de passatgers han pujat al tren a l'Aldea. Eren activistes de Trens Dignes i també diversos diputats i altres representants d'institucions territorials i locals que els han acompanyat.  Exigint "normalitat" Com ha apuntat la portaveu de Trens Dignes, Montse Castellà, minuts abans de fer el viatge reivindicatiu, l'objectiu de l'acció no ha estat altra que reclama "normalitat" i "sentit comú". "Només reclamem poder pagar el bitllet. No reclamem ni cap nova estació ni cap tracte tarifari diferent, si no que, després de 20 anys que l'Euromed ha estat passant de llarg, ara que s'hi atura, poguéssim pujar-hi per anar a totes les estacions on aquest tren viatja", ha apuntat Castellà.  La competència per habilitar la venda de bitllets per viatjar des de l'estació central de les Terres de l'Ebre cap al País Valencià amb Euromed és sobretot de Renfe a qui es fa la petició expressa perquè ho implanti. Des de Trens Dignes també han "animat" a la Generalitat Valenciana i la Generalitat de Catalunya a pressionar perquè "l'estació de l'Aldea sigui comercial a tots els efectes, de connexions i de freqüències" i que "els Països Catalans estiguin comunicats amb Euromed com pertoca".  Un viatge sense traves  Finalment, tot i pujar al tren en una estació no habilitada, el revisor no ha posat impediments als manifestants per accedir al vehicle ferroviari a l'Aldea i el viatge fins a Castelló s'ha desenvolupat sense incidències ni reclamacions. Els activistes i representants polítics han viatjat, acompanyats per dos agents de seguretat.  Cinc diputats del Parlament han participat l'acció. Sergi Saladié (CUP) ha recordat "el greuge especialment significatiu" que pateix el tram ferroviari del sud de Catalunya i nord del País Valencià, on les infraestructures són "un coll d'ampolla" degut a la via única, i on, a més a més, hi ha "prestacions de serveis absurds" com el que s'ha reivindicat aquest dimecres amb "un acte de desobediència", en agafar el tren des d'una estació on no ho permet Renfe.  Tant el diputat de la CUP com també Ferran Civit, diputat de Junts pel Sí, han defensat que la solució per aquestes situacions "depriments" i impròpies del segle XXI, passa per aconseguir "plenes competències" per part del Govern. Civit ha lamentat que ara "l'última paraula" la tingui Renfe i Adif, que no aporta "solucions globals" i només opta per aplicar "pedaços". El diputat ha lamentat que les "solucions provisionals" puguin acabar convertides en "una tradició secular" i  ha posat com exemple alguns horaris i serveis ferroviaris que es mantenen des de fa cent anys. "No volem que s'acabi eternitzant", ha apuntat Civit. També des de Junts Pel Sí, el diputat Carles Prats, ha lamentat que el conveni entre la Generalitat i Renfe no hagi previst casuístiques com el fet de poder viatjar entre l'Aldea i el País Valencià.  "El servei en una sola direcció no respon a les necessitat de la gent del territori", ha apuntat Prats.  Amb Trens Dignes també han viatjat amb l'Euromed el diputat de PSC, Carles Castillo, i el diputat de Ciutadans, Francisco Javier Domínguez. Castillo ha vist amb bons ulls aprofitar la situació perquè tots els grups parlamentaris impulsin una proposició conjunta per solucionar la situació, mentre que Domínguez ha lamentat que es traslladi "un problema administratiu i de falta de diàleg" als usuaris que no poden comprar un bitllet per anar d'una estació a una altra perquè són de comunitats autònomes diferents.

Summary: Activistes i polítics ebrencs van de l'Aldea a Castelló amb Euromed per reclamar a Renfe que habiliti aquest trajecte


Els Mossos d'Esquadra han detingut un home com a presumpte autor d'un delicte contra la seguretat del trànsit i un altre contra la seguretat pública. A més han denunciat un segon també per un delicte contra la seguretat pública. Tot plegat va passar el 26 de novembre a Riudellots de la Selva. Segons el relat policial, els dos individus viatjaven en un cotxe i en veure una patrulla dels Mossos van fugir. Van aconseguir esquivar el vehicle policial després de ficar-se en un camí de carro, on haurien abandonat prop de 26 quilos de marihuana que duien a dins del cotxe. Poc després, però, una altra patrulla els va interceptar. Posteriorment els agents van recuperar l'estupefaent. El detingut, el conductor del vehicle, té 36 anys, és de nacionalitat espanyola i és veí de Santa Coloma de Farners. El denunciat és l’acompanyant, un home de 31 anys, nacionalitat espanyola i veí de Caldes de Malavella (Selva).   Els fets van tenir lloc cap a tres quarts de quatre de la tarda del 26 de novembre a la carretera GIV-5341, al terme municipal de Riudellots de la Selva. Una patrulla de Mossos va localitzar un vehicle que, en veure els policies, va accelerar i va començar a avançar en línia contínua.   Els agents van seguir el vehicle que, segons la versió policial, desprenia una forta olor a marihuana. Després d’activar els senyals lluminosos i acústics del cotxe policial, van ordenar que s’aturés. El conductor del turisme encara va accelerar més mentre intentava escapar-se col·lidint amb el cotxe patrulla. Els agents van veure que el vehicle anava carregat de caixes amb plantes al seu interior.   En arribar a la zona d’Aiguaviva, el vehicle es va endinsar per un camí de terra, fet que va provocar que s’aixequés molta pols i els agents el perdessin de vista momentàniament. Poc després una altra patrulla localitzava el cotxe fugitiu a la carretera GI-540, en terme de Bescanó (Gironès), i aconseguia aturar-lo. A dins, però, ja no portava les caixes de plantes, només assecadors que s’utilitzen per la marihuana.   En un primer moment es van identificar els dos homes que hi havia dins del turisme i es va detenir al conductor com a presumpte autor d’un delicte contra la seguretat del trànsit per originar un greu risc a la circulació.   Després de fer una recerca per la zona, els agents van trobar les caixes de cartró amagades al bosc plenes de marihuana, per això es va imputar també al conductor i a l’acompanyant un delicte contra la salut pública, tràfic de drogues. En total es van localitzar 25,8 quilos de cabdells marihuana repartits en 5 caixes. La investigació no es dona per tancada i no es descarten futures detencions relacionades amb el cas.   La persona imputada declararà davant del jutjat de guàrdia de Girona, quan sigui requerit per fer-ho. El detingut, que no tenia antecedents, va passar el dia 28 a disposició del jutjat d’instrucció en funcions de guàrdia de Girona, el qual va decretar la seva llibertat amb càrrecs.

Summary: Abandonen prop de 26 quilos de marihuana després de fugir dels Mossos a Riudellots de la Selva


La patronal demana a la resta de forces que aprofitin “la gran oportunitat” que representa aquest acord  ACN Barcelona.-Foment del Treball ha celebrat en un comunicat emès aquest dilluns que el pacte d’investidura entre el PP i C’s “avança cap a la necessària estabilitat política del país”. La patronal ha destacat “la capacitat de negociació que han demostrat el Partit Popular i Ciutadans per assolir un pacte d’investidura que faciliti la formació d’un govern estable a Espanya després de dues convocatòries electorals i vuit mesos de govern en funcions”. Segons Foment, “Espanya  necessita recuperar el lideratge d’un govern reformista i amb capacitat de decisió també al context europeu, amb una agenda clara a les principals qüestions que condicionen l’activitat del país: l’atur, la inversió pública, i la contenció del dèficit”. La patronal catalana considera que el document signat per les dues formacions polítiques “dóna resposta a una bona part de les demandes econòmiques, socials  i de progrés que demanden els ciutadans i representa així a la majoria dels votants del país”. Des del punt de vista dels empresaris, “els compromisos  a l’àmbit energètic, la innovació, els autònoms i la reducció a tres les  modalitats de contracte de treball (indefinit, protecció creixent i formació) donen també resposta a les demandes empresarials”.  Malgrat això, Foment del Treball lamenta que al pacte “no es fa menció al diàleg amb els agents socials, perjudica fiscalment a les grans empreses i no resol clarament la prioritat del Corredor Mediterrani”. Foment defensa que “aquest primer pas és una gran oportunitat per la resta de formacions polítiques que sempre han mostrat un gran compromís per l’estabilitat d’un país que ha de tenir veu pròpia a Europa i que encara ha de confirmar que la recuperació econòmica es mantindrà amb el pas ferm els propers anys”.

Summary: Foment celebra que el pacte entre el PP i Ciutadans “avança cap a la necessària estabilitat política del país”


El Grup Mediapro, Telefónica i Transports Metropolitans de Barcelona (TMB) han desenvolupat el primer projecte de realitat augmentada 5G que permet als passatgers d'un autobús turístic visualitzar continguts immersius en una pantalla transparent interactiva situada a la part davantera del vehicle. Les imatges geolocalitzades s'emeten de manera superposada al paisatge o als monuments que observen els passatgers mentre realitzen el tour. La tecnologia 5G permet que el contingut es projecti just en el moment en què l'autboús turístic passa pel punt del qual s'està donant informació. El projecte neix amb l'objectiu de millorar l'experiència del turista i complementar amb l'ús de realitat augmentada les tradicionals rutes per la ciutat, més enllà de l'audioguia. El contingut emès a la pantalla interactiva explica la història de Barcelona i alguns trets culturals de cada zona de la ruta que fa el vehicle.

Summary: Desenvolupen a Barcelona el primer projecte de realitat augmentada sobre 5G en un autobús turístic


Unes 450 persones que viuen en residències de gent gran a Catalunya s'han traslladat fins ara a altres espais per la pandèmia del coronavirus. "Es traslladen quan tenim un espai on les persones poden estar millor, més ben ateses", ha afirmat la consellera de Salut, Alba Vergés, en la roda de premsa diària del Govern. L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha instat en les últimes hores el Govern a fer "trasllats massius" de residents amb símptomes, perquè els centres estan "al límit". La consellera ha subratllat que els trasllats s'han de fer "minuciosament" i que cada residència té la seva casuística. Vergés ha afirmat que el desconfinament ha de ser "segur" i "sense presses" per "no tornar a posar en risc el sistema sanitari". Vergés ha recalcat que s'han de poder separar les persones que tenen el virus de les que no s'han contagiat en les residències de gent gran i que els tests ràpids que s'han començat a repartir com a complement de les proves PCR poden tenir un paper important en aquesta estratègia.  La consellera ha assenyalat que s'estan "sanitaritzant" residències més grans que tenen l'espai i la capacitat necessàries i que són "molt semblants als centres sociosaitaris", mentre que en els equipaments més petits la "solució ha de venir per una altra via", ha dit.  Sobre els espais on es poden traslladar els avis i àvies, com poden ser hotels, la consellera ha insistit que han de ser "adequats" sobretot tenint en compte que moltes de les persones que viuen en residències tenen una salut fràgil o es troben en una situació de dependència.  Vergés també ha explicat que s'han buidat quatre residències a Barcelona, s'han desinfectat i els usuaris que no tenen el virus hi tornaran.  2.035 llits d'UCI Catalunya disposa en aquests moments de 2.035 llits de cures intensives (UCI) després que el sistema n'hagi més que triplicat la capacitat basal en els darrers dies. D'aquests llits, 1.763 estan destinats per a covid-19 i hi ha 1.508 pacients ingressats.  Un desconfinament sense "missatges contradictoris" Sobre com ha de ser el desconfinament, Vergés ha demanat no donar "missatges contradictoris" entre les administracions i ha advocat per la coordinació i perquè les decisions les prengui qui haurà d'aplicar les mesures. "És molt important 'desescalar' el confinament amb tota seguretat", ha subratllat.  També ha destacat que en les properes setmanes el sistema sanitari haurà d'anar recuperant l'activitat habitual, com operacions quirúrgiques, proves diagnòstiques, exploracions i tractaments que s'han demorat. "La població té altres problemes de salut més enllà del coronavirus", ha advertit.  L'app del coronavirus  Unes 757.000 persones han utilitzat fins ara l'aplicació 'StopCovid19Cat' i han reportat el seu estat de salut en diverses ocasions. Unes 580.000 no tenen símptomes compatibles amb la malaltia covid-19; unes 110.000 informen de símptomes lleus en principi sense risc; unes 65.000 tenen símptomes lleus amb algun tipus de risc i 7.200 persones reporten un estat greu amb més o menys risc. A partir de les dades, el sistema sanitari activa el seguiment dels usuaris que ho poden necessitar des de l'atenció primària o altres recursos com el Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM).

Summary: Unes 450 persones que viuen en residències de gent gran s'han traslladat a altres espais per la pandèmia


El Govern ha acordat destinar 7.666.666,67 euros per a atendre la convocatòria 2017 d’ajuts per a la diversitat econòmica de les zones rurals del programa Leader, en el marc del Programa de Desenvolupament Rural de Catalunya (PDR 2014-2020). Els ajuts d’aquesta nova convocatòria per a l'any 2017 tenen caràcter de cofinançats pel Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (Feader), i aniran a càrrec d'una partida pressupostària del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP), dotada amb un import màxim de 4.370.000 euros per a l’any 2019, la qual cosa suposa el 57% del finançament d’aquests ajuts. La resta, 3.296.666 euros, anirà a càrrec del fons Feader, i representa el 43% del finançament.  El Govern ha destacat que l’objectiu principal d’aquests ajuts és fomentar la realització d’inversions que generin activitat econòmica en les zones rurals, la creació i manteniment de llocs de treball, principalment de dones i joves, i estan adreçats principalment a actuacions per a la millora dels processos de transformació i comercialització dels productes agraris, la creació i desenvolupament de microempreses i pimes, el foment d’activitats turístiques, i la conservació i millora del patrimoni rural.  Amb els projectes d'inversió que es fomentaran amb els ajuts objecte d'aquesta nova convocatòria està previst generar una inversió de més de 23 milions d'euros en els territoris rurals Leader de Catalunya, amb l'execució de més de 250 projectes, que comportaran la creació de més 200 llocs de treball i la consolidació d'un miler més de manera directa.  En relació als llocs de treball, el Govern subratlla que els proveïdors que han d'executar la inversió generada són empreses ubicades a Catalunya, majoritàriament en l'àmbit rural, i, per tant, de manera indirecta també fomentaran la creació i consolidació de més llocs de treball durant l'execució dels projectes fomentats per l'ajut Leader. Per aplicar el desenvolupament local participatiu Leader durant el període de programació 2014-2020, el DARP va seleccionar 11 grups Leader.

Summary: El Govern acorda destinar 7,6 MEUR per impulsar la diversificació econòmica de les zones rurals


Aquest dimecres a la matinada, els treballadors i la direcció de General Electric Wind (Barcelona) i General Electric Hydra (Cornellà de Llobregat) han arribat a un preacord sobre l'ERO plantejat a les dues companyies. L'entesa, pendent de ser ratificada per les assemblees de treballadors, preveu 105 acomiadaments a Barcelona –en l'última negociació se'n preveien 110- i manté el tancament de la fàbrica de Cornellà per traslladar la producció a Bilbao, però ara ofereix 28 recol·locacions. Amb el preacord, gairebé tots els acomiadaments previstos a l'ERO són d'acollida voluntària. Des de CCOO han lamentat que finalment no hagin pogut revertir el pla de reestructuració de General Electric però han celebrat la millora de les condicions dels acomiadaments, que asseguren que ara són "menys traumàtiques". Amb el preacord, els treballadors de GE Wind que s'acullin a l'ERO tindran dret a una indemnització de 45 dies per any treballat, amb un màxim de 24 mensualitats, més una suma lineal de 10.000 euros i una mensualitat. En el cas dels treballadors de 55 i 56 anys que cobrin menys de 60.000 euros, la suma lineal serà de 30.000 euros. L'entesa també inclou prejubilacions a partir dels 57 anys, amb un pla de rendes que garanteix el 80% del sou brut, a més del conveni especial amb la Seguretat Social. Aquestes condicions també s'aplicaran als treballadors de GE Hydro que descartin el trasllat a Bilbao –s'ofereixen 28 recol·locacions per a una plantilla de 65 empleats-. En el cas d'aquells que optin per incorporar-se a la planta del País Basc, però, a part de la indemnització, rebran una ajuda econòmica addicional de 5.000 euros en concepte de trasllat. "Evitar un escenari pitjor pels afectats" Un cop signat el preacord entre la direcció i els treballadors, finalment els acomiadats de General Electric a Catalunya seran 142. CCOO ha destacat que les negociacions han servit per rebaixar l'afectació inicial de l'ERO de la planta de Barcelona, ja que amb el primer anunci de la companyia es preveien acomiadar 230 treballadors, que posteriorment van quedar en 110 i, ara, en 105.  Alhora, però, han lamentat que la multinacional americana mantingui el tancament de la planta d'Hydro, a Cornellà, i han remarcat que rebutgen el pla de reestructuració. Tot i el rebuig frontal, han matisat que han acceptat el preacord "per evitar un escenari pitjor pels treballadors afectats", donat el marc normatiu de la reforma laboral. D'altra banda, el sindicat ha instat la Generalitat a continuar fent gestions "per mantenir el capital tecnològic i el coneixement a Catalunya", amb especial atenció a la producció de Barcelona, ja que consideren que "es tracta d'un centre molt important i és necessari que aquesta tecnologia es mantingui".

Summary: Preacord entre General Electric i els treballadors de Barcelona i Cornellà per reduir els acomiadaments


Sant Quirze Safaja (Moianès) és el primer municipi de la demarcació de Barcelona d’un total de 55 on arribarà la xara de fibra òptica pública fruit de l’acord entre el Govern i la Diputació. El conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, ha visitat aquest dilluns les obres de desplegament de la xarxa entre Centelles i Sant Quirze i ha explicat que el compromís de l’executiu és aconseguir que el 2023 la fibra arribi a tots els municipis de Catalunya. En el moment en què les obres a Sant Quirze acabin, l’arribada de fibra a les llars serà “senzilla”, ja que el municipi “ha fet els deures” i ja té enllestides les connexions de la xarxa principal a cada casa o equipament. De moment la comercialitzadora que s’ha interessat en fer arribar el servei és Estabanell, però la infraestructura permetrà que qualsevol distribuïdora en pugui fer ús.  El conseller de Polítiques Digitals, Jordi Puigneró, i l’alcaldessa de Sant Quirze Safaja, Anna Guixà, han visitat aquest dilluns les obres de desplegament de la xara de fibra òptica pública de la Generalitat que connectarà el municipi a l’anomenada Xarxa Oberta de Catalunya. En aquest cas, es tracta d’un tram de 17,2 quilòmetres entre Centelles (Osona) i Sant Quirze (Moianès), que passa per Sant Martí de Centelles. El recorregut, que va en paral·lel pel voral de les carreteres C-1413b i Bv-1241, ha requerit una inversió del Govern de 111.000 euros.  Puigneró ha assenyalat que la fibra òptica és “una estructura tan imprescindible com l’electricitat o l’aigua”. A més, ha dit, “serà una de les polítiques socials més importants del segle XXI perquè es tracta d’una infraestructura que permet que els ciutadans no s’hagin de desplaçar per poder-se desenvolupar tan a nivell social, laboral com de relacions”. El conseller ha destacat que l’objectiu del Govern és que el 2023 la fibra òptica sigui present a tots els municipis de Catalunya, i el 2020 ho sigui a totes les capitals de comarca. De fet, 29 d’elles ja estan connectades a dia d’avui. Aquesta connexió, ha explicat, evitarà que hi hagi ciutadans de primera i de segona i els igualarà en oportunitats.  “Un quilòmetre d’asfalt et connecta al municipi veí, però un quilòmetre de fibra el connecta al món”, ha assenyalat el conseller. En aquest sentit, l’alcaldessa, Anna Guixà, s’ha mostrat molt satisfeta que la infraestructura arribi al seu municipi. La previsió és que en dues setmanes les obres estiguin acabades i l’operador que s’ha interessat en fer arribar la fibra, Estabanell, pugui començar a operar. Aquesta dilluns se signa al Palau de la Generalitat amb les quatre diputacions el Compromís Nacional pel Desplegament de la Fibra Òptica on es recull la voluntat de fer arribar la banda ampla a tot el país en els propers quatre anys.

Summary: La xarxa de fibra òptica pública comença a arribar al Moianès


El fiscal manté la petició de 13 anys i 4 mesos de presó per al suposat líder del grup criminal de lladres silenciosos acusats de cometre 25 robatoris a cases de les comarques gironines entre el juny del 2012 i el març del 2013. L'acusació pública sosté que els sis processats formaven un "organigrama criminal professionalitzat" que "va arrasar" la demarcació entrant a robar a cases mentre els inquilins dormien. A l'última jornada del judici que s'ha fet a l'Audiència de Girona, el fiscal ha modificat lleument l'acusació. Suprimeix un dels robatoris perquè la víctima va negar l'assalt durant el judici i desvincula alguns processats de diversos assalts. Tot i això, els altres cinc integrants de la banda s'enfronten a penes que van dels 6 anys i mig de presó als 12 anys i 6 mesos. Les defenses han elevat a definitives les seves conclusions.  Aquest grup de lladres va entrar a robar, segons el fiscal, a 25 cases de Santa Cristina d'Aro, Calonge, Castell-Platja d'Aro, Vidreres, Caldes de Malavella, Girona, Quart i Llagostera entre el mes de juny del 2012 i el març del 2013. Actuaven de forma tan sigil·losa que rarament eren descoberts pels propietaris de les cases. Entraven mentre dormien, arreplegaven tot el que trobaven i marxaven sense fer soroll. El judici va començar dilluns a l'Audiència de Girona i ha acabat aquest divendres, amb les conclusions i els informes. El fiscal, Víctor Pillado, manté la petició de 13 anys i 4 mesos de presó per al suposat cervell del grup criminal, Fatjon Lugja, àlies Mario de Rocco. El vincula a 22 robatoris i l'acusa d'un delicte continuat de robatori amb força en casa habitada, un delicte continuat de violació de domicili i un de grup criminal. Segons el ministeri fiscal, Lugja (defensat pel lletrat Joan Pere Zapata) era el líder de la banda i tenia "dues mans dretes", els acusats Alfred Hasa i Eduart Prenga, amb qui a més compartia pis a Llagostera. Els altres tres acusats (Roman Mhoyan, Iulian Andrei Laba i Gheorghe Mihasca) feien de conductors. "Els traslladaven fins a les cases, al zulo on amagaven els objectes robats i els tornaven a portar allà l'endemà per endur-se el botí", ha afirmat el fiscal.  Al final del judici, el fiscal ha modificat lleument l'acusació. Les conclusions definitives eliminen un els robatoris perquè durant la seva declaració la víctima es va desdir i va assegurar que no creia que ningú hagués entrat a robar casa seva. També desvincula un dels acusats, Eduart Prenga, de quatre robatoris perquè, apunta, el telèfon mòbil que el relacionava amb aquests cops era, en realitat, de Roman Mhoyan. L'objectiu dels lladres eren cases de llocs apartats o urbanitzacions poc habitades. En algunes de les cases, apunta el fiscal, hi van entrar aprofitant una porta o una finestra mal tancada o aconseguien obrir l'accés sense causar desperfectes però la marca característica d'aquesta banda era l'ús d'un trepant per fer un forat al marc d'una obertura per, després, passar-hi un filferro i usar-lo per obrir.  Després de cometre un o més robatoris en una nit i per evitar que la policia els enxampés en un control de carretera, duien el trepant, passamuntanyes, sabates i la roba que usaven fins a un amagatall que tenien en una zona boscosa prop del radar de Calonge de la C-31. L'endemà al matí, i sense aixecar sospites, tornaven a recollir les coses. Organigrama criminal El fiscal exposa que la banda tenia un "organigrama criminal professionalitzat" i especialitzat en aquest tipus de robatori. Per a Alfred Hasa (defensat per Carles Monguilod) demana una pena de 12 anys i 6 mesos de presó per la seva vinculació amb 15 robatoris, violació continuada de domicilis i pertinença a grup criminal.  La modificació més important a l'acusació del fiscal és la d'Eduart Prenga. Inicialment, demana una condemna de 12 anys i 6 mesos de presó però després de desvincular-lo de diversos dels cops demana ara una pena de 8 anys per haver participat en tres dels assalts i pertànyer al grup criminal. L'advocat de Prenga, Joaquim Bech de Careda, al·lega que durant els mesos dels robatoris el seu defensat no estava al país i ho acredita amb els visats del passaport.  Els transportistes s'enfronten a penes de 10 anys i 6 mesos de presó per catorze robatoris (Roman Mhoyan, defensat pel despatx de Benet Salellas) i 6 anys i mig per tres robatoris (Iulian Andrei Laba) i 7 anys de presó per a Gheorghie Mihasca per dos dels assalts, tots dos defensat pel lletrat Sergio Noguero. El fiscal els acusa de robatori amb força continuat, violació de domicili i grup criminal. Les defenses han elevat a definitives les conclusions provisionals.

Summary: El fiscal manté la petició de 13 anys i 4 mesos de presó per al líder dels lladres silenciosos


El líder del PSC, Miquel Iceta, ha fet una crida a la "serenor" després que hagi acabat el ple del debat de política general de manera abrupta amb la marxa dels diputats de la CUP per l'empresonament dels membres del CDR, diverses picabaralles i l'expulsió del president de Cs, Carlos Carrizosa. En una roda de premsa posterior, Iceta ha reclamat respectar les decisions judicials però també ha reclamat que no es pertorbi ela presumpció d'innocència. Iceta ha lamentat que ha estat un "espectacle lamentable" i ha assenyalat que, si hi ha d'haver debat, ha de ser en una junta de portaveus i no fer-ho a l'hemicicle. "El Parlament no pot ser la casa de l'enfrontament institucional", ha reblat. Iceta també ha condemnat "tot tipus de violència, planificada o exercida per qui sigui i de qui en pugui ser objecte". D'altra banda, ha recordat que caldrà conèixer la sentència quan surti, sobre aquest cas, i que aleshores caldrà acatar-la. Sobre l'expulsió de Carrizosa del ple, Iceta ha explicat que hi ha unes regles dins de la cambra catalana i que les votacions no es poden interrompre. En aquest sentit, creu que el president de Parlament, Roger Torrent, ha actuat correctament en no suspendre el ple, tot i que Iceta admet que no sap com es podrien haver evitat "algunes de les expressions" que s'han sentit després.

Summary: Iceta crida a la "serenor" i demana respectar tant les decisions judicials com la presumpció d'innocència dels CDR


El president del Foment del Treball, Josep Sánchez Llibre, i els secretaris generals dels sindicats UGT i CCOO de Catalunya, Camil Ros i Javier Pacheco, s'han compromès aquest dilluns a treballar conjuntament a partir del mes de gener per contribuir a l'"estabilitat política i institucional" que faci possible un entorn favorable al creixement econòmic i a l'activitat empresarial. Sindicats i patronal consideren "essencial" l'acció coordinada i tenen el propòsit de participar "molt activament" en la redacció del document 'Pla Estratègic 2030', que el president de Foment ha proposat com un dels objectius "prioritaris" de la patronal catalana, segons s'esmenta en un comunicat. Els tres actors s'han compromès a treballar "amb sentit d'unitat" i a promoure un missatge "de confiança" amb la voluntat de "convidar" les forces polítiques i el Govern a "facilitar" l'aprovació dels pressupostos de la Generalitat al Parlament.

Summary: Patronal i sindicats es comprometen a treballar plegats per l'"estabilitat política i institucional"


Ribas assenyala que ara el debat no és "si cal" construir l'"espai estable de les esquerres alternatives", sinó "com fer-ho" ACN Barcelona.-Iniciativa per Catalunya-Verds (ICV) ha reivindicat aquest dilluns el seu paper en la proposta per formar un "pol d'esquerres" amb voluntat de Govern que ha anunciat  l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau. La portaveu ecosocialista, Marta Ribas, ha assenyalat que aquesta lectura es planteja des de l'Assemblea ecosocialista del 2013. "Sortosament, i ens en felicitem, s'han anat sumant en aquest temps altres actors polítics com Esquerra Unida, Podem o BComú", ha assenyalat. "Ja no és el debat si cal construir aquest espai estable de les esquerres alternatives, sinó com fer-ho", ha afegit. És aquí on Ribas emplaça a la 11a Assemblea Nacional d'ICV, que se celebrarà un any abans del previst els pròxims dies 8 i 9 d'abril. Una trobada en què s'escollirà la nova direcció dels ecosocialistes; es farà un diagnòstic de la nova situació polític a Catalunya, Espanya i Europa;  es farà balanç des de la darrera assemblea del 2013 i, sobretot, servirà per, segons consta en la convocatòria, "debatre i aprovar les diferents accions polítiques i organitzatives que ICV ha d'impulsar, en el marc del nou escenari polític i de la construcció d'un nou espai polític". Un espai que contempla un "pol d'esquerres" que va més enllà de la coalició. "Ara,  agafar aquesta solidesa és més que necessari per guanyar i consolidar un espai clarament d'esquerres, feminista i ecologista, amb lideratge de guanyar i amb voluntat de govern", ha especificat la portaveu d'Iniciativa.  Aquest mateix dilluns, l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha anunciat la voluntat de construir un nou espai polític català a partir de les experiències que han funcionat tant en les eleccions municipals com en les estatals. "Creiem que l'aposta d'un nou espai polític, més enllà de partidismes, és l'aposta de futur", ha defensat. Els òrgans interns de Barcelona En Comú impulsaran una assemblea constituent que en els propers mesos haurà de definir com s'estructura aquest nou espai polític, "que no serà una coalició ni una suma de sigles", ha indicat. Colau s'ha mostrat disposada a participar activament en el projecte, tot i que ha insistit que no té "aspiració" a ocupar altres càrrecs diferents al d'alcaldessa. Marta Ribas ha constatat la "coincidència clara" de la proposta de Colau amb el que ICV defensa des de fa dos anys. Una proposta en què no només han d'estar presents els partits polítics, sinó també els "moviments socials".

Summary: ICV reivindica el seu paper en la proposta de "pol d'esquerres" que ara impulsa Colau


El president del PPC, Xavier García Albiol, ha acusat el president de Cs, Albert Rivera, de ser "frívol" i "poc fiable" i ha apuntat que a Cs "tot és teatre i escenificació". En declaracions a 'El Món a RAC1', Albiol ha reconegut que Rivera és una persona "hàbil" i "intel·ligent" però li ha retret que "canvia d'opinió cada cinc minuts", cosa que ha dit que no pot fer un president d'un govern en cas que arribés al càrrec. Si això  passés ha alertat: "Preparem-nos tots". Per exemple, ha afirmat que sap que el 155 s'ha d'aixecar quan es formi govern però que demana la seva extensió "perquè electoralment li interessa". Sobre el paper de la formació taronja a Catalunya, els ha acusat de sustentar la seva activitat en "teatre" i "escenificació", com el "numeret" de la retirada del llaç groc al Parlament la setmana passada. D'altra banda, Albiol ha descartat que la moció de censura contra Mariano Rajoy presentada pel PSOE tiri endavant i ha afegit que creu que quedarà en "mitja hora de glòria" de Pedro Sánchez durant la seva defensa.

Summary: Albiol acusa Rivera de ser "frívol" i "poc fiable" i apunta que a Cs "tot és teatre i escenificació"


El president del Grup municipal del PP a l'Ajuntament de Barcelona, Josep Bou, ha demanat a l'alcaldessa de la ciutat, Ada Colau, que condemni "un nou atac" de grups "separatistes i antisistemes" a un bus turístic. Transports Metropolitans de Barcelona (TMB) ha denunciat a la comissaria que dos encaputxats van llençar pintura dimarts al vespre contra un bus turístic a la plaça Kennedy. Els fets van ser reivindicats per Batzac-Joventuts Llibertàries i nou passatgers i el vehicle van resultar tacats. Bou ha exigit que l'acció no quedi "impune", que s'identifiqui els autors de l'acció i que l'Ajuntament es presenti a la causa com a acusació particular. Bou també ha demanat a Colau que no "justifiqui" els "atacs al turisme" com, segons ell, va passar amb Arran a la Pedrera, quan, afirma el PP, va penjar una pancarta contra el turisme i l'alcaldessa va emmarcar l'acció en l'àmbit de la llibertat d'expressió. "Colau ha de frenar els antisistema d'Arran, CUP o Batzac i no donar-los ales, o pel contrari el problema serà cada cop més gran a Barcelona", ha opinat el líder popular. "Destrossar l'economia" D'altra banda, Bou també ha condemnat l'acció d'Arran d'aquest dimecres al matí, quan membres de la formació s'han encadenat a la seu de Turisme de Barcelona també com a protesta pel model turístic. "Els antisistema volen destrossar l'economia, la feina i la imatge de Barcelona", ha considerat el popular. "No els ho podem permetre", ha reblat.

Summary: Bou demana a Colau que condemni "un nou atac" de grups "separatistes i antisistemes" a un bus turístic


Albert Segura, sotsdirector de l'ACN i director del programa 'Solidaris', presentarà 'El matí de Catalunya Ràdio' els dies festius que caiguin entre setmana. El debut tindrà lloc aquest divendres, 12 d'octubre. El magazín informatiu incorporarà també com a col·laboradores la periodista de TV3 Ariadna Oltra i l'editora i presentadora de l'informatiu 'InfoK', Laia Servera. També en els festiu intrasetmanals, a la franja de la tarda Catalunya Ràdio incorporarà Joan Rufas al capdavant d'Estat de Gràcia', que comptarà amb el suport de l'equip habitual del programa. Rufas ha estat director, productor i presentador del programa d'humor 'Crackòvia' de TV3, entre altres.

Summary: Albert Segura i Joan Rufas presentaran 'El matí de Catalunya Ràdio' i 'Estat de Gràcia' els dies festius


El conseller de Salut creu que les paraules de Dastis sobre les imatges de l'1-O són una ''indecència absoluta'' i una ''falta de respecte''  ACN Barcelona.-El conseller de Salut, Toni Comín, ha assegurat aquest dimarts que els CAPs estan atenent més persones que van presenciar o patir violència policial l'1-O i que tenen estrès posttraumàtic amb quadres d'angoixa o ansietat. Amb les xifres exactes encara per recollir, Comín ha puntualitzat que són pacients que les conseqüències de l'1-O els han sortit més tard i que per tant, no estan comptabilitzades entre les 1.066 persones ferides de l'informe del Departament. Comín també ha respost les darreres declaracions del ministre Dastis, en què considerava falses les imatges de l'1-O. Per Comín són una ''indecència absoluta'' i  una ''falta de respecte'' als ciutadans que van patir les càrregues policials. Comín recorda que l'informe sobre els ferits que ha elaborat el Departament, i que compta amb l'aval dels col·legis de metges, recull un centenar de persones que van ser ateses, per quadres d'ansietat o angoixa, però que encara s'hi haurà de sumar, a mitjà termini, tots els pacients que des d'aleshores han acudit al metge amb ''estrès posttraumàtic'' derivat de la violència viscuda el dia del referèndum.  El conseller de Salut ha detallat que serà ''en un futur'' que es tindran les condicions per valorar l'impacte de l'1-O sobre la ''salut emocional' de la població, tot  i que el Departament ja ha engegat un programa per donar suport.  El titular de Salut també ha explicat que la setmana passada, en l'acte de presentació de la candidatura de l'EMA a Brussel·les, va demanar a la ministra Dolors Montserrat i al delegat del govern espanyol a Catalunya, Enric Millo, que fossin ''cautes'' amb les seves declaracions i els va demanar ''decència'' perquè, segons ha explicat el conseller, l'única comunicació entre el ministeri de Sanitat i el departament de Salut durant l'1-O va ser a mig matí, quan només constaven una trentena de ferits. Comín nega que se'ls demanés una llista de les persones ferides i recalca que, encara que hagués estat així, Salut no podia donar els noms per qüestions de confidencialitat.  Pel que fa a les declaracions del ministre d'Afers Exteriors, Alfonso Dastis a la BBC, en què negava la veracitat d'algunes imatges de l1-O, Comín les ha qualificat d'''indecència absoluta'' i ''falta de respecte'' davant la ciutadania. Ha demanat que s'acabi aquesta ''indignitat''. Comín ha assegurat que s'analitzaran les paraules de Dastis que, al seu parer haguessin hagut de costar-li la dimissió, per si són objecte de demanda en cas que s'hagi fet una negació explicita de les dades aportades per Salut.

Summary: Comín assegura que els CAPs han detectat un augment de consultes per estrès posttraumàtic arran de l'1-O


La fiscalia ha presentat una denúncia contra Toni Soler i dos col·laboradors d''Està passant', Jair Domínguez i Magí Modgi, per injúries greus contra els cossos i forces de seguretat. La denúncia s'interposa per un gag emès el 16 d'octubre en què es carregava contra l'actuació policial durant les setmanes posteriors a la sentència del Suprem sobre l'1-O i s'incloïen imatges de gossos amb cascs de policia o amb projectils de foam. La fiscalia també acusa la CCMA com a responsable civil subsidiària. Tres sindicats dels Mossos i una associació de comandaments van portar el gag a la fiscalia i, el dia següent que presentessin la denúncia, Soler es va disculpar i va admetre que el gag era "poc afortunat". En l'escrit, de tres pàgines, la fiscalia considera que els fets podrien ser constitutius d'un delicte contra les institucions de l'Estat en la seva modalitat d'injúries greus contra els cossos i forces de seguretat. La denúncia, presentada davant dels jutjats d'instrucció de Sant Feliu de Llobregat, transcriu el contingut del gag amb les frases que van dir cadascun dels tres denunciats. En el gag, es juga amb l'equívoc entre les paraules "gossos" i "mossos", i apareixien imatges de gossos amb projectils de foam o cascs de policia. A més, l'esquetx es tancava culpant-ne els seus "amos" amb una foto del conseller d'Interior, Miquel Buch. La fiscalia va obrir diligències per investigar el gag després de la denúncia que li van presentar el Sindicat de Policies de Catalunya (SPC), el Sindicat dels Mossos d'Esquadra (SME), el Col·lectiu Autònom de Treballadors (CAT) i l'Associació de Comandaments de la Policia Catalana (COPCAT). En el seu escrit, els denunciants consideraven que els fets no es podien emparar "en els criteris de llibertat d'expressió" i asseguraven que "la idea d'anomenar gossos als policies no és nova" perquè la van utilitzar "cercles paral·lels a ETA" contra la Guàrdia Civil. CCMA La CCMA, que no ha rebut encara cap notificació sobre aquesta qüestió, ha recordat les paraules de la presidenta en funcions de la CCMA, Núria Llorach, va assenyalat, des del Parlament, que l''Està passant' és "un programa d'humor i el gag s'ha d'entendre en aquest context".   Així mateix, la Corporació ha recordat també que el director de l''Està passant', Toni Soler, va demanar disculpes en directe des del mateix programa: "Nosaltres pensem que es tracta d’un contingut humorístic que s’ha de tractar com a tal, i no pas fora de context, com s’ha afanyat a fer un sector de la premsa". Soler va dir que defensarien la llibertat d'expressió. "Però havent vist les imatges, amb analogies i certes expressions poc afortunades, entenem que hi hagi hagut gent del cos dels Mossos d'Esquadra que s’hagi ofès, i per tant els demanem sincerament disculpes. Ens vam equivocar", va admetre.

Summary: La fiscalia denuncia per injúries Toni Soler per un gag de TV3 sobre els Mossos


La vicepresidenta econòmica, Nadia Calviño, considera que és "positiu" que el seu nom estigui entre els possibles successors del portuguès Mario Centeno per presidir l'Eurogrup, però evita confirmar si presentarà candidatura per optar al càrrec. Just abans de l'inici de la reunió de l'Eurogrup, Calviño ha dit que les informacions sobre la seva possible candidatura són un "reconeixement" i "un clar senyal de confiança" cap a Espanya. "Espanya no ha adoptat encara cap posició i en els pròxims dies prendrem les decisions que corresponguin", ha dit la vicepresidenta econòmica, que ha subratllat que la decisió es prendrà seguint "l'interès general".

Summary: Calviño veu "positiu" que es parli d'una possible candidatura a presidir l'Eurogrup però evita dir si s'hi presentarà


Els Mossos d'Esquadra defensen la seva actuació en l'execució del desnonament de Travessera de Gràcia d'aquest divendres perquè la policia té "obligació de complir les ordres judicials per davant de qualsevol ordre política". Després que l'Ajuntament de Barcelona i el Sindicat de Llogaters hagin demanar "responsabilitats" als Mossos, el cos respon que han fet "totes les gestions que s'han pogut" abans d'actuar. En aquest sentit retreuen al jutge i la judicatura que no hagin accedit a retardar el llançament entre 15 i 30 dies "per raons humanitàries. També apunten que l'Ajuntament de Barcelona hauria pogut trobar "una solució" avançant el lliurament de l'habitatge de protecció oficial o buscant una "solució pont" fins el 15 de gener. Els Mossos d'Esquadra recorden que no tenen "cap altre remei" que complir les ordres judicials i que la seva actuació d'aquest divendres al matí, com en els altres desnonaments, s'ha fet "per ordre judicial".  El cos exposa que si els funcionaris no realitzen les accions que ordenen els jutges "els treballadors públics en qüestió poden ser denunciats pels delictes de prevaricació i/o desobediència a l'autoritat judicial". Fonts dels Mossos apunten que han explicat les iniciatives de mediació i propostes de solució a la comitiva judicial, entre elles l'oferiment de l'Ajuntament de Barcelona d'un habitatge per la primera quinzena de gener.  Afegeixen que "el Govern també ha fet gestions amb la judicatura, es va reunir amb la llogatera, i s'han fet gestions amb l'Ajuntament de Barcelona... per intentar aturar el desnonament". Per això defensen que demanar responsabilitats al cos "ni és objectiu, ni correcte i sobretot no és just".

Summary: Els Mossos defensen que tant el jutge com l'Ajuntament de Barcelona haurien pogut evitar el desnonament de Travessera