La consellera destituïda Treball, Afers Socials i Família, Dolors Bassa, ha criticat el procediment judicial i la instrucció davant del jutge Pablo Llarena i li ha dit que no considera que sigui "just". A més, li ha recordat que va deixar l'acta de diputada just el dia abans de comparèixer al Suprem i que el jutge la tornés a empresonar (el 23 de març). Per això, li ha retret que mantingui que pot reiterar tot i que ja no formi part del Parlament, segons fonts presents a la declaració. A més, ha negat les acusacions per les quals el jutge l'ha processat per rebel·lió i malversació. A la interlocutòria de processament, el jutge l'acusava d'haver "assumit el control" dels locals que depenien de la seva conselleria per posar-los al servei de l'1-O i també d'haver "suportat parcialment" la despesa en paperetes, elaboració del cens i citacions per fer les meses electorals. La seva declaració ha estat breu i ha durat uns quinze minuts. També ha aprofitat per afirmar davant el jutge que la violència de l'1-O la va "produir" la guàrdia civil i la policia estatal.  .

Summary: Bassa diu a Llarena que no considera "just" el procediment i li recorda que va deixar l'acta de diputada


ERC de Cercs ha acusat l'equip de govern (Demòcrates del Berguedà - JxCat) d'actuar d'esquenes de la població amb la posada en marxa d'una planta d'incineració de residus a l'antiga central tèrmica del municipi. A través d'un comunicat, lamenten que s'estigui posant "els interessos d'uns per damunt dels de la majoria". No són, però, els únics que s'hi oposen. Des de la CUP de l'Alt Berguedà també lamenten que no s'hagi consultat abans a la ciutadania. En paral·lel, s'ha constituït una plataforma contra el projecte.  Aquest està encara pendent de l'aprovació ambiental per part de la Generalitat. L'empresa manresana EmSpain Waste&Treatment ha comprat les històriques instal·lacions i ha anunciat una inversió de 130 MEUR per convertir-les en la primera planta de tot l'Estat que generarà electricitat a partir de la crema de residus industrials "no perillosos". Tot i que el projecte està encara pendent de l'aprovació ambiental per part de la Generalitat, ja hi ha sortit les primeres veus opositores. Cal recordar que el territori ja va patir greus episodis de pluja àcida, als anys 80, provinents de l'antiga central tèrmica. Des d'ERC reconeixen que, quan es van assabentar aquest dimarts de la notícia al ple, la van rebre amb "estupefacció". La seva oposició recau, expliquen a través d'un comunicat, per l'afectació que pot comportar per la salut de les persones; i que no es pot considerar "una energia verda". També lamenten que l'equip de govern, que ho coneixia abans dels darrers comicis municipals, no ho hagués comunicat. Consideren que es va "ocultar la informació" perquè sabien que el projecte podria generar rebuig entre els ciutadans. Per la seva part, en declaracions a l'ACN, Martina Marcet, portaveu de la CUP a l'Alt Berguedà també ha mostrat el rebuig de la seva formació al projecte que creuen que no beneficiarà a la comarca. D'una banda pels efectes que pot tenir en la ciutadania els gasos que generi la incineració; alhora que posen en dubte que generi llocs de treball "una empresa que pot marxar en qualsevol moment". Com ERC, lamenten  que des del consistori s'hagi ocultat la informació i consideren que s'hauria d'haver obert "un debat ciutadà". Plataforma contrària No són, però, les úniques veus detractores. A hores d'ara ja s'ha constituït la Plataforma antiincineració de Cercs, a la que ja s'hi ha sumat diversos col·lectius ecologistes catalans. A través d'un comunicat, denuncien que el projecte "és un sabotatge a l'emergència climàtica i ambiental". Entre els arguments contraris, el col·lectiu apel·la al fet que, en plena emergència climàtica, aquest projecte comportaria "afegir més emissions i impactes ambientals al medi i a la salut i un malbaratament de recursos convertits en cendres tòxiques". També denuncien que la incineració de residus no pot formar part de la solució als reptes energètics i climàtics que "per la seva afectació a la salut humana i als ecosistemes per les emissions pròpies de tot procés de combustió de materials d'origen fòssil". Segons la plataforma, els kWh generats en la incineració "no són ni es poden considerar mai com energia renovable", ja que "produeixen fins al doble de gasos d'efecte hivernacle per kWh en la generació d'electricitat que les plantes de carbó". La plataforma qualifica d'"irresponsabilitat" aprovar aquest projecte "forassenyat d'incineració de residus sabent que llença compostos químics tòxics a l'ambient". En aquest sentit, subratllen que la crema podria tenir efectes sobre la salut de les persones i el medi molt greu. "No hi ha filtre que retingui les micropartícules i molts d'aquests contaminants", apunten. El col·lectiu assenyala que el projecte és "totalment contrari a la normativa comunitària en matèria de residus"; i qualifiquen de "cinisme suprem" anomenar "economia circular" la crema de residus, tot recalcant que aquesta no persegueix "destruir recursos sinó aprofitar-los reintroduint-los en els processos productius". Per tot, reclamen "una Llei Catalana Residu Zero de Prevenció de Residus" que incorpori "un Pla de tancament de la incineració" i exigeixen "que no es donin més autoritzacions per aquestes instal·lacions agressives al medi com és la incineració de residus, emmascarada amb el fals i discurs de l'economia circular i l'energia verda".

Summary: ERC i CUP acusen l'Ajuntament de Cercs d'actuar d'"esquenes de la població" amb la planta d'incineració de residus


Freixenet ha cancel•lat amb els bancs 300 milions d’euros de deute, segons ha avançat ‘Expansión’ i ha pogut confirmat l’ACN. L’empresa líder en venda de cava ha pogut reestructurar la seva situació financera gràcies a l’entrada de Henkell, que aquest últim any ha adquirit més del 50% de les accions. A partir d’ara, la previsió és que la companyia pugui finançar-se amb líquid de la matriu alemanya. La intenció de Freixenet és cancel•lar ara 200 milions d’euros, mentre deixarà de renovar línies de crèdit i préstecs bilaterals, i amortitzarà els crèdits a mesura que aquests vencin. A partir del proper 1 de gener, la firma passarà a anomenar-se internacionalment Freixenet Henkell.

Summary: Freixenet eixuga 300 milions d’euros de deute amb la banca


El Govern respecta la resolució del Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH) d'Estrasburg, que aquest dimarts ha negat que la suspensió del Constitucional del ple posterior a l'1-O violés drets fonamentals, i ha declarat "inadmissible" el cas. La portaveu de l'executiu, Meritxell Budó, ha valorat la decisió del tribunal durant la roda de premsa d'aquest dimarts al migdia, posterior al Consell Executiu. La també consellera de Presidència ha afegit que el Govern accepta la resolució, i ha instat l'unionisme a acatar igualment les decisions futures que siguin "favorables" a la "causa" sobiranista. En aquest sentit, Budó confia que la justícia europea actuï a favor de l'independentisme, i en contra de la "repressió" de l'Estat. El TEDH ha desestimat avui la demanda de 'Fordadell i Lluís i altres v. Espanya', presentada arran de la suspensió preventiva del ple del Parlament posterior a l'1-O per part del TC, declarant "inadmissible" el cas. Els demandats argumentaven que la decisió de suspendre el ple que estava previst pel 9 d'octubre havia violat els seus drets d'expressió, reunió i representació. L'alt tribunal amb seu a Estrasburg rebutja la vulneració de drets i estima que la decisió del TC era "necessària en una societat democràtica en particular per al manteniment de la seguretat pública, la defensa de l'ordre i la protecció dels drets i llibertats dels altres". A més, recorda que el 10 d'octubre l'expresident Carles Puigdemont va fer finalment la seva compareixença i per tant, creu que la demanda per la suspensió del ple del 9 és "manifestament infundada".

Summary: El Govern respecta la resolució d'Estrasburg i insta l'unionisme a acatar les decisions "favorables" al sobiranisme


L'expresident de l'ANC i un dels impulsors del nou moviment que naixerà a l'entorn de Carles Puigdemont, Jordi Sànchez, ha assegurat que Junts per Catalunya renunciarà als drets electorals del PDeCAT en les properes eleccions. En una entrevista aquest diumenge a Catalunya Ràdio, Sànchez ha dit que la nova formació "no vol ser esclava del passat". Amb tot, també ha admès que segurament el partit incorporarà militants de l'antiga Convergència. "Aquesta és l'herència que reivindiquem, però no la dels càrrecs orgànics del partit", ha puntualitzat. L'expresident de l'ANC també ha parlat sobre la direcció del nou partit i ha dit que en cas que Puigdemont vulgui ser el candidat, la decisió s'haurà de ratificar en un procés de primàries. Encara que finalment s'acabés donant un acord entre Puigdemont i PDeCAT, l'expresident de l'ANC, Jordi Sànchez, ha dit que Junts per Catalunya no rebrà els drets electorals de la formació que lidera David Bonvehí i que li haurien de permetre participar en debats electorals o enviar propaganda electoral, entre d'altres. L'expresident de l'ANC vols que "els drets electorals de Junts per Catalunya els guanyi Junts per Catalunya". Sànchez ha reivindicat l'herència de la tradició catalanista i, per tant, Junts per Catalunya tindrà militants de l'antiga Convergència, "però són temps nous". "JxCat s'ha de fer valdre per ella mateixa sense que ningú pugui dir que s'ha aprofitat de tuteles d'anys anteriors", ha matisat.  Jordi Sànchez ha dit que Junts per Catalunya va néixer amb bons resultats el 2017, però "ha comès un error" que és no saber vertebrar-se. Això, ha puntualitzat, ha generat "un cert desconcert". Sànchez vol que el nou partit sigui un nou espai "obert a les persones i sense quotes". "Volem que sigui un espai en què la major part de l'independentisme democràtic s'hi senti representat i que fins ara estava mancat d'un partit que li donés coherència", ha dit Sànchez.  El nou partit, ha detallat, vol sumar "sense exclusions" i ha de permetre "donar continuïtat a l'esperit de l'1-O, i garantir el millor dels governs possibles".  L'autodeterminació a la taula de diàleg amb el govern espanyol El president de la Crida no creu que la taula de diàleg, on hi ha asseguts tant el Govern com el govern espanyol, hagi de ser "la solució" a la situació dels presos independentistes. "La taula de diàleg ha de servir per abordar el conflicte polític i trobar una solució a través de donar veu a la ciutadania", ha dit. En aquest sentit, creu que la presó, l'exili o els procediments judicials que hi ha oberts "només dificulten el clima per a un diàleg "honest", ja que "una part de la taula no hi pot ser".  Des del punt de vista de Sànchez, la taula tampoc ha de servir per debatre sobre les reformes del Codi Penal, o l'amnistia dels presos, només sobre el dret legítim a l'autodeterminació.  Una data per a les eleccions catalanes lliure de covid-19 Sobre la data de les futures eleccions catalanes, l'expresident de l'ANC s'ha mostrat reservat i ha recordat que la potestat per decidir-la és del president. Tanmateix, Sànchez creu que caldria trobar un dia que en què es poguessin convocar "amb la certesa que s'ha sortit de la pandèmia". En aquest sentit, per Sànchez, les eleccions que se celebren a Galícia i Euskadi "no garanteixen aquesta normalitat".   1.000 dies tancat a la presó Des que van entrar, el 16 d'octubre de 2017, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart han complert 1.000 dies a la presó. Sànchez ha explicat que allà dins ha tingut "dies bons i no tan bons", però el pitjor va ser el 4 de desembre del 2017, quan el Tribunal Suprem va permetre que la majoria dels polítics que hi havia tancats sortissin, però no va deixar que ell i Cuixart també quedessin lliures quan ja ho tenien coll avall.  Preguntat per si mai va contemplar l'exili, Sànchez ha dit que no i ha assenyalat que l'exili té connotacions "molt més dures que la presó". "No deixa de ser una presó amb barrots invisibles", ha assenyalat.   L'esperat tercer grau L'expresident de l'ANC ha pogut concedir una entrevista presencial a Catalunya Ràdio aquest diumenge en virtut d'un permís que li han concedit i a què tenen dret tots els interns de presons que han complert una quarta part de la seva condemna. L'expresident de l'ANC, reclòs a la presó de Lledoners, ara mateix està en règim de segon grau, malgrat ja se li ha aprovat el tercer. Sànchez desconeix encara quan podrà anar a dormir a casa seva amb la família però espera que pugui ser aviat ja que només falta l'aprovació definitiva per part del Departament de Justícia.  L'expresident de l'ACN també ha concedit una entrevista al diari Punt Avui, on parla de la taula de diàleg i Pedro Sànchez i també de la data de les noves eleccions. En la conversa amb el diari, es referma que la independència és "irreversible" i també lamenta que malgrat la repressió hagi fet el seu efecte, "és menys del que ells voldrien, i si no, només cal fixar-se en les posicions que mantenen els presos". Fent una mirada enrere, Jordi Sànchez diu que és probable que el 2017 fossin ingenus o innocents, però assenyala  que "la vida no s'acaba" i han "après la lliçó".

Summary: Sànchez assegura que JxCat renunciarà als drets electorals: "No volem ser esclaus del passat"


Bany de masses del president de la Generalitat, Quim Torra, aquest diumenge al migdia a Berga, on ha presenciat des del balcó de l'Ajuntament la Patum de Lluïment després d'assistir a la missa solemne. En una plaça de Sant Pere farcida de llaços grocs i de cartells on es llegia 'Llibertat Presos Polítics', Torra ha rebut el suport de la vora de 6.000 persones que assistien al tradicional acte, on no hi ha faltat figures com els Gegants, les Guites o l'Àliga . Abans, Torra ha signat en el llibre d'honor acompanyat de l'alcaldessa del municipi, la cupaire Montse Venturós. Ha expressat que hi ha "un mandat republicà democràtic i republicà a seguir", resultat del referèndum de l'1 d'octubre i ha agraït el compromís de la gent de la capital del Berguedà. "Gràcies Berga, per tant, per ser-hi sempre, per ajudar-nos a aconseguir la llibertat", ha sentenciat. "Tenim presos polítics i exiliats i el nostre dret a l'autodeterminació és criminalitzat", ha deixat escrit Torra en el llibre d'Honor. "Però tenim un mandat republicà i democràtic a seguir", ha afegit, recordant el resultat de l'1 d'Octubre. Després de donar les gràcies a Berga pel seu compromís "per a la llibertat, ha acabat amb un 'Visca Berga, Visca la Patum i Visca Catalunya lliure'. L'alcaldessa del municipi, Montse Venturós, li ha regalat una llibre sobre la festa i una carota. Del primer obsequi, Torra, visiblement il·lusionat ha expressat que "valia la pena" haver vingut, i de la carota, ha assegurat que "va directe a la Casa dels Canonges". Quan ha sortit al balcó de l'Ajuntament per presenciar la Patum de Lluïment, Torra ha estat rebut per una gran ovació, que ha cridat "President, president". Un altre moment destacat és quan una de les Guites, amb la seva forma arcaica de Mulassa i el seu llarg coll, ha acostat fins al president de la Generalitat una bóta de vi, d'on el cap de l'Executiu n'ha fet un glop, gest celebrats pels assistents.  El president del Parlament, Roger Torrent, agafarà el relleu de Torra com a màxima autoritat del país en la darrera Patum del 2018, la Patum Completa, que començarà, si el temps ho permet, a dos quarts de deu de la nit. També s'espera la presència com a convidats del nou conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, entre d'altres autoritats. La pluja s'espera i el groc domina La Patum de Lluïment s'ha pogut lluït amb tota la seva plenitud, ja que la pluja ha fet acte de presència a Berga just en acabar l'acte. Han obert plaça els Turcs i Cavallets, seguits de les Maces i els Àngels, les Guites, l'Àliga, els Nans Vells, els Gegants i els Nans nous. Tot seguit, el punt i final de la festa ha vingut marcat per els tres tirabols de rigor, on els assistents ballen amb els Gegants i les Guites al so del Tabal i les diferents Tonades. Entre els elements destacats, l'Àliga, que ha substituït el ram de clavells vermells que subjecta amb el bec per uns de grocs, i duia també al coll un mocador del mateix color. Els nans vells han volgut també retre homenatge a Pep Casellas, cap de colla durant 25 anys i que va morir recentment. Per homenatjar-lo, els quatre nans, que representen quatre figures masculines amb barret de tres pics, una llarga trena i que ballen fent picar les castanyoles, han dansat el 'Ballet de Déu', peça recuperada per a l'ocasió. Es dona el cas que els quatre nans han estat representats per dues filles de Casellas i dos nebots seus.

Summary: Berga abraça el president Torra en la Patum de Lluïment


L'Associació de Mitjans d'Informació i Comunicació (AMIC) i l'Agència Catalana de Notícies (ACN) han renovat el conveni per facilitar l'accés als continguts de l'agència als mitjans de proximitat. L'acord es va signar per primer cop fa un any. Ara, la renovació del conveni l'ha signat el president de l'ACN, Jordi Vilajoana, i el president de l'AMIC, Ramon Grau. Tant l'associació com l'agència han quedat satisfets amb aquesta renovació. "Ens satisfà renovar l’acord amb l’AMIC perquè entenem que el que fem és materialitzar i concretar el compromís de l’Agència nacional de notícies amb els mitjans de proximitat", ha destacat el director de l'ACN, Marc Colomer. "És un win-win, és a dir que hi guanyem tots: l'AMIC facilita l’accés dels mitjans de proximitat als continguts de l’ACN, cosa que permet a l'ACN seguir ampliant encara més la presencia en tots els àmbits territorials del país", ha afegit Colomer.

Summary: L'AMIC i l'ACN renoven el conveni per facilitar l'accés als continguts de l'agència als mitjans de proximitat


Un operatiu conjunt de diversos cossos policials, entre ells els Mossos, ha permès desarticular una organització dedicada a distribuir bitllets falsos de 500 euros a l'Estat pel mètode del degoteig, segons una nota que ha fet pública la policia catalana. Els detinguts portaven la moneda falsificada des de Bulgària fins a Espanya, que utilitzaven per fer compres a botigues de luxe. Després enviaven part dels beneficis al país de procedència de les imitacions, i per fer aquest últim pas utilitzaven empreses internacionals d'enviament de diners. L'operació s'ha desenvolupat en diverses fases i ha permès detenir 32 persones, 27 a l'Estat espanyol i 5 a Bulgària. A banda s'han intervingut 26.000 euros en bitllets falsos de 500 i 5.845 euros en moneda de curs legal. La policia ha pogut determinar també que la xarxa havia introduït al circuit financer més de 200.000 euros falsos. L'operació es va iniciar a finals del 2016 després que es detectés la circulació de nombrosos bitllets falsos de 500 euros de procedència búlgara, que s'introduïen principalment en municipis de la costa mediterrània. La policia va començar a investigar amb la hipòtesi que es tractés d'una organització criminal internacional dedicada a l'adquisició, transport, introducció i distribució de bitllets falsos a l'Estat. Segons els investigadors, l'eix principal sobre el qual pivotava l'organització era un home de nacionalitat búlgara que ja havia estat implicat anteriorment en fets delictius similars. La policia considera que aquest individu encarregava la moneda falsa a Bulgària al seu home de confiança en aquell país. Aquesta segona persona comprava la quantitat sol·licitada a un tercer individu a la ciutat de Pazardzik (Bulgària) a canvi d'un deu per cent del valor que haurien tingut els diners de curs legal. També s'ha pogut determinar que aquest tercer home comprava les falsificacions als presumptes caps de l'organització a Bulgària, dos germans que vivien en un complex de luxe protegits per fortes mesures de seguretat. Els pagava un quatre per cent del valor de curs legal. La moneda falsa arribava a Espanya a través de mules, com es coneix en l'argot les persones que fan aquesta feina. Hi arribaven per carretera o per via aèria en vols comercials de línies regulars. Un cop a Espanya, els bitllets falsos es lliuraven a persones de confiança perquè la custodiessin. Més tard s'introduïa en petites quantitats al circuit financer pel mètode del degoteig, és a dir, fent compres en establiments on no hi ha mitjans tècnics per comprovar els bitllets. Segons la policia, el mateix líder del grup feia compres en botigues especialitzades de productes de marques de luxe a un preu aproximat de 250 euros, que es revenien després a un preu menor. Finalment, els diners que obtenien tant de la introducció de la moneda falsa com de la venda dels productes es remetien en metàl·lic a Bulgària a través d'empreses d'enviament d'efectiu. Les investigacions van permetre localitzar domicilis, establir el modus operandi i determinar la participació de cadascun dels implicats. L'agost passat es va detenir a Bulgària l'encarregat de portar la moneda falsa a Espanya, i la mateixa nit es van arrestar 5 persones més en aquell país i unes altres 14 a l'Estat. A banda es van fer 4 escorcolls a la localitat valenciana de Gandia i 5 a Bulgària. En els dies posteriors es van detenir 10 persones més per blanqueig de capitals. La investigació ha culminat a principis de l'any 2018 amb la detenció de 3 persones més. A banda, la policia ha pogut determinar que la xarxa havia introduït al circuit financer més de 200.000 euros falsos. Aquest fet s'ha vist especialment afavorit per l'alta qualitat de la falsificació, catalogada des de la seva detecció com a perillosa pels pèrits del Centre Nacional d'Anàlisi del Banc d'Espanya. L'operatiu policial ha estat integrat per agents dels Mossos d'Esquadra i de la policia espanyola, i ha comptat amb la col·laboració d'agents de la policia búlgara a l'empara d'Eurojust i amb la participació d'Europol.

Summary: Desarticulen una organització dedicada a distribuir bitllets falsos de 500 euros pel mètode del degoteig


Grup Llobet ha anunciat que invertirà un total de 3,2 milions d'euros per crear una nova planta a Sant Fruitós de Bages. Està previst que les instal·lacions s'obrin al 2018 i, segons informa l'empresa bagenca, es crearan una vintena de llocs de treball directes i una desena d'indirectes. El nou projecte aglutinarà totes les empreses de producció i distribució al major del grup i, a més, es crearà una cuina central i s'ampliarà l'actual sala blanca per al desenvolupament de productes saludables. La nova planta estarà ubicada a pocs metres de la seu central del Grup Llobet, al polígon La Serreta de Sant Fruitós de Bages, on es mantindran les oficines de l'empresa, el centre logístic de les quaranta botigues del grup i les instal·lacions de Llobet Regals –dedicades a la comercialització de lots d'empresa i paneres de Nadal-.  Amb la creació de la nova planta, el Grup Llobet ha anunciat que vol convertir-se en un referent en l'elaboració pròpia i la venda de productes frescos al major entre el sector de la distribució a Catalunya.  A més, la companyia informa que les noves instal·lacions seran especialment rellevants per a Alven, la firma d'embotits i elaborats càrnics propietat de la família Llobet Vendrell, que actualment té l'obrador a Sant Joan de Vilatorrada. Alven canviarà d'instal·lacions i se centrarà en un projecte per elaborar embotits completament exempts de qualsevol additiu i amb una fitxa nutricional millorada.  Alhora, la firma Supercarns, dedicada a la carn fresca, situarà en aquesta nova nau una sala d'especejament i maduració de carns amb el compromís de distribuir el producte de màxima proximitat, procedent d'explotacions ramaderes de menys de 30 quilòmetres de distància. A banda de la producció d'Alven i Supercarns, des de les noves instal·lacions també hi operaran les marques agrupades sota el paraigües de Superfresc, la firma de distribució de productes frescos al major, entre les quals s'hi troba Superfruits i Superpeix.  Aquesta nova inversió, segons informa el Grup Llobet, també està pensada per l'aposta en l'alimentació saludable i en la recerca de nous productes propis i noves formes d'elaborar els aliments. De fet, el Grup Llobet va posar en marxa el 2015 la primera cadena de botigues saludables de Catalunya, Ca l'Arpellot.

Summary: Grup Llobet invertirà 3,2 milions d'euros en una nova planta a Sant Fruitós de Bages


Els controls de seguretat de l'aeroport del Prat tenen un escàner corporal en prova des de l'octubre. Segons han explicat fonts d'Aena a l'ACN, només han instal·lat un dispositiu d'aquest tipus, de Security scanner, als accessos a la T1. Les proves tindran una durada estimada de sis mesos i només s'utilitza "unes hores al dia". Per passar l'escàner, el passatger ha d'aturar-se dins l'equip i aixecar els braços per ser examinat. Durant l'escanejat, el sistema detecta els objectes que estiguin enganxats al cos. Les mateixes fonts d'Aena han assegurat que els passatgers que no vulguin passar per aquest escàner poden rebutjar-ho. També han insistit que a les pantalles de l'escàner només s'hi projecten "avatars" que no comprometen la intimitat del passatger i són innocus per la salut. A banda, expliquen que encara no està definit si s'acabaran instal·lant més escàners corporals a l'aeroport del Prat.  Fonts dels treballadors dels controls de seguretat del Prat avisen que el procediment és més lent i caldran més treballadors i més línies d'accés a les terminals si s'acaba estenent aquest model.  Des d'Aena, asseguren que l'escàner corporal dona més agilitat perquè redueix les alarmes i el nombre d'inspeccions manuals a banda de millorar la seguretat amb un sistema més complet que augmenta la capacitat de detecció.

Summary: Els controls de seguretat de l'aeroport del Prat tenen un escàner corporal des de l'octubre


La portaveu ajunta del Grup Municipal de C's a l'Ajuntament de Barcelona, Marilén Barceló, ha exigit al govern d'Ada Colau que, "de manera immediata", modifiqui el Pla Especial Urbanístic d'Allotjaments Turístics (PEUAT) perquè deixi de penalitzar a les residències d'estudiants. En aquest sentit, la formació taronja critica que amb l'actual normativa no poden oferir estades inferiors a un mes si no sol·liciten una llicència com a alberg que, a la pràctica, tampoc se'ls pot concedir. A més, Barceló ha destacat que segons el Consell per a la Unitat de Mercat aquest veto podria vulnerar "el principis de necessitat i proporcionalitat" de les residències d'estudiants barcelonines. Per últim, C's ha denunciat que ja va presentar la proposta al plenari de Drets Socials i Urbanisme del passat mes d'abril i que el govern municipal no en va fer cas. "La política de Colau és a dir que sí però després zero, no fa ni cas", ha afegit. La regidora també ha demanat a l'equip de govern que nomeni un interlocutor perquè faci de mediador entre els veïns de la Vila Olímpica que s'oposen a la construcció d'un alberg de 400 places i els promotors del projecte. Barceló ha lamentat que des que va començar l'oposició veïnal al projecte l'ajuntament no s'ha reunit amb els seus promotors en una clara  mostra de "passotisme, falta de gestió i d'incapacitat per governar i solucionar els problemes".

Summary: C's reclama la modificació del PEUAT perquè no perjudiqui a les residències d'estudiants


L'Ajuntament de Mataró ha refet el redactat de l'ordenança urbanística que regula l'obertura de prostíbuls. La norma es va fer el expressament el 2012 per evitar la construcció de dos bordells de grans dimensions que havien demanat llicència, però una sentència del TSJC va anul·lar la part de l'articulat que obligava el promotor dels macroprostíbuls a adaptar-se amb caràcter retroactiu a les fortes exigències urbanístiques, ja que només s'eximia "els establiments que disposin de llicència i posada en marxa". Per mantenir el veto, l'Ajuntament s'inspira ara en una normativa de rang superior de la Generalitat que estableix que només "poden seguir en funcionament" al marge de la normativa "els establiments que estiguin autoritzats". A la pràctica, la mateixa prohibició expressada de manera diferent. En concret, el nou redactat de l'ordenança diu que qualsevol "modificació substancial" de l'establiment i "ampliació o modificació de les activitats recreatives" quan es requereixi un canvi en les instal·lacions obliga a "adequar-se plenament als requisits i condicionaments" de l'ordenança. Els macroprostíbuls de la discòrdia encara estan per construir i, per tant, tot el projecte s'hauria de revisar per adaptar-se a les restriccions urbanístiques de l'Ajuntament. Les pretensions de l'empresari Josep Maria Colomer Ribot, era aixecar els dos prostíbuls al polígon de Les Hortes de Mataró, sota el nom comercial de 'Showgirls Chocolat Night Club'. Un d'ells seria de 30 habitacions i un altre de 50, molt pròxims entre ells i amb uns 2.000 metres quadrats de superfície total. Segons l'ordenança municipal, però, aquest tipus d'establiments estan limitats a un màxim de 500 metres quadrats per a l'activitat principal, mentre que les habitacions no poden superar el 10% de la superfície total. A més, l'ordenança també estableix que totes les places d'aparcament han de ser soterrades i totes les habitacions han de tenir ventilació natural, entre d'altres exigències que el projecte inicial dels bordells no complien. La modificació del nou redactat s'ha aprovat per unanimitat al ple municipal.

Summary: Mataró refà el redactat de l'ordenança contra els macroprostíbuls per mantenir el veto


Els contribuents que ingressin més de 22.000 euros l’any o bé percebin més de 12.000 euros l’any en cas de cobrar-los de dos pagadors diferents estan obligats a fer la declaració de la renda corresponents a l’exercici fiscal del 2015. A Catalunya es preveu que 3,538 milions de contribuents presentin la seva declaració, ja sigui amb dret a devolució o bé a ingressar. Aquest dimarts comença per part de l’Agència Tributària la campanya presencial a través d’una àmplia xarxa de punts d’atenció desplegats arreu del territori on els contribuents que hagin demanat telefònicament una cita prèvia seran atesos per personal d’Hisenda per fer ‘in situ’ la declaració de la renda. La campanya acaba el 30 de juny.  El termini de presentació de declaracions tant per ingressar com per retornar finalitza el 30 de juny pròxim, tot i que les declaracions a ingressar que optin per rebvre els diners a través de domiciliació bancària tindran de temps fins el 25 de juny. Aquest dimarts, 10 de maig, comença l’atenció presencial en la xarxa de punts d’atenció que ha desplegat l’Agència Tributària per Catalunya. Els contribuents tenen obert el telèfon de cita prèvia des del passat 4 de maig.

Summary: La campanya de la renda posa en marxa la cita presencial aquest dimarts


La Policia Nacional ha detingut un home a l'aeroport del Prat que va fugir després d'identificar-se amb un passaport falsificat. Els agents van adonar-se que el document estava manipulat i ell va sortir corrents per la T-1. Finalment va ser arrestat, però abans va causar lesions lleus a dos dels agents que el perseguien. L'home intentava agafar un vol cap a Mèxic i portava 12 rellotges de luxe robats, a més d'altres objectes. Està detingut per un delicte de falsedat documental i atemptat a agents de l'autoritat. Els rellotges els portava a una bossa que no havia facturat, així com 6.000 euros en efectiu. Un dels rellotges figurava com a robat a Madrid. També havia facturat dues maletes, on es van trobar cinc rellotges més, així com bosses i ulleres de prestigioses marques. El detingut, de nacionalitat colombiana, té nombrosos antecedents per delictes contra el patrimoni. Els 17 rellotges estan valorats en més de 4.000 euros. També portava dos ordinadors portàtils, cinturons, bosses i moneders i ulleres de sol.

Summary: Detenen un home a l'aeroport del Prat amb passaport fals que portava rellotges de luxe robats


ERC d'Olot considera que el PDeCAT ha de trencar de forma immediata amb el PSC i posar fi a un pacte de govern amb un partit que defineixen com a "còmplice i col·laborador necessari' d'una "bogeria opressora i violenta". Els republicans consideren que aquest trencament s'ha de fer efectiu aquest mateix dilluns per poder "defensar la dignitat i el compromís" dels consellers del PDeCAT i ERC, així com dels presidents de l'ANC i Òmnium que estan empresonats. En un comunicat, retreuen al PDeCAT no haver pres aquest decisió "el mateix dia de l'empresonament dels Jordis" ni tampoc en el moment en què van ingressar a presó els consellers i el vicepresident Oriol Junqueras, tots ells "destituïts en aplicació de l'article 155". També afirmen que molts olotins els han expressat no comprendre per què a dia d'avui el pacte amb el PSC es manté després de tot el que ha passat. I mantenen sobre la taula la proposta de fer un govern de concentració amb les forces republicanes per "defensar millor" les institucions. Al comunicat, ERC d'Olot afirma que "avui fa ja 21 dies que els Jordis, Jordi Cuixart i Jordi Sànchez, estan empresonats il·legalment per les seves idees" i que "des de fa 4 dies el vice-president Oriol Junqueras i els consellers Josep Rull, Carles Mundó, Raül Romeva, Jordi Turull, Dolors Bassa, Joaquim Forn i Meritxell Borràs, representants del poble de Catalunya elegits democràticament, estan també tancats injustament en una presó de Madrid, privats tots de la seva llibertat i lluny de les seves famílies".  Lamenten que en ple segle XXI a Europa hi hagi "presos polítics catalans" i denuncien que Catalunya "pateix un cop d'estat degut a les actuacions, totalment il·legals, del sistema polític i judicial d'un estat autoritari i no democràtic". Unes actuacions que, afegeixen, "compten amb el suport total i explícit" dels partits del PP, PSOE, PSC i C's. La formació admet que haurien volgut que el trencament del pacte ja s'hagués donat en el moment en què els presidents de l'ANC i Òmnium Cultural van entrar a presó. També afirmen no comprendre per què tampoc ha passat després de l'entrada a presó dels representants polítics, alguns del mateix PDeCAT. A més a més, defineixen el PSC com a "partit còmplice i col·laborador necessari d'una bogeria opressora i violenta".  Per tot això, els republicans creuen que ha arribat el moment de posar fi al pacte de forma immediata. Mantenen l'oferta que van fer al PDeCAT ara fa dues setmanes quan se'ls va proposar formar un govern de concentració amb totes les forces republicanes, és a dir incloent també la CUP.  "Ara és el moment de prendre decisions i de mullar-nos tots; per dignitat no podem esperar ni un segon més", conclouen al comunicat.  Assemblea comarcal del PDeCAT aquest dijous L'alcalde d'Olot, Josep Maria Corominas, va respondre a l'oferiment d'ERC dient que era un tema que s'havia de consensuar amb tot el grup i fins avui no hi ha hagut cap posicionament. Aquest dijous està previst que el PDeCAT celebri una assemblea comarcal on també es prendran decisions sobre les eleccions del 21-D imposades pel govern espanyol. D'aquesta manera, es vol consultar la militància abans de decidir si es trenca el pacte de govern amb el PSC.  L'equip de govern d'Olot està format per PDeCAT, que té vuit regidors, un regidor de Demòcrates (Jordi Alcalde) i els tres regidors del PSC.  I a l'oposició hi ha els 5 regidors d'ERC, 3 de la CUP i 1 d'OEC.

Summary: ERC d'Olot demana al PDeCAT que trenqui immediatament el pacte amb el PSC en defensa de la "dignitat" dels empresonats


La Generalitat ha desencallat la variant d'Anglès (Selva) i traurà l'obra a licitació aquest setembre per 21,6 milions d'euros (MEUR). El projecte, que actualment s'està revisant i actualitzant, recull que la nova carretera tindrà una longitud d'uns 2 quilòmetres i inclourà un túnel de 500 metres. La variant enllaçarà la C-63 (a l'alçada del cementiri) amb l'N-141e (a la zona de la Farga i de la Riera Seca). Les obres també preveuen aixecar dues rotondes en aquests punts, des d'on es donarà accés a la nova carretera. La intenció de la Generalitat és que els treballs de la variant puguin engegar-se just després que acabin els treballs de millora i ampliació de l'N-141e, també coneguda com 'la carretera de la vergonya', entre Montfullà i Bescanó (Gironès).  La variant d'Anglès forma part del paquet d'actuacions de millora a la popularment coneguda com 'la carretera de la vergonya'. Actualment, a la N-141e, la Generalitat està eixamplant la calçada al tram comprès entre Montfullà i Bescanó. Són 1,8 quilòmetres que s'havien arribat a convertir en un punt negre de la xarxa viària de la demarcació. Aquesta obra, que va començar el 15 de març de l'any passat, té un pressupost de 3,5 MEUR. Es preveu que els treballs –que van amb retard- s'acabin finalment passat l'estiu. Suposen queixalar part de la muntanya perquè la calçada, amb dos carrils de circulació, passi de tenir 6 metres a sumar-ne 9. L'any 2016, a l'hora d'impulsar les millores a 'la carretera de la vergonya', la Generalitat va prioritzar el tram entre Montfullà i Bescanó perquè aquí la calçada era estreta, sinuosa, i passa encaixada entre el talús i el riu Ter. Però el llavors conseller Josep Rull –actualment destituït en aplicació del 155- ja va anunciar que, un cop es completessin aquests treballs, vindria la variant d'Anglès. La carretera ha de permetre enllaçar l'N-141e des de la rotonda de l'Antex amb la C-63 a l'alçada del cementiri. I d'aquesta manera, alliberar el centre del poble del trànsit de camions que actualment l'han de creuar per arribar fins a l'Eix Transversal. 21,6 MEUR i túnel de mig quilòmetre Ara, la Generalitat ha desencallat aquest projecte amb la intenció que l'inici de l'obra gairebé s'encavalqui amb el final del de la Pilastra. D'entrada, l'empresa pública Infraestructures de la Generalitat SAU ja ha encarregat a les enginyeries Forest i IDP que actualitzin el projecte inicial que hi havia de la variant (i que datava del març 2012) per optimitzar-ne els costos. En paral·lel, Infraestructures de la Generalitat ja ha publicat un anunci previ (una fórmula que permet la nova Llei de Contractació) on avança que la data prevista per a la licitació serà el 14 de setembre. I que l'obra de la variant d'Anglès –en realitat, una semivariant- tindrà un pressupost de 21.598.500 euros. La nova carretera tindrà una longitud d'1,7 quilòmetres i per donar-hi accés s'aixecaran dues rotondes a banda i banda. A més, inclourà un túnel de mig quilòmetre per salvar una carena. Segons recull l'encàrrec del projecte, tindrà dos carrils de circulació (un per sentit) de 3,5 metres d'amplada i vorals d'1,5 metres. La resta de trams, sense data De moment, més enllà d'això, la resta de millores que la Generalitat va projectar a 'la carretera de la vergonya' encara no tenen data. Ja al 2016, Rull admetia que la manca de disponibilitat pressupostària impossibilitava engegar-ne l'obra tant a curt com a mitjà termini. En concret, són sis projectes: les variants d'Amer (27 MEUR), de Bescanó (52 MEUR), la de les Planes d'Hostoles (11 MEUR) i la de Sant Feliu de Pallerols (20 MEUR), i la millora dels trams compresos entre Bescanó i Anglès (73 MEUR), i entre la sortida d'aquest municipi selvatà i Amer (44 MEUR).

Summary: La Generalitat desencalla la variant d'Anglès i traurà l'obra a licitació al setembre per 21,6 MEUR


La junta de creditors de la Societat Municipal de Promocions Urbanes SA de Vilassar de Mar ha aprovat un conveni de creditors que evita la liquidació de l'empresa municipal, en concurs voluntari des de principis d'any. L'acord amb els creditors ordinaris de la societat preveu la supressió de la meitat del crèdit ordinari, d'1,1 MEUR. L'altra meitat, 1,1 MEUR més, es pagarà en cinc anys i sense interessos, mentre que no serà fins a partir del sisè any quan es comenci a pagar els creditors subordinats. Aquest acord posa l'empresa municipal en "la via de la solvència" i això li permet també tancar altres operacions que estaven emparaulades, com la venda d'una promoció d'una vintena d'habitatges, i que permetran situar el deute total de la societat en els 8 MEUR a final d'any, segons ha detallat l'alcalde del municipi, Damià Del Cot. El deute a l'inici del mandat, fa poc més d'un any, era superior als 16 MEUR. L'aprovació del conveni amb els creditors de la SA Municipal de Vilassar de Mar és l'escenari amb el que ha treballat el consistori des del passat mes de gener, quan es va declarar en concurs voluntari de creditors. Qualsevol altra opció, recorda l'alcalde, hagués suposat, no només la liquidació de l'empresa, sinó també el traspàs del deute a l'Ajuntament i la pèrdua d'actius importants, com dues promocions d'una seixantena de pisos de protecció oficial. "Ens esperaven uns anys molt complicats de gestionar, però s'ha produït l'escenari que contemplàvem", celebrà Damià del Cot. Amb l'acord amb els creditors, l'empresa municipal enceta la via de la solvència a mitjà termini, es fa possible mantenir el patrimoni social i s'evita perjudicar la situació financera de l'Ajuntament. A més, el nou escenari permet també desbloquejar altres operacions que estaven emparaulades amb l'objectiu de continuar reduint el deute de l'empresa municipal, com és la venda de la vintena de pisos del mercat. Amb tot, dels 16 MEUR de deute que hi havia a principis de l'actual mandat, actualment el deute està ja per sota dels 12 MEUR i la venda de patrimoni, juntament amb l'acord amb els creditors situaria el deute en 8 MEUR a finals d'any. Pel que fa al 'pacte' amb els creditors, s'ha acordat un quitament del 50% del crèdit ordinari, que és d'1,1 MEUR, mentre que l'altre 1,1 MEUR restant es pagarà en cinc anys i sense interessos, el màxim legal permès: "És una situació que no ens esperàvem ni en el millor dels escenaris", reconeix l'alcalde. El calendari de pagaments estableix un 10% el primer any, un 15% el segon, un 25% el tercer, el quart i el cinquè any. A partir del sisè any s'afrontarà el pagament dels crèdits subordinats.

Summary: Vilassar de Mar evita la liquidació de l'empresa municipal d'urbanisme gràcies a un conveni amb els creditors


El centre tecnològic Eurecat Lleida (membre de Tecnio) participa en el Digital Innovation Hub AgROBOfood, una nova xarxa europea orientada a compartir coneixement, infraestructures i bones pràctiques amb la finalitat d'impulsar l'adopció efectiva de tecnologies robòtiques en el sector agroalimentari, per tal d'augmentar la seva productivitat i sostenibilitat. Segons el gerent d'Eurecat Lleida, Gabriel Anzaldi, aquesta xarxa de centres d'innovació "permetrà accelerar la transformació digital i desplegar la Intel·ligència Artificial en el sector agroalimentari català", que representa més del 15% del total del PIB industrial, especialment "per contribuir a impulsar solucions més eficients i competitives en totes les activitats que abasta". En el marc del projecte, el centre tecnològic provarà el funcionament de la robòtica aèria per a la supervisió de les vinyes. Dins del projecte, Eurecat provarà un sistema per proporcionar informació processable procedent del monitoratge de cultius vitícoles amb drons, amb l'objectiu d'aconseguir una aplicació informàtica capaç de fusionar dades provinents de plataformes robòtiques aèries i terrestres i d'oferir al viticultor un sistema amigable per la seva visualització i la gestió de la informació. La finalitat de la prova pilot és "aconseguir que els viticultors puguin obtenir dades precises dels sistemes de monitoratge robòtic, que reverteixin en la productivitat de la seva activitat i que fomentin la implantació d'aquest tipus de solucions", explica la directora de la Unitat de Robòtica i Automatització d'Eurecat, Pepa Sedó. El centre tecnològic "s'encarregarà a més de definir, juntament amb els viticultors, les millors pràctiques per obtenir informació processable, que sigui rellevant per millorar la productivitat el cultiu", assenyala Sedó. Així mateix, Eurecat lidera la definició de la sostenibilitat de la xarxa de Digital Innovation Hubs, "amb la finalitat de definir un model de negoci que es pugui consolidar i seguir beneficiant a l'ecosistema de robòtica", segons destaca la responsable del projecte per part del departament de Consultoria Tecnològica del centre, Laura Arribas. En conjunt, AgROBOfood dedicarà 16 milions d'euros a connectar el món de la robòtica i l'agricultura, l'R+D i les empreses, mitjançant l'establiment d'una xarxa sostenible de centres d'innovació digital, amb l'objectiu de consolidar l'ecosistema actual, on les empreses trobin suport per a la seva digitalització, a nivell tècnic, humà i financer. Amb aquest objectiu, portarà també a terme pilots per a la demostració de l'eficàcia de la robòtica en set grups regionals, que provaran, entre altres solucions, robots destinats a evitar que els operaris hagin de treballar a temperatures sota zero en sales de congelació, a garantir una correcta fertilització dels terrenys i a millorar el cultiu tradicional de l'oliva. També assajarà nous sistemes per collir la fruita automàticament, en el moment just de maduresa, tant al camp com a l'hivernacle. Per aconseguir-ho, AgROBOfood treballarà en col·laboració amb la comunitat europea de robòtica, per incidir en les sinergies amb iniciatives com EU-Robotics, per maximitzar el retorn de les inversions europees en la transformació digital de l'agroalimentació. Liderat per Wageningen Food & Biobased Research, participen en el consorci un total de 39 organitzacions i empreses especialitzades en innovació i robòtica, procedents de disset països.

Summary: Eurecat Lleida se suma a una xarxa d'innovació digital que desplegarà Intel·ligència Artificial al sector agroalimentari


L'activitat i exregidor d'ERC a Sant Joan de Vilatorrada (Bages), Jordi Pesarrodona, ha anunciat que es dona de baixa definitivament del partit després del nou acord amb el PSOE per prorrogar l'estat d'alarma. Pesarrodona ja va renunciar el passat 28 de setembre a tots els càrrecs polítics amb ERC, però ara ha fet un pas més i ha volgut estripar el carnet de la formació. "Avui és un dia trist. Em dono de baixa de militància. Així no em sento presoner de decisions que no entenc", ha piulat l'activista, jutjat per un delicte d'odi després de posar-se al costat de la Guàrdia Civil amb un nas de pallasso. "Respectem la seva decisió i esperem tornar-nos a guanyar la seva confiança", ha manifestat la portaveu d'ERC, Marta Vilalta.    "Sempre hem estat al seu costat ja que ha patit la repressió", ha recordat la també secretària general adjunta d'ERC. "A banda, compartim objectiu amb Pesarrodona que és la independència de Catalunya i la defensa dels drets i llibertats de la ciutadania", ha reflexionat en veu alta Vilalta, que ha finalitzat: "Seguirem treballant en això, encara que ara ja no sigui membre del partit".  "Em sento orfe de representació" En un fil a Twitter, Pesarrodona ha explicat que ha pres la decisió de deixar ERC després de "meditar-ho molt". "Els darrers afers de país precipiten aquesta decisió. Fa molt de temps que no em sento còmode en el partit en el qual he militat mes de 25 anys", ha reconegut l'activista i exregidor d'ERC al Bages. "Segurament la meva situació d'imputat i pendent de judici no em fa ser del tot imparcial, està clar que soc víctima del 1-O, i avui em sento orfe de representació", ha conclòs Pesarrodona.

Summary: Pesarrodona es dona de baixa d'ERC i Vilalta respecta la decisió: "Esperem tornar-nos a guanyar la seva confiança"


Un brot de covid-19 detectat en un habitatge de temporers de Sant Pere Pescador (Alt Empordà) afecta un total de deu persones. Segons ha avançat el Diari de Girona i ha confirmat l'ACN, tots són asimptomàtics, excepte el primer cas detectat que està ingressat a l'hospital de Figueres. Al domicili hi viu un grup de nou persones, cinc de les quals són temporers. Un cop diagnosticats aquests casos, en el rastreig de contactes en van detectar un més, que no és convivent. Segons informa Salut, de moment el brot està controlat  continuat i els afectats estan fent aïllament al domicili que comparteixen.  La Generalitat ha ofert als afectats la possibilitat de fer l'aïllament al dispositiu habilitat per realitzar el confinament dels casos positius entre temporers però han preferit quedar-se a casa. El CAP de l'Escala està fent un control de la seva situació clínica i membres de la Creu Roja fa un seguiment diari per cobrir les necessitats socials. Per a la temporada de collita, la Generalitat ha creat un circuit format per tres espais que sumen una vuitantena de places per acollir els temporers de la recollida de la poma a l'Empordà amb covid-19 o que hagin de fer quarantena però no disposin de llocs adequats on aïllar-se. El circuit està format per les 28 places de l'hostal 'L'Esplai' de Viladamat on s'adrecen els temporers pendents de PCR, els 20 llits de la casa de colònies 'La Perdiu' de Cabanes per a positius asimptomàtics i els 30 de la casa de colònies 'Ca n'Oliver' de Pontós destinats als contactes estrets amb un cas positiu de covid.

Summary: Un brot de covid-19 detectat en un habitatge de temporers de Sant Pere Pescador afecta deu persones


Els magistrats de la secció primera de l’Audiència Provincial de Lleida han desestimat els recursos dels pares de la Nadia -la menor afectada per una malaltia rara dels quals s’investiga si se n’haurien servit per recaptar diners i si hi haurien tingut conductes sexuals recriminables- contra els delictes de tinença de pornografia infantil i exhibicionisme. Els apel·lants demanaven la nul·litat de les actuacions perquè el jutge els va prendre declaració sobre aquests fets en el marc de la investigació per la presumpta estafa –va ser durant un escorcoll que la policia va descobrir el material pornogràfic en un ordinador de la parella-, perquè les fotografies es van fer a Mallorca -i per tant consideraven que el cas l’havia de dur un jutjat de les Balears- i perquè els fets, al seu parer, no eren constitutius d’una infracció penal.  Sobre el primer supòsit, els magistrats recorden que els investigats no han sofert cap tipus de vulneració dels principis d’audiència, assistència i defensa. Sobre la inhibició del jutjat de la Seu d’Urgell en favor d’un de la ciutat mallorquina d’Inca, que és on es van fer les fotografies, l’Audiència de Lleida recorda als investigats que aquest extrem ja s’havia debatut en un altre recurs d’apel·lació i que la petició havia estat desestimada. Finalment, sobre si els fets són constitutius de delicte o no, els magistrats indiquen que en aquest moment inicial de la investigació hi ha un “substrat indiciari suficient” sobre la possibilitat que ho siguin, per la qual cosa també desestimen la petició.

Summary: Desestimen els recursos dels pares de la Nadia contra els delictes de tinença de pornografia infantil i exhibicionisme


Desenes de persones amb discapacitat s'han concentrat aquest dissabte al passeig Marítim del Bogatell per exigir el servei de bany adaptat a les platges barcelonines. "Teòricament avui començava la temporada de platges per les persones amb mobilitat reduïda, cosa que està anunciada a la web però no hi ha ni els mòduls, ni els tècnics, ni les amfíbies ni les quatre platges preparades perquè ens puguem banyar", denuncia Montse Font, membre de la Comissió de Platges de Barcelona. De fet, aquest any no saben quan podran entrar a l'aigua. Davant d'això, el col·lectiu exigeix a l'alcaldessa, Ada Colau, el seu "dret a gaudir de l'oci" i denuncia que no han tingut resposta del consistori tot i que fa anys que lluiten per millorar aquest servei.

Summary: Les persones amb discapacitat es manifesten per reclamar el servei de bany adaptat a les platges barcelonines


El Tribunal Suprem ha reconegut al jutge i exsenador d'ERC, Santiago Vidal, el dret de reingressar a la carrera judicial. El jutge podrà tornar a exercir però no podrà recuperar directament la plaça a l'Audiència de Barcelona, sinó que haurà de presentar-se al primer concurs que s'anunciï de places de la seva categoria. La sentència del Suprem també reconeix els "drets professionals de tot tipus, econòmics i administratius" i, per tant, el Consell General del Poder Judicial (CGPJ) haurà de pagar-li per l'any que no ha pogut exercir. La suspensió de Vidal dictada pel CGPJ era de tres anys (febrer 2015-2018) i el jutge va demanar poder reingressar al servei quan va acabar. El tràmit implicava obtenir primer una declaració d'aptitud per part de l'òrgan de govern dels jutges, que se li va denegar el març de 2018. Vidal, investigat al jutjat 13 de Barcelona, està citat com a testimoni aquest dijous al Suprem en el judici de l'1-O. La sala contenciosa administrativa ha reconegut el dret al jutge Santiago Vidal a reingressar a la carrera judicial. Vidal ha estat apartat des del febrer de 2015, quan el CGPJ el va suspendre de funcions i sou durant tres anys per una falta greu per haver participat en la proposta de redacció d'una constitució catalana. En aquell moment, però, es va descartar l'expulsió definitiva de Vidal i es va deixar en una suspensió.  La suspensió es va acabar el passat 26 de febrer de 2018 i el jutge va demanar el reingrés. En data 8 de març, la comissió permanent del CGPJ li va denegar i es va basar en l'article 367.1 de la llei orgànica del poder judicial. Aquest article obliga que, amb caràcter previ, hi hagi una declaració d'aptitud per del CGPJ per autoritzar el seu retorn.   El CGPJ va argumentar que durant els tres anys que havia estat apartat de la carrera judicial havia demostrat "falta de lleialtat a les institucions de l'Estat i la Constitució" i que la seva actuació implicava "una evident pertorbació a la reputació i imatge amb la que el Poder Judicial ha d'aparèixer per al compliment de les seves altes funcions en un estat democràtica social i de dret".  Una sentència del TC canvia el marc normatiu  La situació, però, va canviar al desembre del 2018. El Tribunal Constitucional –a petició del Suprem pel cas d'un altre jutge que tenia sobre la taula i que també demanava el reingrés- va declarar que aquest article (el de la declaració d'aptitud) era inconstitucional. Per tant, dequeia la norma que havia usat el CGPJ per mantenir apartat el jutge Vidal.  Davant d'aquesta nova situació legal, el jutge Vidal va tornar a demanar el reingrés. Va presentar un recurs contenciós-administratiu davant el Suprem contra l'acord de 8 de març de 2018 del Consell General del Poder Judicial que el mantenia apartat de la carrera judicial tot i que ja havia complert els tres anys de suspensió. Haurà de tornar a concursar per tenir plaça  Ara, el Suprem estima parcialment aquest recurs i reconeix el dret del jutge a reingressar perquè ja no és exigible la prèvia declaració d'aptitud després de la sentència del TC. Ara bé, no podrà recuperar immediatament la plaça que tenia assignada a l'Audiència de Barcelona i haurà de presentar-se al primer concurs que hi hagi places de la seva categoria disponibles (segons estableix l'apartat 2 de l'article 367). Això vol dir, doncs, que el jutge podria reincorporar-se en una plaça fins i tot fora de Catalunya.  A més, la sentència apunta que estarà obligat a presentar-se a tots els concursos on s'anunciïn places de la seva categoria perquè, si no ho fa, quedaria en situació "d'excedència voluntària per interès particular".  Pagar-li un any de sou  La sentència també reconeix els drets professionals "de tot tipus, econòmics i administratius" del jutge i, per tant, el CGPJ haurà d'abonar-li l'any que ha estat apartat de la carrera un cop ja s'havia acabat la seva suspensió (des del febrer de 2018). A la sentència, però, no es xifra la quantitat ja que haurà de ser l'òrgan de govern dels jutges qui li faci aquest abonament. Només es diu que la quantitat no haurà d'incloure interessos de demora.  També es carreguen les despeses derivades del procés fins a un màxim de 3.000 euros al Consell General del Poder Judicial.

Summary: El Suprem reconeix el dret de Santiago Vidal a reingressar a la carrera judicial però haurà de concursar per tenir plaça


El Tresor Públic ha col·locat en la subhasta d'aquest dijous 2.779,6 milions d'euros en obligacions a 10 i a 21 anys a un tipus més baix i en la part baixa del màxim objectiu establert (entre 2.500 i 3.500 milions). Els inversos han sol·licitat 5.609,6 milions, que supera dues vegades l'import total adjudicat. D'altra banda, l'Estat també ha adjudicat 675 milions d'euros en bons a 3 anys lligats a la inflació europea a un interès negatiu. La demanda per a aquest bo s'ha situat en els 1.930 milions, gairebé tres vegades l'import adjudicat. En les obligacions a 10 anys el Tresor ha adjudicat 2.188,9 milions a un tipus mitjà de l'1,694%, per sota de l'1,986% de la darrera emissió del 12 de gener. Pel que fa a les obligacions a 21 anys el Tresor ha col·locat 590,6 milions a una rendibilitat mitjana del 2,614%, també inferior al 2,720% de la subhasta del passat 17 de desembre. En relació als bons a 3 anys, l'Estat ha venut 675 milions d'euros a un tipus mitjà del -0,096%, per sobre del -0,251% de la darrera emissió del 5 de novembre passat. Segons el Ministeri d'Economia i Competitivitat, des de començament d'any el Tresor ha captat 22.900 d'euros, un 18,3% de la previsió d'emissió a mig i llarg termini (125.300 milions d'euros). El cost mitjà del deute de l'Estat a l'emissió es va situar en el 0,94% a finals del gener passat, enfront del 0,84% del desembre del 2015. La vida mitjana del deute en circulació a aquesta data era de 6,55 anys, superior als 6,45 anys de finals del 2015.

Summary: El Tresor col·loca 3.455 milions en bons i obligacions i ofereix tipus negatius en la referència lligada a la inflació europea


L’Ajuntament de Gavà (Baix Llobregat) incrementarà les inversions en equipaments i en espai públic previstes per aquest mandat i engegarà noves actuacions gràcies a l’aplicació del romanent de tresoreria amb què ha tancat els comptes de l’any 2016, que ascendeix a 5,4 milions d'euros. D’acord amb la legislació vigent, aquest saldo positiu s’ha de dedicar primer a assegurar el pagament dels proveïdors en els terminis legals i, un cop complerta aquesta condició, a retornar deute. Així, el govern municipal destinarà 200.000 euros a amortitzar més crèdits per avançat, un fet que situa l’endeutament municipal en el 67,74%. Els diners restants es destinaran a despeses generals i corrents per import de 349.464 euros, i a finançar noves inversions per valor de 1.396.220 euros. D’aquesta manera, el volum total del Pla d’Inversions del mandat, inicialment fixat en 23'5 milions, passa a situar-se prop dels 25 milions. Pel que fa a les inversions concretes, entre d'altres es destinaran més de 200.000 euros en instal·lacions esportives, més de 560.000 en equipament sòcio-culturals, 120.000 a noves accions de caire social com ara ajuts al transport públic o per instal·lar ascensors a comunitats de veïns o 289.000 en millores en l’espai públic.

Summary: Gavà incrementa les inversions del mandat en 1,5 milions d'euros pel romanent de tresoreria


Andorra veu en la realització de tests massius d'anticossos, així com en la gestió de la crisi sanitària de la covid-19 en general, una oportunitat per aconseguir que el Principat sigui "un país reputat, un país respectat i un país que, en certa forma, serveixi de mirall per altres països". Així ho ha dit el seu cap de govern, Xavier Espot, aquest dilluns, coincidint amb la posada en marxa de l'operativa que permetrà dur a terme un cribratge poblacional en els pròxims dies a, almenys, les més de 60.000 persones que s'han inscrit voluntàriament a aquestes proves. Des de l'executiu andorrà esperen que tot plegat també serveixi per a què els dos estats veïns apliquin en aquest territori les mateixes mesures que dins l'espai Schengen.

Summary: Andorra veu l'operativa de tests massius per detectar la covid-19 com a oportunitat de ser un "mirall" per altres països


Neus Lloveras ha estat escollida nova presidenta de l'Associació de Municipis per la Independència i ha assegurat que l'entitat serà "proactiva" amb el procés sobiranista alhora que ha alertat que "vigilarà" per comprovar que tira endavant. L'alcaldessa de Vilanova i la Geltrú, que encapçalava l'única candidatura per dirigir l'AMI, ha rebut el suport unànime dels 163 alcaldes presents a l'assemblea celebrada a Cerdanyola del Vallès. En el primer discurs com a presidenta, ha fet una crida a "mostrar el rebuig" davant l'actitud de l'estat espanyol, a qui ha acusat de "vulnerar els principis bàsics de la democràcia: la separació de poders, la llibertat d'expressió i el dret a la lliure associació". Neus Lloveras ha agafat el relleu de Josep Andreu, alcalde de Montblanc, que presidia provisionalment l'AMI des que Carles Puigdemont va ser escollit president de la Generalitat. Lloveras ha iniciat aquest divendres el seu mandat al capdavant de l'AMI advertint que treballarà per "empènyer" i garantir la continuïtat del procés sobiranista. "Serem proactius, però si veiem que el Parlament s'atura, demanarem accelerar, per responsabilitat amb els ciutadans", ha afirmat. A part d'aquesta voluntat "vigilant", com ella mateixa ha definit, la nova presidenta ha explicat que també s'ha proposat aconseguir un suport més ampli en el procés sobiranista, reforçar-ne la internacionalització, donar suport als Ajuntaments com a estructures d'un futur estat català i garantir la coordinació amb les entitats ciutadanes com l'ANC i Òmnium Cultural.  Davant aquests propòsits, la vicepresidenta i portaveu del Govern Neus Munté ha estès la mà a la col·laboració entre l'AMI i la Generalitat. Munté, que ha clausurat l'assemblea, ha assegurat que el Govern "no es limitarà a esperar que les coses passin", i s'ha compromès a fer un treball conjunt amb els municipis sobiranistes per "aconseguir objectius ambiciosos que tenen molt a veure amb la llibertat i la dignitat". D'altra banda, Neus Lloveras ha estat crítica vers els casos judicials oberts contra diversos Ajuntaments catalans per haver donat suport a l'inici del procés sobiranista. "És esperpèntic", ha etzibat, i ha instat els Ajuntaments i les entitats a favor del dret a decidir a "treballar per visualitzar el rebuig" a l'actitud de l'estat espanyol, tant pel que fa als processos judicials, com a la llibertat d'expressió i a l'associacionisme. Respecte la crida a la desobediència que promouen formacions polítiques com la CUP i ajuntaments com el de Berga, Lloveras ha preferit parlar de "trencar les normes establertes", i ha dit que això passarà quan "conjuntament tots els actors de l'AMI ho creguin". Al mateix temps, ha fet una crida a la unitat: "és bàsic que no hi hagi protagonismes i que establim una estratègia conjunta". Finalment, la nova presidenta de l'AMI també s'ha referit als poders europeus i al reconeixement d'un futur estat català dins les institucions comunitàries. En aquest sentit, ha demanat "treballar per una Europa més propera al ciutadà" per a què "s'accepti que una nació vulgui reivindicar el dret a decidir". Nova executiva amb voluntat "continuista" Junt amb la proclamació de Neus Lloveras aquest divendres com a presidenta de l'AMI, també s'ha escollit la nova Comissió Executiva de l'entitat. Lloveras ha assegurat que és una proposta "continuista" que vol mostrar "la pluralitat política i la diversitat territorial" de l'associació". De les votacions, n'ha sorgit Jordi Gaseni, alcalde de l’Ametlla de Mar, com a vicepresident primer i Eduald Calvo, alcalde d’Argentona, com a vicepresident segon.  La resta de vicepresidències han recaigut en els alcaldes Josep Maria Corominas (Olot), Montserrat Fornells (Vilanova de l’Aguda), Ferran Bel (Tortosa), Miquel Buch (Premià de Mar i president de l’Associació Catalana de Municipis) i Jordi Solé (Caldes de Montbui). L’alcalde d’Arenys de Munt, Joan Rabasseda, es manté com a secretari i l’alcalde del Port de la Selva, Josep Maria Cervera, com a tresorer.  L’executiva es completa amb els alcaldes i alcaldesses Josep Andreu (Montblanc), Marta Madrenas (Girona), Albert Batet (Valls), Jordi Munell (Ripoll), Fèlix Alonso (Altafulla), Mercè Esteve (Begues), Mireia Solsona (Matadapera), Lluís Guinó (Besalú), David Saldoni (Sallent), Andreu Francisco (Alella), Ramon Roqué (Sant Joan de les Abadesses), Elisabet Ferreres (Montesquiu) i Carme Freixa (Vallfogona de Ripollès) i el regidor Francesc Barbero (Flix) com a vocals.

Summary: Neus Lloveras diu que l'AMI serà "proactiva" amb el procés però alerta que "vigilarà" per comprovar que tira endavant


El vicepresident de la Generalitat i conseller d’Economia, Oriol Junqueras, ha dibuixat aquest dimecres les línies mestres de la “revisió” que vol portar a terme el Govern del controvertit projecte BCN World, previst al Camp de Tarragona. Junqueras ha assegurat que el complex “tal i com està formulat va fracassar, com a mínim, per la retirada de l’intermediari i la incompareixença dels inversors”. És per això que, durant una interpel·lació al ple del Parlament, ha avançat que la modificació arribarà de la mà del “redimensionament del pla urbanístic”, d’una “revisió fiscal” que replantegi les mesures que es van aprovar per a l’anterior pla, i d’una reducció de l’espai dedicat als casinos que faci “realista” la previsió destinada a aquest ús.  Una interpel·lació del PPC al vicepresident sobre el futur de BCN World ha donat l’oportunitat a Oriol Junqueras per explicar les línies mestres que, segons ell, marcaran la revisió del projecte. Just un dia després que la CUP assegurés que no veia cap canvi en el Govern respecte de BCN World i que això podia posar en perill l’acord d’estabilitat parlamentària amb JxSí, Junqueras ha sortit al pas parlant dels seus plans per al complex del Camp de Tarragona.  Segons el vicepresident, el projecte “tal i com estava formulat” i com s’ha vingut coneixent fins ara “va fracassar”. “Com a mínim va fracassar amb la retirada de l’intermediari i amb la incompareixença dels inversors, que, per cert, aleshores deien que si no es prenien decisions ràpid marxarien i van marxar tot i que es van prendre totes les decisions”, ha considerat per fer una explicació prèvia de la “necessitat” d’un canvi al projecte. A més, ha recordat que aquell BCN World  “no agrada, tampoc, a bona part de la gent d’aquest Parlament”. “Com no agrada, dins i fora del Govern, hi ha la voluntat de revisar-lo i reformar-lo”, ha sentenciat.   Després de recordar que al programa electoral de JxSí ja es parlava de “la necessitat que BCN World fos raonable, sostenible i de caràcter familiar”, Junqueras ha explicat que vol “buscar el consens” tant amb els grups parlamentaris com amb el territori. Però això no treu que el Govern i ell mateix ja tinguin unes primeres idees marcades per enfocar la modificació. En aquest sentit, el vicepresident ha apostat per impulsar un “redimensionament del pla urbanístic” que envolta el projecte. Amb aquest canvi en la política urbanística de la zona, el Govern pretén que “els costos de la inversió siguin més sostenibles”, provocant així que “es faci més viable que la inversió es concreti”.   Junqueras també ha avançat que s’hauran de replantejar les modificacions fiscals i les rebaixes que es van impulsar específicament per al BCN World “fracassat”. I és que, si el projecte no ha de ser el mateix, la política fiscal tampoc vol Junqueras que sigui la que es va aprovar. “Les rebaixes fiscals es van fer per garantir una inversió, i és evident que no la van garantir. Qualsevol reflexió vinculada a la fiscalitat ha d’anar vinculada als guanys de la fiscalitat i a la inversió global. I en el millor dels casos serà molt menor al que hi havia. S’ha de replantejar, per tant, la qüestió fiscal, be per la rebaixa de l’impost o per mesures fiscals compensatòries”, ha explicat.  L’altre element que més discòrdia havia provocat en BCN World era la presència notable de casinos i lloc destinat al joc. Això, però, també canviarà, segons Junqueras. El vicepresident ha recordat que el projecte actual contempla 60.000 metres quadrats destinats al joc, i ha comentat que els grans hotels i complexes de Las Vegas en tenen “10, 20 o 30 cops menys”. “La dimensió s’ha d’ajustar i ha de ser realista. I l’experiència ens ensenya que el que hi havia fins ara no era realista; per això ho volem fer allunyat del model anterior”, ha assegurat.   La resposta de Junqueras ha provocat que Alejandro Fernández, diputat del PPC, dubti de la voluntat del Govern de tirar endavant el projecte, i ha culpat d’això al fet “d’haver cedit al xantatge de la CUP”. “Els damnificats del pacte amb la CUP som tots els catalans, però els primers a rebre la puntada de peu on l’esquena perd el seu noble nom som els tarragonins”, ha sentenciat.  El diputat del PPC, a més, ha demanat a Junqueras que “no facin el referèndum” que s’ha plantejat com una possibilitat per conèixer què opinen els ciutadans sobre BCN World. “El pla director urbanístic està pendent de resoldre al·legacions i va amb retard; tenim presa i està a punt de vèncer el termini de venda dels terrenys. El referèndum liquidaria el projecte per dilació de temps”, ha conclòs.

Summary: Junqueras garanteix un redimensionament urbanístic, una revisió fiscal i una reducció de casinos per a BCN World


El portaveu d'Units Podem considera que la novetat l'introdueix l'abstenció del PSOE i qüestiona si els socialistes podran liderar l'oposició ACN Madrid.-El número 2 d'Units Podem al Congrés, Ínigo Errejón, ha valorat críticament el discurs d'investidura del líder del PP i candidat a la presidència, Mariano Rajoy. "No alberguem gaire esperances però fins i tot per les baixes expectatives ha batut rècords", ha etzibat. En aquest sentit, ha lamentat que haig buscat de la cambra "una investidura per avorriment i esgotament" i considera que no ha introduït cap novetat ni en model social, ni econòmic ni territorial ni en regeneració democràtica. "Ha vingut amb el mateix guió". En roda de premsa posterior des del Congrés, Errejón ha apuntat que "l'única innovació" a la investidura és a mans del PSOE i en la decisió de la gestora d'abstenir-se.  En aquest sentit ha augurat "molts malabarismes" des de la bancada socialista per voler liderar l'oposició i alhora haver situat Rajoy a la Moncloa. Per tot plegat ha conclòs que d'aquesta investidura no en neixarà un govern fort sinó "dèbil". El número 2 d'Units Podem al Congrés, Íñigo Errejón, s'ha mostrat crític amb el discurs de Rajoy i ha assegurat que l'única novetat d'aquesta investidura la introdueix l'abstenció que ha anunciat la gestora del PSOE. "Seguiré aquí fins que vostès es cansin", és la lectura que fa Errejón del discurs de Rajoy. En aquest sentit ha advertit que els "còmplices" de Rajoy volen una investidura "de tràmit i curta" i sense contraposar models de país. "Quan algú fa alguna cosa que no se'n sent orgullós, vol que se'n parli poc".  En aquest sentit s'ha erigit en alternativa i ha advertit que els populars situaran els socialistes en el mateix "xantatge" a partir d'ara, per exemple amb pressupostos, pensions, o l'aplicació de les mesures que exigeixi Brussel·les. "Corre el risc d'abrasar el PSOE", ha apuntat.  En aquest sentit ha apuntat que abans PP i PSOE s'alternaven la presidència i que ara només governen aliança, un tret que evidencia al seu parer un senyal de "debilitat". "Rajoy ha estat coherent en dir el mateix que en la investidura fallida, però no neix un govern fort sinó dèbil".  I en aquest context ha augurat "malabarismes" des de la bancada socialista perquè considera que és "difícil" liderar l'oposició i rebre alhora "cops a l'esquena" del govern Rajoy.

Summary: Errejón retreu a Rajoy no "innovar" al discurs d'investidura i avisa que neix un govern "dèbil"


FiraTàrrega rebrà onze companyies que realitzaran residències artístiques a la capital de l'Urgell per a preparar els seus projectes escènics que es presentaran a la 36 edició del certamen, que se celebrarà del 8 a l'11 de setembre. Una iniciativa que impulsa la creació escènica catalana i ofereix a companyies internacionals l'oportunitat de realitzar coproduccions en residència a la ciutat. El director artístic de FiraTàrrega, Jordi Duran, ha presentat el programa de Suport a la Creació 2016. "Formen part d'un 20% de la programació de FiraTàrrega que té a veure amb l'estrena, el risc, la curiositat, la novetat, sortir de la zona de confort i la valentia", ha recalcat Duran. El director artístic ha assenyalat que aquesta edició estarà dedicada a la interculturalitat, i també ha anunciat que el tema del 2017 serà la participació i el del 2018 l'espai. "Les arts de carrer es fonamenten sobre aquests trets distintius", ha dit.   Duran ha destacat que en aquest programa hi ha gent que està engegant i que presenten una òpera prima o artistes més veterans. "El programa de Suport a la Creació és pels professionals de la Fira un espai on conèixer i tastar què passa al sector, una relació que durant dies de FiraTàrrega no es pot dur a terme perquè hi ha tantes coses que no es pot produir", ha explicat.   Aquest programa, que fomenta la creativitat escènica i la producció d'espectacles de carrer i en espais no convencionals, torna amb les seves tres línies d'actuació: Laboratoris de Creació, Residències Artístiques i Produccions Transnacionals. En aquest context, s'han programat un total de 12 assajos oberts on les companyies tenen l'oportunitat d'interactuar amb el públic. Una de les novetats d'enguany del programa és la rehabilitació de l'espai que ocupa la Nau 18 de Cal Trepat, que acollirà una zona permanent de residències artístiques de FiraTàrrega.  En l'apartat de Laboratoris de Creació hi ha un total de cinc propostes: 'Vacía' de Maria Capell; 'A mi no me escribió Tennesee Williams' de Roberto G. Alonso i 'The curler power experience' de la companyia Sienta la Cabeza. En la mateixa categoria hi ha els Laboratoris de Moviment amb els treballs de Diana Gadish i Quim Bigas.  Un d'aquests espectacles és 'Vacía' de Maria Capell, que està encara en procés de creació. Capell ha explicat que es fa un recorregut "pels cadàvers urbanístics que han quedat per Tàrrega després de la febre immobiliària". Es visitaran construccions no finalitzades amb edificacions buides sense cap ús ni funció. "Una de les preguntes és quin ús han de tenir aquests espais", ha dit. Capell farà residència del 2 al 17 de juny i realitzarà un assaig obert el 15 de juny.  Un altra espectacle d'aquesta edició és 'A mí no me escribió Tennesee Williams' de Roberto G. Alonso, que compta amb la col·laboració a la dramatúrgia de Marc Rosich. Farà residència a FiraTàrrega del 17 al 26 de maig amb un assaig obert el darrer dia de residència. "Volíem parlar d'un personatge que és una dona madura de mitjana edat", interpretada per ell mateix. "És un monòleg per actriu i escrit per una dona i aquí comencen les contradiccions que és del què també parla el muntatge". La protagonista és una desnonada i estarà literalment sota un pont, una dona que ha estat "desnonada de la vida i és una desnonada social i anímica".  Respecte les residències artístiques es comptarà amb tres companyies catalanes: Escarlata Circus, La Industrial Teatrera i LAminimAL - nascuda fa sis anys a l'Obrador de la Sala Beckett de Barcelona- i pel que fa les produccions transnacionals FiraTàrrega acollirà tres produccions transnacionals de Mèxic amb la companyia Carretera 45 Teatro; Corea del Sud i la companyia CCOT. Visual Theater Company i Xile amb Teatro Niño Proletario.  Pre/Para Week Aquest 2016 també tindrà lloc del 4 al 9 d'abril la Pre/Para Week, una activitat biennal que organitza FiraTàrrega i que està integrada també dins el programa de Suport a la Creació. La Pre/Para Week posa l'accent en aspectes relacionats amb la formació i la difusió de les arts de carrer, amb la realització de tallers, assajos i presentacions, on hi destaquen tallers oberts d'escriptura i de moviment a l'espai públic.  Inteculturalitat, participació i espai  El lema de la Fira serà la interculturalitat. Així ho ha anunciat Duran qui també ha dit que el del 2017 serà la participació i el del 2018 a l'espai. Ha assenyalat que plantegen explicar que les arts de carrer són fantàstiques i necessàries i tenen aquests tres actius. En aquest context, el 2011 es van centrar en el circ; el 2012, noves tecnologies; el 2013, dansa; el 2014, teatre i el passat any el món de les arts visuals". Duran ha recalcat que això significa un canvi d'estratègia, ja que a partir d'ara fins el 2018 parlaran "dels actius, perquè defensem les arts del carrer i són necessàries i imprescindibles".

Summary: FiraTàrrega rebrà onze companyies al programa de Suport a la Creació que realitzaran residències creatives


El municipi de Ginestar, de la Ribera d'Ebre, ha rebatejat dos carrers per dedicar-los a l'economista i professora, Muriel Casals, i la supervivent dels camps d'extermini nazis i activista antifeixista, Neus Català. El carrer Cid i el carrer Pelai del municipi han canviat de nom des d'aquest cap de setmana, quan es va celebrar l'acte "dos dones, dos carrers", amb la participació de familiars i amics de les homenatjades, i representants polítics i d'Òmnium Cultural, entitat que va presidir Casals. Amb aquesta acció s'ha commemorat la contribució de totes dues en la història recent del país. Les frases "Nosaltres som el somni" de Casals, i "Ni puc ni vull oblidar" de Català destaquen a les noves plaques que s'han col·locat.  L'acte per inaugurar la nova nomenclatura es va fer aquest cap de setmana, amb la presència de la filla de Neus Català, Margarita Sancho, i la seva biògrafa, Elisenda Belenguer. També hi va assistir la diputada d'ERC al Parlament, Irene Fornós, i la presidenta d'Òmnuim Cultural a les Terres de l'Ebre, Dolors Roo. Belenguer ha assegurat que Català dedicaria el seu carrer "a totes les supervivents dels camps" que s'havien promès explicar sempre allò que havien vist i viscut en ells.  La vinculació de Neus Català amb Ginestar es remunta a la seva joventut quan hi anava a la festa major des dels Guiamets i des que el seu germà Lluís va ser mestre al poble en temps de la República i es va casar amb una noia d'aquest municipi.  Com ha apuntat l'alcaldessa de Ginestar, Conxita Pujol, el gest del consistori ha estat per donar visibilitat al paper de les dones "que han estat rellevants" a la història del país. Pujol ha apuntat que es desconeix a quins personatges podrien estar dedicats els carrer Cid i Pelai, com es deien fins ara, però se'ls ha rebatejat perquè no tenien cap lligam amb el municipi. Les plaques s'han fet de ceràmica, i enceten un procés de substitució que es farà a tots els carrers dels poble per recuperar un tipus de placa com les que hi havia anteriorment. S'han fet amb els colors de la Ribera d'Ebre, el beix i el blau, i les ha elaborat un artesà terrissaire de Miravet.

Summary: Ginestar rebateja dos carrers per dedicar-los a Neus Català i Muriel Casals


L'eufòria s'ha desfermat a la seu d'ERC de Lleida després de confirmar-se la victòria històrica de Miquel Pueyo a les eleccions municipals del 26-M, superant per només una vuitantena de vots el PSC de Fèlix Larrosa. Pueyo, que ha estat rebut amb crits "d'alcalde", ha expressat la voluntat de liderar el "canvi honest" a la ciutat i s'ha compromès a parlar amb la resta de formacions tot i que prioritza l'entesa amb les forces republicanes, JxCat Lleida i el Comú de Lleida. Per contra, la nit electoral a la seu del PSC ha acabat amb cares llargues. L'alcalde de Lleida i candidat socialista, Fèlix Larrosa, ha reconegut la derrota i ha dit que "tothom sap en quina clau s'ha votat en aquestes eleccions", en referència a la situació política de Catalunya i a les decisions que es prenen a "molts quilòmetres d'aquí". Els republicans han celebrat haver estat la força més votada a Lleida i haver-se acabat imposant en el frec a frec amb el PSC de Fèlix Larrosa, que havia encapçalat el recompte durant bona part de la nit. Finalment, l'eufòria s'ha acabat desfermant quan s'ha confirmat la victòria d'ERC i haver posat fi a l'hegemonia del PSC, que havia guanyat totes les eleccions municipals a la ciutat de l'etapa democràtica. La seixantena de militats que s'han concentrat a la seu del partit han rebut Miquel Pueyo amb crits "d'alcalde" i "hem guanyat" i les abraçades i felicitacions s'han allargat fins a lates hores de la nit.  Miquel Pueyo ha destacat haver acomplert l'objectiu d'haver estat la primera força a Lleida ciutat i s'ha mostrat convençut que "estem en condicions de liderar el canvi honest a Lleida". Així, ha agraït la confiança que els lleidatans han donat a ERC aquest 26-M, així com la tasca de la resta de membres de la candidatura i de l'equip de campanya.  Pueyo ha dit que, "a partir de demà, amb tranquil·litat, conversarem amb tothom" i ha remarcat que "a Lleida no hi d'haver cap línia vermella". Tot i això, ha recordat que "les circumstàncies viscudes a la ciutat i al país en els últims anys" han fet que "hi hagi forces que s'han posicionat en l'espai de les llibertats democràtiques i els valors republicans, mentre altres han fet costat al 155 i que l'1-O no van fer costat als lleidatans".  "Això no vol dir que no estiguem disposats a la conversa, al diàleg i a l'acord sobre determinats temes però ja vam dir que volem ser la primera força i volem liderar el canvi honest", ha manifestat Pueyo. "Som la primera força i ara si volem ser honestos amb nosaltres mateixos hem de fer el que vam prometre que és liderar aquest canvi honest", ha assenyalat.   Larrosa reconeix la derrota i diu que "tothom sap en quina clau s'ha votat en aquestes eleccions" L'actual alcalde de Lleida i candidat del PSC a la Paeria, Fèlix Larrosa, ha reconegut la derrota -tot i haver obtingut els mateixos 7 regidors que ERC- i ha explicat que se sent "absolutament satisfet" de la feina feta en aquests nous mesos al capdavant de la Paeria. A partir d'ara, ha dit, "seguirem sent una llista de progrés i renovada". El candidat ha ofert "mà estesa" a qui governi la Paeria i ha dit la seva feina serà "fer propostes per l'interès dels lleidatans". Larrosa, ha explicat que ha intentat comunicar-se amb Miquel Pueyo, l'alcaldable d'ERC. "Deu estar molt ocupat, ara", ha assenyalat. L'espera en un carpa a l'exterior de la seu del PSC a Lleida s'ha fet llarga. Allà, militants i apoderats han seguit la nit electoral a través dels mitjans de comunicació i també per mitjà dels telèfons mòbils. Cares més aviat serioses i petits grups de gent al voltant de la carpa s'anaven formant mentre avançava l'escrutini.  Quan l'escrutini ha passat del 98%, el candidat ha sortit de la seu abraçat per membres de la seva candidatura. Com a primera reflexió, Larrosa ha valorat la participació a Lleida en aquestes eleccions. Com a segon punt, ha reconegut que han perdut les eleccions per 81 vots i que això significava que calia anar "porta a porta" per convèncer i explicar el "seu" projecte de ciutat. En aquest sentit, ha dit que el missatge que han llençat aquesta campanya ha estat "renovat" i que a partir d'ara, la "nova" Paeria trobarà uns regidors del PSC disposats “a treballar”. Larrosa s'ha mostrat convençut de la bona feina que han fet, tot i tenir "tots els partits en contra" i també ha fet menció de les xarxes socials, on diu s'ha arribat a "l'ofensa personal" i que "han vilipendiat el nom de la meva persona i de la meva família". El candidat ha llençat la reflexió i ha dit que no és una excusa i s'ha preguntat si cal arribar tan lluny. Ell mateix ha respost que no. L'alcalde de Lleida ha dit que "per primera vegada" no han guanyat les eleccions a la capital del Segrià, però ha afirmat que "tothom sap en quina clau s'han guanyat aquestes eleccions". Larrosa ha qualificat d'"indigne" que es permetés una protesta davant el partit, aquest dissabte, com a protesta per decisions, diu, es prenen a "molts quilòmetres d'aquí".

Summary: Eufòria desfermada a ERC de Lleida per la victòria històrica de Miquel Pueyo a la capital del Segrià


La UE i els seus estats membre no enviaran representació a la presa de possessió del líder veneçolà aquest dijous ACN Brussel·les.-Els Estats Units han anunciat que "no reconeixeran la inauguració il·legítima de la dictadura" del president Nicolás Maduro a Veneçuela. Així, el conseller de seguretat nacional de l'administració Trump, Johh Bolton, ha descartat l'assistència dels EUA a la presa de possessió del líder veneçolà d'aquest dijous al Tribunal Suprem. També ho ha fet la Unió Europea i els seus estats membres que no enviaran cap representant a l'acte per considerar que les darreres eleccions "no van ser lliures i justes". "Lamentem que no s'hagin repetit les eleccions", ha dit la portaveu de la Comissió Europea Maja Kocijancic. Tanmateix, Brussel·les ha assegurat que continuarà "la seva relació diplomàtica i política" amb el govern veneçolà per trobar "una solució política i pacífica" al país. Ara bé, Kocijancic ha avançat que hi haurà "una reacció" per part de la UE a la presa de possessió de Maduro. Per part dels EUA, Bolton ha afirmat que Washington "incrementarà la pressió a aquest règim corrupte" i ha fet una crida "per la democràcia i la llibertat" a Veneçuela.

Summary: Els EUA anuncien que "no reconeixeran la inauguració il·legítima de la dictadura de Maduro" a Veneçuela


L'últim estadi de les excavacions arqueològiques del solar de davant de la catedral de Tortosa ha revelat una última sorpresa amb la descoberta de l'absis de la primera església visigoda de la ciutat, molt probablement la de la basílica del primer complex episcopal de la ciutat, que està documentat, el segle VI. La troballa se situa a pocs metres de la, també recentment descoberta, muralla romana. L'absis està travessat per clavegueres d'època andalusina. L'alcalde de Tortosa, Ferran Bel, ha explicat que l'aparició del complex visigot obliga al consistori a plantejar una tercera fase d'aquestes excavacions, una decisió que es prendrà en les properes setmanes. Sigui com sigui, el descobriment dilatarà el calendari previst per urbanitzar el solar de davant la catedral en bé d'una fita irrenunciable per al patrimoni històric de Tortosa.

Summary: Troben l'absis de la primera església visigoda de Tortosa a les excavacions del solar de la catedral


La portaveu del govern espanyol, María Jesús Montero, ha assegurat aquest dimarts que l’acord del seu executiu amb Cs per a la pròrroga de l’estat d’alarma no condiciona la seva estratègia respecte al conflicte polític a Catalunya. Segons Montero, l’acord és per prorrogar l’estat d’alarma i “qualsevol altra consideració que faci una altra força política no té cap tipus d’interès ni sentit” perquè el que es vota és si “continuem ordenant la sortida organitzada” de la desescalada. Montero ha insistit que l’executiu espanyol està obert a la inclusió de més formacions a la majoria parlamentària, perquè que “com més formacions polítiques s'hi sumin, millor”. La portaveu del govern espanyol ha fet aquestes manifestacions en resposta a una pregunta sobre el comunicat que Cs ha fet públic després de l’acord. El partit d’Inés Arrimadas assegura que “gràcies al paper de Cs, no es produirà cap taula de negociació amb ERC ni els separatistes per dinamitar la igualtat entre els espanyols”. “Estem satisfets d’haver aconseguit aïllar les demandes dels nacionalistes per posar els espanyols al centre i haver aconseguit millores per a ells”, apunta la formació taronja.  Segons la portaveu del govern espanyol, independentment de l’acord amb Cs “el govern convida el conjunt de formacions polítiques a sumar-se a aquesta iniciativa”, tot recordant que “donar suport a l’estat d’alarma no és donar suport al govern” sinó prioritzar que no hi hagi contagis. “Qualsevol altra consideració que faci una altra força política no té cap tipus d’interès ni sentit” perquè el que es vota és si “continuem ordenant la sortida organitzada” de la desescalada, de manera que “com més formacions polítiques ses sumin, millor”.  En aquest sentit, ha insistit que la "vocació" del govern espanyol és "ampliar" els suports dels que disposa al Congrés. Respecte a la possibilitat que l'executiu presenti una nova pròrroga de l’estat d’alarma després del 7 de juny, Montero ha afirmat que el seu executiu va “pas a pas” però considera “imprescindible” acompanyar les mesures d’acord mecanisme. “Hi ha hagut consens a l’entorn que aquest instrument es prorrogui fins el 7 de juny” però “no es descarta” que se’n plantegi un altre fins al final de la desescalada, ha dit.

Summary: La Moncloa diu que l’acord amb Cs sobre l'estat d'alarma no afecta la seva estratègia a Catalunya


Un estudi ha analitzat 99 indicadors de les 52 capitals de província espanyoles  elaborar el primer índex de mobilitat sostenible i ha situat Girona com la capital amb una millor estructura del territori, és a dir, desenvolupament urbà, cobertura de transport públic i logística urbana i interurbana. La segueix Barcelona, que en termes generals surt més ben posicionada que Madrid, i que, segons l'exalcalde Jordi Hereu, que ha presentat l'informe, té el repte d'integrar les noves modalitats de transport i la tecnologia a la mobilitat de la ciutat i alhora, prendre decisions en clau de ''regió'' més enllà de l'àrea metropolitana. L'índex vol ser una eina ''viva'' per convertir-se en un observatori de la mobilitat.  Girona, doncs, lidera la dimensió que avalua la xarxa de transport públic, de carril bici i altres aspectes de la ciutat, seguida de Barcelona i Sevilla. Madrid se situa en quarta posició, mentre que Lleida a la cinquena. Barcelona és la primera capital catalana i la tercera espanyola en oferta de serveis de mobilitat, en un rànquing on Madrid no hi apareix. Girona també està ben posicionada, al tercera, en qualitat de l'aire, després de Vitoria i Burgos, en un rànquing de 15 que tanca Tarragona i on Madrid i Barcelona no s'hi aconsegueixen fer un lloc, mentre que Barcelona apareix com la segona capital amb una millor gestió i governança de les mesures reguladores i el pressupost que es destina en aquest àmbit. Laura Moreno, autora de l'estudi, ha reconegut que en la ''guerra de capitals'', Barelona surt en termes generals, millor posicionada que Madrid però ha volgut posar en valor el ''rendiment'' d'altres ciutats  Aquestes són les principals dades del primer índex de mobilitat sostenible que ha elaborat Idencity amb la col·laboració de diferents entitats relacionades amb el transport i la mobilitat que pretén ser un observatori perquè cada ciutat elabori les seves propostes i prengui diferents mesures.  Segons Moreno, l'informe recull dotze mesos de feina que permeten concloure les oportunitats de millora de les ciutats i també els seus reptes. Segons l'informe, les 52 capitals se situen entre el 40 i el 60% del rendiment en els diferents aspectes valorats i per tant, conclou que es pot millorar però s'està actualment en una franja intermèdia. Per Moreno, les grans capitals ''flaquegen'' sobretot en temes de sostenibilitat ambiental, és a dir, qualitat de l'aire, i a l'hora tenen majors ''desafiaments'' perquè han de gestionar unes infraestructures més grans per a més densitat de població.  L'excalcalde de Barcelona i expert en mobilitat, Jordi Hereu, ha destacat les fortaleses de Barcelona en aspectes com l'estructura física o la governança, perquè creu que és una ciutat densa, cohesionada, amb barreja d'usos. En canvi, defensa que un dels principals reptes que té la ciutat és l'ús de les noves tecnologies en les noves formes de mobilitat, a més de la sostenibilitat. Considera que els nous sistemes de mobilitat, sobretot de vehicles compartits, per exemple, s'han d'incorporar en els plans de mobilitat futurs perquè assegura que ''poden donar molts serveis'' si es converteixen en un element més de la xarxa intermodal, sobretot, diu, si es tracta des d'una vessant ''metropolitana'' i no tant municipal. En aquest sentit, demana que l'estratègia  de mobilitat de Barcelona agafi un caire ''regional'' més enllà de l'àrea metropolitana.  L'estudi recorda, per exemple, que el temps que es perd per culpa de la congestió es tradueix en un cost de 175,5 MEUR a Barcelona cada any, i en temps, suposen 119 hores per persona al volant, cosa que suposa 14 dies laborables. Xifren també en 840 MEUR les pèrdues associades als embussos de trànsit pel conjunt de les empreses espanyoles.

Summary: Girona és la capital de demarcació amb una millor estructura del territori, segons un estudi sobre mobilitat sostenible


El Fons de les Nacions Unides per a la Infància (Unicef) ha alertat aquest dijous sobre l'actual "crisi" global del xarampió i reclama incrementar la protecció i les dosis de vacunació. En els primers tres mesos del 2019 s'han detectat més de 110.000 casos de xarampió a tot el món, gairebé un 300% més respecte al mateix període de l'any anterior, segons Unicef. En un comunicat, aquest organisme de l'ONU assegura que en els darrers set anys 169 milions de nens al món no van ser vacunats del xarampió. "L'increment de nens no vacunats ha facilitat els brots de xarampió que estan afectant diversos països arreu del món avui en dia", afirmen. Des d'Unicef avisen que cal millor la vacunació dels nens "tant als països rics com als pobres". Els Estats Units, França i el Regne Unit són els estats desenvolupats on hi va haver més nens sense vacunar contra aquesta malaltia entre 2010 i 2017. Es calcula que unes 100.000 persones, la majoria nens, van morir a causa del xarampió el 2017, un 22% més que l'any anterior. "És important no només augmentar la cobertura, sinó també mantenir les taxes de vacunació en les dosis adequades per crear un paraigua d'immunitat per a tothom", defensa la directora d'Unicef Henrietta Fore.

Summary: Unicef alerta sobre l'actual "crisi" global del xarampió i reclama millorar la vacunació


El Consorci de Gallecs, integrat per la Generalitat i els sis municipis de l'Espai Natural, abasteix d'"urgència" els veïns que estan sense aigua potable des de fa dies per l'assecament de pous. L'Associació de Veïns de Gallecs parla de quatre famílies que "no tenien ni una gota d'aigua". La Generalitat ha explicat a través d'un comunicat que hi ha un Pla urbanístic en redacció que preveu "establir mesures per garantir el subministrament" i "resoldre la problemàtica de l'aigua" a la zona.   Segons fonts veïnals, els operaris del Consorci han anat aquesta mateixa tarda a la zona on hi ha les cases més afectades i hi han instal·lat un dipòsit, que estarà en funcionament les pròximes hores. .  La Generalitat ha emès un comunicat on diu que "en l'actual període de sequera, la capa freàtica que abasteix l'Espai d’Interès Natural de Gallecs no té prou capacitat per subministrar aigua a tots els usuaris en les condicions actuals de consum i reg. Els pous es troben en una situació molt crítica amb dificultats per poder abastir aigua tant per a l'ús domèstic com pel reg de l'horta". Aquesta setmana s'ha previst una reunió entre el Consorci, l'Ajuntament de Mollet del Vallès i l'Incasòl per "valorar la situació i definir les propostes i els projectes necessaris perquè els habitatges puguin disposar d'aigua potable" Cinc dies sense aigua  La Magdalena Gil, de 76 anys i veïna de Gallecs "des de sempre", s'ha passat cinc dies sense aigua a casa. Els pous de què s'abasteix s'han assecat a causa de la sequera d'aquests darrers mesos. Aquests dies ha tingut la casa plena de garrafes: utilitza aigua del "súper" per cuinar i la resta d'aigua la va buscar amb la seva filla a una font d'un parc de Mollet del Vallès.  Hi ha tres famílies més que estan com la Magdalena i que "no han tingut ni una gota d’aigua", segons el president de l'Associació de Veïns de Gallecs, Pol Ansó.  Hi ha un altre grup de cases que "pengen d'un fil" i que poden abastir-se a base de deixar de regar els conreus.  "Els pous estan al límit; és un tema de salut pública”, adverteix Ansó. Gallecs és un espai rural de 733,52 hectàrees, situat a quinze quilòmetres de Barcelona. Esta ubicat enmig dels termes municipals de Mollet del Vallès, Parets del Vallès, Santa Perpètua de Mogoda, Lliçà de Vall, Montcada i Reixac i Palau Solità i Plegamans. Hi ha unes 30 masies dispersades i unes quaranta cases situades prop de l'Ermita de Santa Maria de Gallecs.  En total són un centenar de veïns.   Administrativament, depèn d'un Consorci integrat per la Generalitat i pels sis municipis esmentats.  La zona sempre s'ha abastit gràcies als pous. "Fa uns 30 anys" es va dictaminar que l'aigua dels pous estava "contaminada per nitrats" i que "no era apte per beure ni recomanable per cuinar", segons detalla Ansó.  Tot plegat, ha fet que moltes famílies optin per anar a buscar aigua en fonts de Mollet del Vallès, una imatge que, per tant, no és exclusiva d'aquests dies.  Mesures estructurals  Aquest estiu, però, "els pous han arribat al límit" a causa de la sequera. Els veïns tenen problemes des del juliol per disposar d'aigua per casa i per regar els camps.  L'Associació de Veïns reclama solucions estructurals, com ara utilitzar el dipòsit d'aigua de Santa Perpètua de Mogoda per abastir tota la zona. Segons en Pol Ansó, hi ha un projecte del 2010 que ho preveu i que tindria un cost de 800.000 euros. Actualment, el dipòsit dóna servei a unes fàbriques.   Segons la Generalitat, el Consorci conjuntament amb els ajuntaments consorciats està treballant en la redacció d'una ordenança per a l'ús racional de l'aigua que tingui en compte el reg per goteig, la implantació de sistemes de baix consum en els habitatges, la instal·lació de comptadors digitals a les edificacions, pous i punts de reg agrícoles, la prohibició de l'ús de l’aigua dels pous per a piscines, i la recollida i acumulació d'aigües pluvials, entre d'altres. El Pla especial també preveu el trasllat dels horts familiars actualment ubicats a la part sud del torrent de la zona del torrent Caganell a Can Vila.

Summary: El Consorci de Gallecs abasteix d'urgència els veïns que estan sense aigua des de fa dies per l'assecament dels pous


Ciutadans creu que el president del Parlament, Roger Torrent, haurà de tramitar les possibles candidatures que surtin davant la possible inhabilitació del president Quim Torra "en qualsevol cas". En una atenció als mitjans, Carlos Carrizosa ha valorat que el president haurà de presentar els candidats encara que no tinguin els suports necessaris per ser investits. "Es va fer amb Artur Mas i també amb Jordi Turull", ha argumentat Carrizosa, que diu que "cap dels dos tenien en aquell moment els suports per ser investits i això no va ser cap inconvenient per part del president que s'hi presentessin". El president de Cs al Parlament ha insistit en una reunió amb la resta de grups de l'oposició per fixar una resposta comuna si inhabiliten Torra. Carrizosa va contactar la setmana passada amb PSC-Units, CatECP i PPC per abordar l'escenari que s'obre en cas que una sentència ferma inhabiliti el president del Govern. Tot i que la majoria dels grups han optat per esperar que arribi el moment per decidir-ho, Carrizosa ha insistit que "en el mateix moment que es faci la inhabilitació, Torrent hauria de començar els tràmits de deu dies amb entrevistes amb els líders polítics".  Per això creu que tots els grups de l'oposició s'haurien de trobar abans que es produeixi la tanda de contactes per saber com actuar "davant un possible bloqueig que sembla que prepari el sector independentista".  El president de Cs a la cambra catalana no ha concretat si el seu partit té la intenció de presentar un candidat perquè això s'ha de decidir amb la resta de grups. "Si no hi ha un candidat amb els vots necessaris per ser investit, llavors hem d'anar a eleccions", ha continuat.

Summary: Carrizosa creu que Torrent haurà de tramitar les possibles candidatures que es presentin "en qualsevol cas"