La comissió mediadora impulsada pel Col·legi de l'Advocacia de Barcelona (ICAB) per resoldre el conflicte polític català reprendrà la seva activitat després de les eleccions del 21 de  desembre. La comissió va treballar entre l'1 i el 27 d'octubre per tal que el govern espanyol retirés els efectius policials desplaçats a Catalunya i no apliqués l'article 155, i perquè el Govern no aprovés la DUI. Després de fracassar en l'intent i que es convoquessin eleccions al Parlament, la comissió ha aturat la seva feina, però la reprendrà després dels comicis, perquè considera que caldrà molt diàleg i negociació per tal de tornar a l'estabilitat social, econòmica i política. La degana de l'ICAB, Maria Eugènia Gay, ha explicat que durant les setmanes de treball de la comissió, integrada per sindicats, empresaris, universitats, col·legis professionals i fins a 150 organitzacions i 500 personalitats,  es va intentar que cap dels dos governs prengués cap decisió unilateral. En els últims dies, va pressionar el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, perquè convoqués eleccions anticipades, però no se'ls va fer cas. Gay també ha negat que en les converses amb el govern espanyol aquest advertís de la possibilitat d'una repressió violenta si hi havia una DUI. Finalment, un cop aplicat el 155, amb el Govern destituït i les eleccions convocades, la comissió vol respectar la campanya electoral i reprendre la seva tasca després. De fet, l'ICAB pretén organitzar unes jornades de debat constitucionalista en les que podrien participar alguns dels redactors de la Carta Magna. Per a Gay, la inestabilitat política ha afectat la cohesió social i ara cal recompondre la societat. Així, admet que la societat civil potser no ha tingut prou poder davant de les decisions dels partits polítics i no ha estat escoltada. Ara, però, creu que s'ha reforçat el paper d'institucions com l'ICAB per tal de fer sentir la seva veu. La degana ha explicat que tot i que certs col·legiats, alguns dels quals militants de partits polítics, es van queixar del paper de la institució en aquesta comissió, Gay ha assegurat que l'ICAB sempre ha mantingut la neutralitat política i només ha apostat pel diàleg per rebaixar la tensió. Segons Gay, la iniciativa va ser valorada positivament en general, però ha admès que alguns advocats han confós el paper de la Junta de Govern de l'ICAB en aquesta comissió amb el paper del vicedegà, Jordi Pina, com a advocat de Jordi Sànchez o altres polítics encausats. Gay ha explicat que la intenció de la comissió no era fer de mediadors directament, sinó propiciar el diàleg i que els propis governs implicats designessin els seus mediadors. Balanç de mandat Gay ha fet balanç dels seus primers tres mesos com a degana i ha explicat que gràcies a una aplicació breu del 155 l'empresonament del conseller destituït Carles Mundó ha influït poc en el dia a dia dels advocats i del col·legi. L'objectiu de la nova junta és reduir les despeses del col·legi, reduir els costos de col·legiació i fer-se més influent a la societat. Per millorar el funcionament de la institució s'està realitzant una auditoria laboral i una econòmica i de qualitat. El proper 19 de desembre una assemblea ordinària hauria d'aprovar el primer pressupost de la nova junta, que preveu reduir a la meitat les quotes col·legials als advocats més joves i als més grans. També es pretén abaratir i ampliar la pòlissa de responsabilitat civil. En aquests mesos de mandat, la nova junta ha aprovat un decàleg de transparència i bones pràctiques pels directius, treballadors i membres de comissions i seccions del col·legi, unes 1.200 persones, per tal d'evitar conflictes d'interessos i clarificar les dietes i despeses de viatges. També s'han creat noves seccions i comissions, com les de consum, transformació digital, violència de gènere o relacions internacionals. D'altra banda, el Servei d'Orientació Jurídica posat en marxa expressament pels atemptats del 17 d'agost ha atès una quinzena de persones, però sobretot va ajudar els consolats a explicar a les víctimes estrangeres els tràmits judicials a fer.

Summary: La comissió mediadora impulsada pel Col·legi de l'Advocacia de Barcelona reprendrà la feina després del 21-D


El FIC-CAT, el Festival Internacional de Cinema en Català Costa Daurada, ha quedat ajornat fins al 2021. L'actual situació de la pandèmia ha forçat a suspendre la celebració de la 13a edició en les dates previstes. L'organització assegura que ha intentat mantenir l'edició d'enguany i que ha estat treballant per celebrar-la per garantir-ne la mateixa qualitat, si bé adaptant-se a la situació excepcional per la covid-19. Però malgrat els esforços, no serà possible dur-la a terme. "La situació actual i la incertesa" del futur els obliguen a ajornar la celebració "fins al juny del 2021", exposa en un comunicat. L'organització preveia dur a terme el festival a finals de setembre. L'estructura i la programació estaven ja pràcticament tancades. "Per coherència i per respecte als compromisos adquirits, procurarem mantenir la mateixa estructura de cara a l'any vinent, sense defallir en el propòsit de ser l'aparador del cinema rodat en llengua catalana", garanteixen. "Des d'ara ja estem treballant per fer de l'edició del 2021, la més memorable, tot esperant que les circumstàncies siguin favorables", conclou el comunicat.

Summary: Ajornen la 13a edició del FIC-CAT fins al 2021


La coordinadora general de Catalunya en Comú, Candela López, ha defensat aquest dissabte el "dret dels presos" a "obrir qualsevol via de protesta o lluita" per trobar una "sortida" a una situació que ha qualificat d'"intolerable". López ha assegurat que "respecta la reivindicació" de Jordi Sànchez i Jordi Turull, després que s'hagi anunciat que faran una vaga de fam per reclamar un Tribunal Constitucional "imparcial i diligent". La coordinadora general de Catalunya en Comú ha lamentat l'"excepcionalitat" del moment i ha reiterat que continuaran treballant per "evitar la judicialització que s'està fent del tema". López ha assegurat en una atenció a mitjans en el marc del cicle de debats "Dels municipis a Europa" que encara tenen l'"esperança" que hi hagi un acord sobre els pressupostos, malgrat que ha reconegut que les reunions dels darrers dies no han complert les "expectatives" per manca de "propostes clares".  La coordinadora general de Catalunya en Comú ha dit que uns nous pressupostos són "imprescindibles per garantir la vida digna de la gent" i ha instat ERC ha donar-hi suport. "És ERC qui ha de decidir si vol ser la Convergència del segle XXI o si vol ser l'ERC d'esquerres i republicana que necessita Catalunya", ha subratllat.

Summary: Els comuns defensen el "dret dels presos" a fer "qualsevol tipus de protesta" per "sortir" d'una situació "intolerable"


L'Agència Catalana de Turisme (ACT) ha anunciat que mercats europeus com ara el francès, el belga, l'holandès i l'alemany confia en poder viatjar a la Costa Brava aquest estiu, malgrat la crisi sanitària. Així ho han explicat aquest dijous les directores de les oficines de l'ACT d'aquests països, en què han remarcat la importància de comunicar els protocols de seguretat que s'apliquin als establiments a l'hora de generar "confiança" entre els visitants. Una de les mostres que es mantindria aquesta aposta és que la majoria de les reserves que ja hi havia pels mesos de juliol i agost no s'han cancel·lat a l'espera de veure com evoluciona la situació. Per altra banda, apunten que les destinacions interiors i el Pirineu guanyaran pes. La destinació turística de la Costa Brava segueix en ment de molts europeus de cara a aquest estiu. Així ho han explicat les directores de les oficines de l'Agència Catalana de Turisme (ACT) a França, Alemanya i la zona de Benelux,. Les tres dones han coincidit en què la majoria d'europeus no han cancel·lat les reserves que havien fet per a la Costa Brava pels mesos de juliol i agost i estan "a l'espera" de veure com evoluciona la situació. Per altra banda, la directora de l'oficina a França, Josefina Mariné, ha apuntat que aquesta crisi sanitària pot convertir-se en "una oportunitat per a posicionar la destinació de Girona en el marc de turisme rural i pobles d'interiors". Mariné ha apuntat que la gent buscarà "espais verds i patrimoni natural" i la demarcació de Girona compta amb els Pirineus com a principal potencial. La directora de l'oficina de l'ACT a Alemanya, Monste Sierra, ha coincidit en aquest aspecte i ha afegit que els alemanys que encara no han decidit on anar de vacances aquest any buscarà una zona interior. "El producte de natura transmet més seguretat i llibertat, fugint de les masses". A més, Sierra s'ha mostrat "optimista" amb el mercat alemany, ja que creu que el país "no pot absorbir" la demanda de turisme que tenen els seus habitants. "A la mínima, la gent sortirà del país", ha afegit. Un altre aspecte que fa pensar en aquesta direcció és que els Alemanya té un gran nombre d'agències de viatges "que ara mateix estan en crisi i volen vendre", per això ha anunciat la importància de teixir relacions amb touroperadors i agències de viatges. Per altra banda, la directora de l'oficina de Benelux, Inma Ballestín, ha incidit en "el rol que jugaran els touroperadors" aquest estiu. Ballestín creu que molts turistes de Bèlgica i Països Baixos contractaran les vacances amb aquestes empreses per la "seguretat" que comporten, ja que poden cancel·lar-ho fins a l'últim moment i, si fos necessari, els poden repatriar més fàcilment. El vehicle privat, el principal mitjà de transport Les tres directores han coincidit en què el cotxe serà el mitjà de transport més utilitzat per viatjar aquest estiu. Això dona cert avantatge a la demarcació gironina pel que fa al turisme francès, ja que "el 75% de francesos que venen a Catalunya ho fan per carretera". Per això Josefina Marinè creu que el Pirineu gironí i la Costa Brava podrien notar menys la crisi de turistes francesos els propers mesos. De tota manera, ha detallat que el govern francès ha demanat als seus habitants que "redescobreixin França" i per tant que apostin pel turisme nacional. Aquest fet és especialment important, tenint en compte que el 75% dels francesos habitualment fan turisme dins del seu país i només un 25% opten per marxar a l'estranger. Una situació ben diferent a Alemanya o Bèlgica, on la majoria opten per marxar. Sierra ha destacat que "les ganes de fer turisme dels alemanys no han caigut" i segons apunten els instituts d'estadística "Espanya i Itàlia no quedaran fora a l'hora de fer plans de viatge". En una situació similar hi ha els Països Baixos o Bèlgica. En els dos països la ciutadania segueix amb especial interès l'avenç del coronavirus a l'estat espanyol per saber si s'obriran les fronteres o no. Segons Ballestín, els europeu "es pregunten si els deixaran arribar o no" a destinacions turístiques com ara la Costa Brava. És important comunicar els protocols de seguretat Per altra banda, des de l'ACT han remarcat la "importància" de comunicar sobre totes les accions que es prenguin per garantir la seguretat sanitària. Destaquen que el mercat europeu té interès en saber quines mesures s'aplicaran en els establiments i també a la via pública o en altres espais com ara les platges per tal de garantir les distàncies de seguretat, entre d'altres. Per això han demanat als establiments i destinacions turístiques que aprofitin les xarxes socials i les vies virtuals per informar detalladament als usuaris i als touroperadors totes les accions que es portin a terme en aquest sentit.

Summary: L'Agència Catalana de Turisme apunta que els europeus volen venir a la Costa Brava però demanen protocols de seguretat


Una desena de persones han estrenat aquest diumenge la nova ruta de vols en globus aerostàtic que permeten als visitants gaudir amb unes vistes privilegiades del Geoparc Mundial de la Unesco Conca de Tremp-Montsec, que recentment ha adoptat el nom de Geoparc Orígens. En concret, aquest nou servei sobrevola la Conca de Tremp i part de la Conca Dellà i se suma a les dues rutes que també va posar en marxa l'empresa Globus Kon-Tiki a la zona del Montsec i Mont-rebei, i a la de Sant Llorenç de Montgai i Camarasa, també en l'àmbit del geoparc. Durant aproximadament una hora i quart, els usuaris han tingut l'oportunitat d'observar des de més de 1.000 metres d'alçada el patrimoni geològic de l'entorn, que acull les restes fòssils dels darrers dinosaures d'Europa.. La nova ruta en globus pel geoparc que sobrevola la Conca de Tremp s'afegeix a l'oferta que ja va posar en marxa l'empresa Kon-Tiki i que ja ofereix la possibilitat de gaudir des de l'aire de l'entorn del Montsec i Montrebei, i de Sant Llorenç de Montgai i Camarasa, segons ha explicat el coordinador del Geoparc Orígens, Guillem Puras, qui s'ha encarregat d'anar donant explicacions als passatgers durant el viatge. En concret, han estat deu persones repartides en dos globus les que han estrenat la nova ruta que recorre des de l'aire part del geoparc, en aquest cas la Conca de Tremp i una part de la Conca Dellà, des d'una alçada que, en alguns moments, assoleix els 2.000 metres. El viatge, que es complementa amb un esmorzar, una copa de cava i el lliurament d'un passaport de vol, té uns cost de 160 euros, la meitat en el cas dels menors de deu anys. Els passatgers han sortit des de Tremp i, a banda de la capital del Pallars Jussà, han sobrevolat poblacions com ara Suterranya, Fontsagrada, Gavet de la Conca, Figuerola d'Orcau, Conques, Isona, Sant Romà d'Abella i Abella de la Conca, entre altres. Però sobretot, han pogut gaudir des de les altures del patrimoni geològic de la Conca de Tremp. És una àrea amb un gran valor geològic i natural, que permet explicar com es van formar serralades com la dels Pirineus. En aquest sentit, Puras ha destacat que s'hi troben altres elements que ajuden a explicar l'evolució de la vida com ara les restes fòssils dels últims dinosaures que van viure a Europa: petjades, ossos fossilitzats i ous que daten de fa aproximadament uns 66 milions d'anys. Un geoparc és un espai unificat amb un patrimoni geològic d'importància internacional, on s'implementen estratègies de promoció i desenvolupament sostenible innovadores, inclusives, integrades i respectuoses amb la identitat del territori. La Xarxa Global de Geoparcs de la Unesco comprèn 140 localitzacions en 38 països d'arreu del món. D'aquestes, 73 formen part de la Xarxa de Geoparcs Europeus i es reparteixen en 24 països, dels quals dos es troben en territori català, el de la Catalunya Central i el recentment reconegut de la Conca de Tremp-Montsec. El geoparc lleidatà el formen dinou municipis de quatre comarques (el Pallars Jussà, la Noguera, el Pallars Sobirà i l'Alt Urgell) que, conjuntament, superen els 2.000 quilòmetres quadrats. L'òrgan de gestió del projecte Geoparc Orígens-Pirineus Catalans és una associació sense ànim de lucre, formada per diferents ajuntaments de les quatre comarques. També en són membres els consells comarcals del Pallars Jussà i de la Noguera. L'associació compta amb el suport d'altres entitats, com l'Institut per al Desenvolupament i Promoció de l’Alt Pirineu i Aran (IDAPA), dependent del Departament de Territori i Sostenibilitat; el Comitè Espanyol de Geoparcs; la Diputació de Lleida; l'Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont; la Universitat de Lleida (UdL); la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB); la Universitat de Barcelona (UB), i la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC). El geoparc disposa de tres seus, totes situades a Tremp. La seu científica al Centre de Suport Territorial Pirineus de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC); la seu administrativa, ubicada a l'Ajuntament de Tremp, i el Centre de Visitants, l'Epicentre, com a punt d'informació turística i espai de benvinguda als visitants.

Summary: El Geoparc Orígens estrena vols en globus per gaudir des de l'aire de la Conca de Tremp


El conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, s'ha mostrat "favorable" a suspendre l'increment en un 11,8% de la factura de l'aigua en alta que l'ATLL va aprovar el passat mes de gener sota el 155. "La nostra intenció és suspendre l'increment de la tarifa", ha assegurat Calvet en una entrevista a l'ACN. El conseller de Territori ha dit que aquest augment "impacta en la prestació del servei" i "en un percentatge determinat de la factura del servei". D'altra banda, pel que fa a la indemnització que la Generalitat ha de pagar a Acciona després de l'anul·lació de la concessió, Calvet ha dit que "s'haurà de pagar", però ha apuntat que serà una comissió liquidadora la que determini la xifra.  ATLL va augmentar la tarifa de l'aigua en alta el passat mes de gener. Tanmateix, l'AMB va assegurar que aquest increment no comportaria una pujada de la factura a l'àrea metropolitana de Barcelona perquè  va baixar la tarifa de l'aigua en baixa. Calvet ha recordat que aquest augment de la tarifa en alta d'ATLL es va produir mentre la Generalitat estava "intervinguda" pel 155 i, per tant, no podia "prendre decisions".    Voluntat de tornar a una gestió pública El conseller de Territori ha reiterat el seu "compromís" i "voluntat" de tornar a fer que ATLL torni a tenir "una gestió 100% pública". Ha recordat que aquesta decisió ja es va acordar als pressupostos del 2017, amb el govern de JxSí.  Pel que fa a la indemnització que s'haurà de pagar a Acciona, Calvet ha dit que es crearà una comissió liquidadora, de la qual formarà part la conselleria de Territori i Sostenibilitat, la vicepresidència d'Economia i Hisenda, els serveis jurídics de la Generalitat i l'Agència Catalana de l'Aigua. Serà aquesta comissió liquidadora la que establirà la xifra que s'haurà de pagar a Acciona, una xifra que després "s'haurà de parlar amb la concessionària".

Summary: Calvet es mostra "favorable" a suspendre l'increment de la tarifa de l'aigua en alta aprovada per ATLL


El 2016 es va tancar a la Regió Sanitària del Camp de Tarragona amb un total de 13.461 persones en llista d'espera quirúrgica, un 2,6% menys que el 2015, any en què la llista va sumar 13.861 persones. Amb tot, la llista de les persones que esperen una de les operacions garantides -oncològica, cataractes, maluc i genoll- s'incrementa un 2,8%. Per contra, la llista d'espera de les operacions no garantides com les hèrnies, els galindons, o les varius s'ha reduït en un 3,8% passant de les 11.394 persones el 2015 a les 10.960 del passat 2016. Sobre la tipologia d'intervencions, durant el 2016 un total de 129 pacients esperaven una intervenció vinculada a processos oncològics amb un temps d'espera mitjà de 19 dies. També 1.803 persones esperaven una operació de cataractes, amb un temps mitjà de 73 dies, 116 persones una pròtesi de maluc, amb un temps d'espera de 82 dies, i 453 persones esperaven una intervenció de pròtesi de genoll amb un temps d'espera proper als quatre mesos, uns 109 dies de mitjana.

Summary: Les llistes d'espera a la regió sanitària del Camp de Tarragona es redueixen un 2,6%


El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha conclòs en una sentència feta pública aquest dijous que una comunitat de veïns pot vetar els pisos turístics a la seva finca mitjançant un canvi dels estatuts, sempre que els habitatges no tinguessin un ús turístic abans d'aquesta decisió. Així, la Sala Civil del TSJC ha avalat que una comunitat de propietaris pot canviar els estatuts per prohibir els pisos turístics, si s'adopta amb el quòrum que estableix la llei (4/5). Alhora, l'alt tribunal ha afegit que aquesta modificació no pot afectar el propietari que va adquirir el seu pis sense cap restricció d'ús, compta amb una llicència aprovada, i va votar en contra de l'acord per vetar els pisos turístics.  El TSJC ha arribat a aquesta conclusió en una demanda interposada per la propietària d'un dels pisos contra la comunitat de propietaris, que va prohibir l'ús turístic dels pisos de l'immoble. En el cas concret de la sentència, el tribunal ha declarat que l'acord comunitari que prohibia la destinació turística dels pisos és vàlid "per al futur", però no s'aplica a la propietat de la demandant que va comprar el seu pis abans i va votar en contra de la modificació dels estatuts. La sentència diu també que, en abstracte, no pot afirmar-se que "en tot cas" l'ús turístic d'un habitatge suposi "una activitat molesta que la llei 'a priori' no permeti". Amb tot, la resolució també concreta que si l'existència d'un pis turístic genera "greus perjudicis a la comunitat", els veïns poden exercitar les "accions legals oportunes" per impedir aquesta activitat.

Summary: El TSJC conclou que una comunitat de veïns no pot vetar pisos turístics ja existents


El secretari de Política Municipal del PSC i candidat socialista a Barcelona, Jaume Collboni, ha llençat un avís al president de la Generalitat, Quim Torra, i als partits independentistes que reclamen un gest del govern espanyol en favor del dret a l'autodeterminació per poder aprovar els pressupostos de Pedro Sánchez. "Quan plantegen propostes que van més enllà del nostre marc legal, que van més enllà de la llei, saben que no podem passar per aquí", ha advertit en roda de premsa. A més, el socialista ha defensat els comptes presentats aquest dilluns a Madrid i ha remarcat que si el sobiranisme els hi tanca la porta, estarà barrant el pas a "totes les millores que suposen" per als catalans i els espanyols. En aquest sentit, Collboni ha assegurat que aquells partits "que diuen no als pressupostos, diuen no a la millora de les condicions de vida dels ciutadans d'aquest país, diuen no a millora de la dependència, diuen no a polítiques d'habitatge, diuen no a la millora de les pensions i diuen no a 900 milions d'euros més per a Catalunya en inversions". "Ja hi ha xifres sobre la taula, i són xifres bones pels catalans, pels drets socials, per a les pensions, i per a Catalunya per les inversions que tindrà amb un increment substancial", ha afegit.  Pel que fa als incompliments de les promeses que denuncien els independentistes per fixar xifres d'inversions per sota del que marca l'Estatut a la Disposició Addicional Tercera i que el govern espanyol s'havia compromès a cobrir, Collboni ha convidat els sobiranistes a millorar aquesta dada en la tramitació del pressupost. "Les xifres sempre són ajustables. Hi ha encara la tramitació parlamentària per fer ajustaments. Però aquesta xifra expressa molt bé l'esperit de la DA3", ha reblat el socialista.

Summary: El PSC avisa Torra que "planteja propostes que van més enllà de la llei" en les seves exigències per votar el pressupost


La defensa del jove de 24 anys, nacionalitat espanyola i veí de Lleida, que es troba en presó preventiva per haver apunyalat al pit un altre noi després d'una discussió a Lleida ha recorregut la decisió judicial basant-se en els informes forenses i els testimonis. Tot i que la fiscalia insisteix en la voluntat homicida del detingut, el seu advocat, Joan Argilés, defensa el contrari. Explica que, segons els informes forenses, la ferida que va rebre la víctima va ser superficial, d'uns dos centímetres i que no va afectar cap zona vital no va requerir el seu ingrés a la UCI. A més, afegeix, segons les declaracions dels testimonis i la mateixa víctima, va ser ell qui es va dirigir a l'agressor per demanar-li explicacions, la qual cosa, segons Argilés, demostra que no va ser l'acusat qui va anar cap a la víctima amb intenció homicida. Els fets van tenir lloc la matinada del 23 d'abril a la porta d'un bar de l'avinguda de les Garrigues, al barri de Cappont, quan la víctima va recriminar el detingut per haver donat una puntada de peu al seu gos.  La víctima va ser traslladada en estat greu a l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida, on va estar ingressat cinc dies. La ganivetada no va afectar cap òrgan vital, però es va produir molt a prop d'òrgans vitals i va causar-li una hemorràgia important. És per això que el jutjat va decidir enviar el jove a la presó de manera preventiva per un delicte de temptativa d'homicidi. Segons fonts pròximes al cas, la ràpida intervenció dels serveis d'emergència, així com dels Mossos d'Esquadra i els testimonis dels fets, va ser clau per evitar conseqüències majors. Segons els testimonis, la víctima va deixar lligat el gos a la porta del bar i hi va entrar. Un cop a dins, una persona el va informar que un noi havia donat una puntada de peu a l'animal i va sortir per demanar explicacions a l'agressor. Segons els mateixos testimonis, va ser llavors quan el detingut va treure un ganivet i li va clavar al propietari del gos al pit. L'agressor va fugir del lloc amb una furgoneta juntament amb altres persones. Gràcies a la descripció dels testimonis, els Mossos d'Esquadra van localitzar la mateixa matinada de diumenge la furgoneta al carrer Pius XII i al presumpte agressor a la plaça Galícia de Lleida. El noi, que no té antecedents, va passar el 25 d'abril a disposició judicial a Lleida i el jutge en va ordenar l'ingrés a presó.

Summary: Recorren la presó a l'acusat d'apunyalar al pit un jove després d'una discussió a Lleida perquè la ferida és superficial


Pedro Sánchez valora "tots els escenaris possibles" per pactar amb Podem el pròxim executiu, fins i tot incorporar membres de la formació morada al Consell de Ministres, segons ha avançat aquest dijous a la tarda 'eldiario.es' i han assenyalat fonts socialistes. El digital subratlla que la cúpula del PSOE estaria disposada a acceptar perfils més tècnics que polítics. Els noms els hauria de plantejar el grup d'Iglesias i haurien de comptar amb el vistiplau del president en funcions. Aquesta opció barraria la porta a Pablo Iglesias per evitar que les "discrepàncies de fons" –essencialment la qüestió catalana- poguessin desestabilitzar l'executiu. Fonts de Podem han lamentat, en aquest sentit, que Sánchez mantingui el veto a Iglesias.

Summary: Sánchez valora incorporar ministres de Podem al seu executiu


ArtsLibris celebrarà del 26 al 28 d’abril la seva desena edició amb més d’un centenar d’expositors, entre els quals molts d’internacionals. Amb epicentre a l’Arts Santa Mònica, enguany la fira del llibre d’artista s’estén també al MACBA amb un seminari internacional i a la Fundació Tàpies, amb una sessió de projeccions de documentals. Amb motiu del desè aniversari, ArtsLibris col·labora amb les Guerrilla Girls (reedita una de les seves icòniques postals) i comptarà amb intervencions artístiques d’Antoni Muntadas, Alex Grifeu o Stefan Max. Consolidada a Barcelona i des de fa quatre anys amb una pota a la fira ARCO Madrid, enguany ArtsLibris tindrà seu també a ARCO Lisboa, del 16 al 19 de maig.  La fira ArtsLibris comptarà enguany 100 expositors que representaran els diversos accents de l’edició del llibre d’artista i el foto llibre. Es presenta com la cita anual del gènere de més envergadura del sud d’Europa, i si bé el 62% dels editors són catalans i de la resta de l’Estat, també hi ha presència internacional, principalment d’Amèrica Llatina i Europa, i enguany amb nous països representats com Islàndia, Líban, Egipte o Grècia.  Amb motiu del desè aniversari de la fira enguany s’estrenen les col·laboracions amb artistes perquè intervinguin durant la seva celebració o elaborant creacions per presentar-les in situ. És el cas de la col·laboració amb el col·lectiu Guerrilla Girls, que han cedit una de les seves icòniques postals perquè ArtsLibris la reediti i la difongui durant la fira.  També s’hi ha apuntat Antoni Muntadas, que participarà amb una “acordeó-desplegable” de postals que remeten al recent aniversari de la revolució comunista a Xina. El dibuixant i fanziner alemany Stefan Marx crearà un mural efímer per la seu de la fira (Arts Santa Mònica), i Àlex Gifreu editarà un cartell-manifest en col·laboració amb Cecilia Martín.  Expansió per la ciutat ArtsLibris no se celebra enguany coincidint amb Sant Jordi, com era tradició, pel fet que el cap de setmana immediatament anterior al dia del Llibre coincideix amb la celebració de la Setmana Santa. En canvi, la fira s’expandeix per la ciutat. El seminari ArtsLibris compta amb la col·laboració del MACBA, que el coprodueix i acull el dijous 25 d’abril. Les sessions de diàleg programades comptaran, entre altres, amb Laia Abril, Marian Castillo Deball i Andrea Galaxina.  L’altra nova subseu de la fira és la Fundació Tàpies. El dissabte 27 d’abril hi tindrà lloc una sessió de projeccions dedicada al documental sobre el llibre d’artista. Se’n projectaran tres: ‘The Books of Ed Ruscha’ (EUA, 1969), ‘Bookworks Revisited. Part 1: A Selection (Països Baixos, 1987) i ‘Libres 1’ (França, 2019).  D’altra banda, i per potenciar el seu perfil més experimental, ArtsLibris inclou enguany projectes arriscats i pràctiques menys convencionals amb la secció ‘Stand.0’, uns expositors a preu més econòmic que la resta i als quals estan convocats artistes, fotògrafs i editors amb propostes “en els marges de les possibilitat de l’edició en el context de l’art contemporani”. Hi haurà, a més, un nou espai per a les edicions digitals (‘Post.print’), un espai dedicat a projectes d’edició en línia. Així, ArtsLibris planteja per primera vegada l’impacte de l’edició digital en una fira centrada eminentment en el material imprès.   En el seu intent per fomentar el col·leccionisme d’aquest subgènere artístic, ArtsLibris manté la seva línia de producció d’un llibre d’artista iniciada l’any 2014 amb el suport de la Fundació Banc Sabadell. Enguany, doncs, incorpora un títol a càrrec de Mariana Castillo Deball, a partir dels poemes del músic nord-americà Sun Ra.  ArtsLibris disposa enguany d’un pressupost de 230.000 euros. El seu increment es deu, en part, per finançar també la seva participació de l’edició portuguesa d’ARCO (ARCO Lisboa), on la fira tindrà presència per primera vegada el proper mes de maig. Hores d’ara ja hi ha 35 editors inscrits per participar, segons han avançat els organitzadors. A ARCO Madrid, ArtsLibris hi va ser present amb 34 expositors.

Summary: ArtsLibris celebra deu edicions a Barcelona amb 100 expositors i s’estrena a Lisboa


El Govern ha mostrat la seva "preocupació" per un possible no-acord entre els 27 estats membres de la Unió Europea i el Regne Unit sobre la sortida britànica de la comunitat. En un comunicat enviat aquest divendres a la tarda, l'executiu de Quim Torra defensa que la UE i la Gran Bretanya mantinguin les "millors relacions possibles". Així mateix, el Govern expressa la seva "disconformitat" sobre la intenció de l'Estat d'oposar-se a l'entesa per la qüestió de Gibraltar. En aquesta línia, la Generalitat adverteix de les conseqüències que suposaria aquesta manca d'acord per als 18.800 britànics que viuen a Catalunya i per als 19.300 catalans residents a les illes angleses: "Podria afectar les relacions institucionals, econòmiques i culturals entre Catalunya i el Regne Unit. L'executiu recorda al comunicat que més de 2.000 empreses catalanes exporten regularment al Regne Unit, i que l'any 2017 es va arribar a un rècord de 4.031 milions d’euros en exportacions, i que el superàvit comercial català va assolir els 1.500 milions d’euros. Per altra banda, les inversions britàniques a Catalunya han estat de 1.371 milions d’euros en els darrers cinc exercicis, segons el text. "És necessari, doncs, seguir tenint bones  relacions amb el Regne Unit per preservar i seguir impulsant una acció exterior efectiva, oberta i beneficiosa per a ambdues parts", apunta el comunicat, a iniciativa del propi Torra després de parlar-ho amb la conselleria d'Exteriors i la resta de l'executiu. Finalment, el Govern reitera el suport al "pacte final" a què arribin Londres i Brussel·les. Al mateix temps, l'executiu s’afirma en el seu "europeisme" i en la seva aposta per una Europa "més democràtica, pròspera i que tingui present la realitat dels seus pobles".

Summary: El Govern mostra "preocupació" per un possible no-acord pel Brexit i defensa que UE i Regne Unit mantinguin bona relació


La Colla Jove Xiquets de Tarragona ha completat una actuació d’alçada per Sant Magí. Els liles han assolit el 9 de 8, el 5 de 9 amb folre, el 3 de 9 amb folre i han carregat el primer pilar de 8 amb folre i manilles que veu la plaça de les Cols en l’era moderna dels castells. Sota un sol de justícia i en una plaça plena de gom a gom, els altres grans protagonistes de la jornada han estat els castellers del barri de Sant Pere i Sant Pau, que han assolit amb solvència la clàssica de vuit -2d7, 3d8 i 4d8- i un pilar de 6, refermant el seu creixement respecte la temporada passada. Els Xiquets de Tarragona han obert plaça amb un sòlid 3 de 9 amb folre, però s’han encallat amb el 2 de 9 amb folre i manilles. De fet, n’han desmuntat dos intents en segona i tercera ronda. En la ronda de repetició, els matalassers han carregat el 5 de 8, però la construcció ha fet llenya a la descarregada. Els Xiquets del Serrallo, per la seva banda, han completat una bona exhibició amb el 3 de 7 amb l’agulla, el 5 de 7 amb l’agulla i el 5 de 7.

Summary: La Jove arrodoneix un gran Sant Magí carregant el primer pilar de 8 amb folre i manilles que es veu a les Cols


La Fiscalia del Tribunal Suprem ha emès un informe davant el magistrat instructor del judici del procés, Pablo Llarena, en què adverteix que l'expresident Carles Puigdemont i l'exconseller Toni Comín no estan protegits per la immunitat parlamentària. El ministeri públic rebutja els recursos de reforma que els dos polítics catalans van presentar sol·licitant al magistrat que reconsiderés aixecar la seva ordre de detenció després de resultar escollits diputats electes del Parlament Europeu. L'objectiu era poder viatjar a Madrid per realitzar els tràmits necessaris davant la Junta Electoral Central (JEC) que els permetin prendre possessió dels seus escons al Estrasburg el proper 2 de juliol. L'escrit d'onze pàgines que signen els fiscals Javier Zaragoza i Fidel Cadena, remarca que el reglament del Parlament Europeu "és un acte d'organització interna que no pot establir a favor del Parlament competències que no estiguin expressament reconegudes per un acte normatiu". En aquest sentit adverteix que "per verificar les credencials dels seus membres prendrà nota dels resultats oficialment proclamats pels estats membres i decidirà sobre les controvèrsies que puguin suscitar-se en relació amb les disposicions de l'acta".  El ministeri fiscal assegura que el Parlament "no pot posar en qüestió la pròpia regularitat de la proclamació efectuada per la Junta Electoral" de cada país i assenyala que "en no existir una normativa comunitària en aquesta matèria, correspon a l'ordenament jurídic intern de cada Estat membre nomenar els òrgans jurisdiccionals competents i configurar la regulació processal dels recursos judicials destinats a garantir la salvaguarda dels drets que els justiciables obtenen del dret comunitari".  Alhora considera errònia "qualsevol interpretació que establís en favor del Parlament una competència general de control de la proclamació oficial efectuada per les autoritats dels Estats membres".  El text explica que la condició de ser membre del Parlament Europeu s'adquireix mitjançant el compliment del tràmit consistent en l'acte de jurament o promesa de l'acatament de la Constitució davant la Junta Electoral Central, la qual, recorda es va dur a terme el passat 17 de juny.   Així mateix recorda que només l'autoritat competent, en aquest cas Pablo Llarena, podria autoritzar-los sota ordre d'arrest nacional a prestar aquest jurament que els converteix en europarlamentaris de ple dret. "En no haver comparegut presencialment el dia mencionat no han adquirit la condició de membres del Parlament Europeu de forma que la presentació de les declaracions escrites sobre la inexistència d'incompatibilitats no té cap efecte", alerta la Fiscalia que considera que els seus escons han "queda vacants".    L'informe també recorda que el Tribunal Constitucional també s'ha manifestat en aquest sentit indicant que no realitzar el tràmit intern descrit, implica que "en cap cas es podrà iniciar la segona fase dels tràmits necessaris per adquirir la condició de membre del Parlament Europeu" ni assumir els conseqüents "privilegis i immunitats" que suposa.   Així mateix afirma que l'extenció de la garantia de la immunitat al moment de la seva proclamació com a electes, és una "pretensió erròniament sustentada pel recurrent". Alerta que la normativa relativa a privilegis i immunitats del Tractat de Funcionament de la Unió Europea en cap cas "fa referència a la situació dels parlamentaris electes". En aquesta mateixa línia, la Fiscalia menciona que recentment els serveis jurídics del Parlament Europeu han emès un altre informe que indica que la protecció prevista "només té efecte a partir del 2 de juliol de 2019", moment en el qual es constituirà la cambra.

Summary: La Fiscalia considera que Puigdemont i Comín no disposen d'immunitat parlamentària i refusa aixecar la seva ordre de detenció


El primer secretari del PSC, Miquel Iceta, ha fet una crida a concentrar el vot "progressista, catalanista i d'esquerres" al PSC el 28-A per "no tornar enrere". En l'acte central de campanya del PSC, al pavelló de la Vall d'Hebron i amb la participació de Pedro Sánchez, Iceta ha dit que les dretes "no poden garantir el futur" i per això cal concentrar el vot en el projecte socialista. "Miro cap a casa meva: No vull tornar a l'armari!", ha exclamat Iceta, davant l'ovació de les 4.000 persones aplegades. El líder del PSC ha afirmat que Sánchez "va posar dempeus el partit socialista" i ha recordat que ell li va demanar, en un míting, que els "alliberés de Rajoy i del PP": "I ho va fer, ho va complir!", ha celebrat. Iceta ha avisat que “hi ha massa coses en joc: El futur, els drets, l’autogovern el diàleg”. Així, ha demanat que el PSC sigui la formació que arreplegui el màxim de vots progressistes. “Perdoneu que escombri cap a casa, perquè jo no vull tornar a l’armari”, ha dit, tot alertant de la regressió de drets i llibertats que es produiria en cas que governés PP, Cs i Vox. El líder del PSC ha defensat que el seu partit representa “una esquerra majoritària que toca de peus a terra” i que s’ha construït “de fa molt temps” i ha recordat Jordi Hereu, Pere Navarro, Raimon Obiols o José Montilla. “Aquest és el gran partit socialista, que treballa per la justícia social, per la convivència, per la llibertat i per la fraternitat amb tots els pobles d’Espanya”, ha dit, i ha afirmat que “no ens dividiran, no ens trencaran, no ho permetrem”. Iceta ha demanat el vot per evitar tornar enrere però també per la tasca feta en els deu mesos de govern, que els permeten demanar el vot “amb la cara ben alta”, i també pel que volen fer: “tornar a presentar els pressupostos més socials de la nostra història al Congrés”. El líder del PSC també ha carregat contra els independentistes per dir ara que podrien “pensar-se” el suport als socialistes, quan van impedir la tramitació dels comptes. “Ara estan disposats a pensar-s’ho, però van dir que no i una gent que diu que no a coses tan bones pel país no mereix representants”, ha carregat.

Summary: Iceta fa una crida a concentrar el vot "progressista, catalanista i d'esquerres" al PSC per "no tornar enrere"


L'aeroport de Lleida-Alguaire tancarà l'any multiplicant per cinc el nombre d'operacions, de les 6.000 de l'any passat a les 30.000 aquest 2019. Aquest augment es justifica per l'estratègia d'apostar per l'escola de vol i el manteniment d'avions, tal com ha explicat aquest dimarts el delegat del Govern a Lleida, Ramon Farré, en la trobada nadalenca amb els mitjans de comunicació. Farré ha assegurat que l'absència dels vols de Thomas Cook, tot i que fa cinc anys hauria estat un problema, ara "no és cap drama" per Lleida ja que aportava unes 50 operacions anuals. El delegat del Govern a Lleida ha anunciat que l'any que ve es construiran dos hangars, per poder seguir creixent a nivell comercial, ja que actualment l'aeroport només compta amb el de l'aeròdrom. Farré ha explicat que l'aposta per l'escola de vol i el manteniment d'avions permet tenir entre 30 i 35 persones treballant cada dia a l'aeroport, entre pilots, enginyers i personal de manteniment. Ho celebra perquè l'objectiu de l'aeroport "no és només ser una plataforma perquè arribin esquiadors i marxin sinó que cal que generi activitat d'alt nivell a les Terres de Lleida". "Els esquiadors no són estratègics per l'aeroport", ha dit.   Tot i l'augment d'operacions, Farré ha assegurat que no hi ha col·lapse aèria. Això sí, ha dit "estem col·lapsant indirectament l'aeroport del Prat perquè depenem del seu control aeri". Tot i això, celebra que el 2019 "ha estat un any en què l'aeroport d'Alguaire s'ha enlairat de manera definitiva" i ha afegit que han passat uns 60.000 passatgers entre aviació general i aviació comercial. Pel que fa al balanç econòmic, Farré ha reconegut que l'aeroport seguirà tenint pèrdues "però menys". Fa cinc anys tancava amb sis milions de pèrdues anuals i enguany baixarà a tres. "Hem de pensar que els aeroports tenen un procés de maduració molt llarg", ha recordat. Per altra banda, pel que fa al balanç de l'any, Farré ha lamentat dues "desgràcies" com han estat l'incendi de la Ribera d'Ebre que va afectar Lleida i els aiguats, la qual cosa, diu, testimonia el canvi climàtic. També la cultura, ha afegit, ha "patit" amb la sentència de les 111 obres de la Franja, que assegura des del Govern "defensaran" fins al final. També ha destacat les obres que s'han començat a fer a la Seu Vella de Lleida i ha destacat que, tot i que l'atur hagi baixat del 10%, l'objectiu és que s'acosti al 5%.

Summary: L'aeroport de Lleida multiplica per cinc el nombre d'operacions en un any gràcies a l'escola de vol


L’Ajuntament de Calafell destinarà 650.000 euros a desplegar un pla de xoc per resoldre les inundacions que es produeixen quan hi ha aiguats forts. La inversió es preveu desplegar en tres anys i es centrarà en el nucli de Segur de Calafell, si bé una part dels diners també es destinarà a altres sectors del municipi. Aquests 650.000 euros s’invertiran, entre altres, en canalitzar les aigües de pluja als carrers on desemboquen els torrents, alhora que es construiran petites preses de retenció a la llera de les rieres. L’alcalde, Ramon Ferré, ha destacat que aquests gabions permeten pal•liar els efectes de les inundacions amb inversions de baix cost: “un dipòsit soterrani costa un milió d’euros, mentre que un gabió en val 30.000 i tenen gairebé la mateixa capacitat de controlar una rierada”, ha explicat.  A banda del pla de xoc previst durant tres anys, l’Ajuntament de Calafell també ha anunciat que invertirà 30.000 euros anuals en neteja i manteniment dels col•lectors pluvials que ja hi ha al municipi. Segons indiquen des del consistori, bona part del problema de les inundacions quan hi ha aiguats és la brutícia que s’acumula als col•lectors, que arriba a disminuir “més del 50%” la capacitat de desguàs.

Summary: Calafell invertirà 650.000 euros en un pla de xoc per afrontar els problemes d’inundacions


Els grups parlamentaris de Cs i PSC-Units presentaran una petició de reconsideració de la decisió de la Mesa en considerar que no pertocaria atorgar la delegació de vot al líder de JxCat, Carles Puigdemont. Així ho han expressat la presidenta de Cs, Inés Arrimadas, i la portaveu del grup socialista, Eva Granados, en dues rodes de premsa als faristols de la cambra, aquest dimarts al migdia. Arrimadas ha remarcat que els lletrats del Parlament no han aconsellat acceptar la delegació de vot del president destituït: "És una decisió errònia", ha valorat sobre el criteri de la Mesa, amb majoria independentista. Al seu torn, Granados ha subratllat que la decisió de l'òrgan parlamentari, que presideix el president del Parlament, Roger Torrent, és "desencertada" i "incorrecta". Les dues dirigents han deixat la porta oberta a recórrer al Tribunal Constitucional (TC) si Torrent no fa marxa enrere. Arrimadas ha remarcat que Torrent i la majoria independentista de la Mesa s'han tornat a posicionar "en contra" dels serveis jurídics de la cambra, del TC, del Suprem i també del sentit comú. Al seu parer, algú que ha "fugit de la justícia" no pot tenir el "privilegi" de delegar el seu vot. Per la seva banda, Granados també ha constatat que els lletrats "s'han posicionat en contra" de la delegació de vot i que la Mesa "s’ha precipitat". "Fins ara s’havien atès les recomanacions dels lletrats, i avui s’hi han pronunciat recordant la literalitat de l’aute del TC que diu que mentre pesi sobre algú una ordre de recerca i ingrés a presó, no es podrà delegar el vot", ha dit Granados, tot afegint que allà mateix s’avisa que "serà declarat nul qualsevol acord si finalment es delega el vot". Així, apel·lant al criteri de Torrent, "que fins ara ha seguit les recomanacions dels lletrats", Granados ha assegurat que espera una rectificació i que no calgui recórrer al TC. Tot i això, no ha descartat fer-ho si la Mesa no fa marxa enrere. “S’ha pres una decisió desencertada i del tot incorrecta”, ha afegit. I és que per al PSC-Units, la situació de Puigdemont no és comparable a la d’altres diputats presos com Oriol Junqueras o Jordi Sánchez. “Junqueras i Sánchez es van personar davant la justícia i es va decretar presó provisional per a ells. Puigdemont no es va presentar davant la justícia, va ser detingut per la policia alemanya i pesa sobre ell una ordre judicial de cerca i captura. És el que diu el TC i els lletrats del Parlament, que no pot delegar el vot amb això”, ha dit. La situació de Puigdemont La Mesa ha acceptat aquest dimarts la delegació de vot de Puigdemont per als plens de la cambra. La majoria independentista de JxCat i ERC a l’òrgan de govern del Parlament ha possibilitat que el tràmit s’hagi tirat endavant i que, a partir de la propera sessió plenària, el vot de Puigdemont el pugui fer efectiu la portaveu del seu grup, Elsa Artadi. Des dels partits independentistes entenen que la detenció a Alemanya que manté Puigdemont a presó el té en una situació idèntica a la que tenen els polítics presos a Madrid, com Junqueras o Sánchez, que sí tenen reconeguda i acceptada la delegació del seu vot. Des de Cs i PSC, però, no ho veuen igual i per això els seus representants a la Mesa han votat en contra de la decisió. Ells consideren que el TC s’hi va posicionar en contra de la delegació del vot quan es va intentar per a la seva sessió d’investidura interrompuda i, a més, que la seva situació actual a Alemanya no és la mateixa que la dels presos d’Estremera i Soto del Real. Per la seva part, els lletrats han recordat que el Constitucional va rebutjar una possible delegació de vot quan Puigdemont estava a Brussel·les, i Cs i PSC creuen que això constitueix una advertència dels serveis jurídics i una oposició a la decisió.

Summary: Cs i PSC-Units demanaran a la Mesa que reconsideri la delegació del vot de Puigdemont


La CUP-Crida Constituent ha registrat aquest dimarts al Parlament una pregunta al Govern perquè respongui quines accions o actuacions farà davant les dades de contaminació per benzè al Camp de Tarragona. La formació ha denunciat que el passat 29 de setembre, segons les dades publicades de l’Índex Català de la Qualitat de l’Aire (ICQA), la caseta de recollida de dades de Constantí va registrar un índex del compost químic C6H6 Benzè de 29,3 micrograms per metre cúbic a la una de la matinada. La CUP ha recordat que, segons la normativa vigent a Catalunya, els objectius de qualitat de l’aire vigents són de 5 micrograms per metre cúbic.  El diputat de la CUP-CC per la demarcació de Tarragona, Sergi Saladié, també ha registrat aquest dimarts una proposta de resolució instant al Govern a encarregar a un ens independent, i en col·laboració amb les entitats i institucions de la zona, un estudi complert sobre la qualitat de l’aire al Camp de Tarragona, i garantir que aquest estudi es dugui a terme durant l’any 2017.  En la mateixa proposta de resolució també es demana al Govern que destini els recursos econòmics, materials i administratius necessaris per al correcte desenvolupament d’aquest l’estudi i que, a partir del 2018, es garanteixi que aquests estudis de qualitat de l’aire es realitzin en continu i que els costos dels mateixos recaiguin sobre les mateixes empreses que produeixen les emissions. La CUP ha alertat que l'exposició al benzè pot provocar dany genètic al material cel·lular i que és una substància considerada cancerígena per l'Agència Internacional de Recerca del Càncer (IARC). Es tracta, per tant, sosté la formació, “d'una amenaça que pateix no només el conjunt de la població, sinó particularment els treballadors i treballadores que cada dia s'hi exposen”.  La CUP ha recordat que aquest estiu el Jutjat Social 1 de Tarragona va dictar una sentència que reitera l'origen professional i la situació d'incapacitat permanent en grau total d'un extreballador afectat de càncer que treballava fent tasques de manteniment dels forns d'olefines a la planta química de Repsol a Tarragona. Aquesta sentència reforça, segons la CUP, la necessitat de tirar endavant els estudis de la qualitat l'aire que siguin necessaris “per tal de poder fer una correcta diagnosi de la situació al Camp de Tarragona, i conseqüentment, prendre les mesures que siguin necessàries, tant pel bé de la població com dels mateixos treballadors”.

Summary: La CUP demana explicacions al Govern sobre un episodi de contaminació per benzè al Camp de Tarragona


El PSOE ha registrat aquest dijous una proposició de llei orgànica per despenalitzar l'eutanàsia i incloure-la en la cartera de serveis de la sanitat pública. El partit sosté que hi ha un "consens social" i que cal ara portar aquest debat al Congrés i modificar el codi penal per tal que les persones que estiguin patint puguin sol·licitar ajuda per morir. "Amb aquesta llei volem regular el dret a sol·licitar i rebre ajuda per acabar amb el patiment, fer-ho amb condicions garantistes, rigoroses i a través d'un procediment ordenat i sistemàtic", ha explicat la senadora i portaveu de la Comissió de Reglament del PSOE, Luisa Carcedo, que demana també a PP i Cs que no vetin el debat. Paral·lelament, el ple del Congrés de la setmana vinent abordarà una iniciativa similar aprovada pel Parlament de Catalunya que demana despenalitzar l'eutanàsia. El text sol·licita modificar el Codi Penal per evitar la responsabilitat dels que ajudin a morir de manera "segura, pacífica i sense dolor".

Summary: El PSOE impulsa una llei per despenalitzar l'eutanàsia i incloure-la en la cartera de serveis de la sanitat pública


Ciutadans presentarà un recurs d'empara al Tribunal Constitucional si la Mesa del Parlament acaba creant les ponències conjuntes de les lleis de la desconnexió, malgrat l'informe emès aquest dimarts pels lletrats de la cambra, que ho han desaconsellat. Abans d'acudir a la via judicial, la formació taronja demanaria a l'òrgan de govern del Parlament una reconsideració de la seva decisió. Amb tot, el portaveu parlamentari de C's, Carlos Carrizosa, ha confiat que prevaldrà el pronunciament dels serveis jurídics, que ha destacat que han estat clars. El diputat també ha fet notar que la democràcia s'ha de sustentar en les lleis i que, per tant, cap grup parlamentari pot actuar-hi per sobre.   Carrizosa troba "gravíssim" que Junts pel Sí i la CUP hagin pretès "burlar" el reglament parlamentari i, de retruc, "posar en perill" l'autogovern de Catalunya. Així, ha celebrat que, malgrat les seves maniobres, les forces independentistes no hagin "colat" iniciatives "absolutament il·legals" als lletrats de la cambra. En aquest sentit, ha celebrat l'informe jurídic emès aquest dimarts, que veu com "una primera batalla jurídica guanyada". Carrizosa s'ha mostrat absolutament confiat que les dues forces secessionistes atendran al pronunciament dels advocats del Parlament, que han desaconsellat la creació de les ponències conjuntes per tramitar les anomenades lleis de 'la desconnexió'. No obstant això i preguntat sobre aquesta possibilitat, ha explicat que optarien per demanar a la Mesa que reconsideri la decisió. Si encara així, volgués tirar endavant les ponències, els diputats de Ciutadans optarien per acudir al Tribunal Constitucional amb un recurs d'empara sota el braç a fi de "protegir" els seus drets. "Qui judicialitza un tema és aquell que obra conscientment en contra del dret. Si fas quelcom manifestament il·legal saps que algú acudirà a un àrbitre perquè determini què és legal i què no", ha argumentat el portaveu parlamentari del principal partit de l'oposició. En aquest sentit, ha criticat que la CUP hagi dit que tirarà pel dret i seguirà defensant les tres ponències conjuntes perquè això suposa "posar extramurs al dret i estar fora de les institucions i les lleis". "Hi ha grups que no pensen que la política està relacionada amb el dret. La democràcia ha de tenir regles jurídiques per no trepitjar els drets dels altres", ha afegit.

Summary: C's presentarà un recurs d'empara al TC si la Mesa acaba creant les ponències conjuntes de les lleis de la desconnexió


Arran de l'aparició de noves esquerdes al poble de Mencui, al Pallars Sobirà, els geòlegs han intensificat els treballs per poder enllestir un estudi que dictamini les causes i les possibles solucions. L'alcalde de Soriguera, Josep Ramon Fontdevila, ha explicat que des del consistori estan esperant aquest document per poder actuar i fer algun tipus d'actuació i evitar que les esquerdes vagin a més. Fondevila ha recordat que ja fa unes setmanes, arran de les primeres esquerdes als carrers i despreniments a finques pròximes, l'Ajuntament ja va canalitzar l'aigua sobrant de la font i del dipòsit de poble per evitar més moviments de terres. Aquest dijous, la delegada del Govern a l'Alt Pirineu i Aran, Rosa Amorós, ha visitat Mencui i s'ha entrevistat amb els veïns i els geòlegs. Els veïns de Mencui, ja van denunciar a començaments de juliol esfondraments de terres, d'uns dos pams, i transcorregut aquest temps el talús ja s'havia precipitat 1,5 metres. En aquest terreny hi havia el pal de la llum que subministrava a les cases del poble i a causa dels moviments de terres, l'empresa va haver de substituir-lo i reubicar-lo a un altre indret. Els veïns també van denunciar l'aparició de les primeres esquerdes, d'entre 3 i 4 centímetres, als carrers de la part baixa del nucli. Ara, passat un mes de la primera alerta d'esquerdes per part dels veïns, n'han aparegut més i l'esfondrament d'un mur s'ha convertit en una esllavissada a la part baixa del poble. Els veïns estan preocupats que aquesta situació vagi a més i demanen solucions.

Summary: Els geòlegs intensifiquen els treballs a Mencui després de l'aparició de noves esquerdes al poble


L'habitatge tenia una doble escomesa a la xarxa elèctrica i un consum de llum molt elevat ACN La Pera.-Els Mossos d'Esquadra ha desmantellat un cultiu amb 92 plantes de marihuana en una casa deshabitada de la Pera (Baix Empordà) i han detingut una parella, una dona i un home, com a presumptes autors d'un delicte contra la salut pública i un altre de defraudació de fluid elèctric. Els fets es remunten al 15 de novembre, quan la policia va tenir coneixement que en una casa unifamiliar del municipi hi podia haver una plantació interior de marihuana. Tot i que no hi vivia ningú, se sospitava que algú l'estava freqüentant per cultivar i cuidar la plantació. La unitat d'investigació dels Mossos va descobrir que la finca tenia una doble escomesa a la xarxa elèctrica, que el consum era molt elevat i compatible amb un cultiu i que, a més, comptava amb un aparell d'aire condicionat en funcionament al balcó.  El matí del 4 de desembre, amb una ordre d'entrada i registre judicial, els agents van accedir al domicili. Un cop a dins, van trobar 16 sacs de terra al garatge i van veure que dues habitacions del segon pis que estaven preparades per cultivar-hi la droga. En una d'elles, hi van trobar 92 plantes amb els cabdells en estat òptim per a la recol·lecció, a més de diversos focus i un aparell d'aire condicionat.  Els agents van localitzar i intervenir nombrosos objectes destinats al cultiu com testos, focus de llum, ventiladors, estris, fertilitzants, adobs, aparells d'aire, filtres, extractors i transformadors.  La investigació va determinar que els dos detinguts eren els propietaris i cuidadors de la plantació. Els arrestats, que no tenen antecedents, van quedar en llibertat amb càrrecs després de passar a disposició judicial.

Summary: Desmantellen un cultiu de marihuana amb 92 plantes en una casa desocupada de la Pera i detenen una parella


La líder de Cs, Inés Arrimadas, ha fet una crida aquest divendres al president del govern espanyol, Pedro Sánchez, a "actuar" amb Catalunya abans que hi hagi una "desgràcia", davant la suposada "amenaça" del president del Govern de la Generalitat, Quim Torra, d'intentar "la via eslovena, la via unilateral". A les portes del TSJC, on tot seguit Cs ha presentat una querella criminal contra el president del Parlament, Roger Torrent, per no "acatar" la suspensió dels diputats presos, Arrimadas també ha carregat contra el govern espanyol per la "carteta" que han enviat a Torra per una reunió amb Sánchez a Barcelona.  "Creu Sánchez que amb aquesta carteta deixaran d'amenaçar amb la via eslovena?", ha preguntat amb ironia la líder de Cs, per denunciar l'"abandonament" en què segons ella es troben "milions de catalans" per part de govern català i espanyol.

Summary: Arrimadas crida Sánchez a "actuar" amb Torra abans que hi hagi una "desgràcia"


Girona ja té damunt la taula un full de ruta per convertir-se en una ciutat "de referència" en la gestió integral de l'aigua. Aquest pla estratègic, redactat per la UdG, es concep a deu anys vista i inclou fins a 32 actuacions a dur a terme amb un pressupost estimat de 5,5 MEUR. No només s'hi recullen obres d'abastament i sanejament (aquí, el clavegueram i la sèquia Monar són assignatures pendents) sinó també altres iniciatives de caràcter ambiental i participació ciutadana, per exemple. Del que es tracta, en definitiva, com explica el doctor i responsable de l'estudi, Ignasi Rodríguez-Roda, és de "fer un canvi en la filosofia i la manera com es gestiona l'aigua". Per això, el pla estratègic insisteix en la necessitat d'implicar ajuntament, privats, universitat i ciutadania (la quàdruple hèlix, com s'ha batejat) en la gestió d'aquest recurs. El títol del pla estratègic, 'Girona és aigua', ja és tota una declaració d'intencions dels objectius que persegueix. L'anàlisi és el fruit de més d'un any de feina, que ha portat a terme un equip multidisciplinar del Campus Aigua de la UdG (format per professors i investigadors de la universitat i de l'Institut Català de Recerca de l'Aigua). Ara, el document ja s'ha enllestit i es troba damunt la taula de l'Ajuntament. Aquest pla estratègic és, de fet, un full de ruta a deu anys vista que, com ha precisat Rodríguez-Roda, vol convertir Girona en una ciutat "de referència" en la gestió integral de l'aigua. El pla estratègic se subdivideix en tres grans eixos: reforçar l'excel·lència en el cicle urbà de l'aigua (aquí és on s'hi inclouen les obres a fer a la xarxa), impulsar la participació de la quàdruple hèlix i, per últim, posicionar Girona com a ciutat referent en la gestió del recurs. Per a cadascun d'aquests eixos, el pla identifica una sèrie d'actuacions concretes a dur a terme. En total en són 32, que abasten des de millores al clavegueram fins a projectes mediambientals o la necessitat de conscienciar la ciutadania sobre la importància de l'aigua. Per tirar endavant aquelles actuacions que necessiten pressupost, l'Ajuntament de Girona calcula que la inversió rondarà els 5,5 MEUR. "Evidentment, una part important d'aquests diners s'ha de destinar a millorar la xarxa de clavegueram i a arranjar la sèquia Monar, que ara per ara està aturada", ha concretat Carles Ribas.    "Fer un canvi de mentalitat" De totes maneres, tant el consistori com la UdG han volgut insistir en què les obres són només una part del pla estratègic. "La filosofia que s'amaga al darrere de l'estudi és la d'una gestió molt més moderna de l'aigua; allò que perseguim és crear marca, fer un canvi de mentalitat", ha precisat el doctor i responsable de l'anàlisi.  I dins aquest objectiu, Rodríguez-Roda és on hi ha situat la quàdruple hèlix; és a dir, la necessitat d'implicar administracions, universitat, sector privat i ciutadania en la gestió del recurs. En aquest sentit, el regidor de Sostenibilitat, Carles Ribas, també ha subratllat la importància que no només Girona, sinó també els ajuntaments del voltant, se sumin a aquest pla estratègic, per dur a terme accions coordinades (per exemple, en la millora de rius). "Aquest document, en definitiva, és una declaració d'intencions ferma i concreta, que analitza l'aigua des d'un punt de vista diferent a tots els que s'havien fet fins ara; estem definint un pla de futur que inclou sanejament, abastament, medi natural i governança", ha subratllat el regidor. I hi ha afegit: "El riu no només és maco, el riu és vida i Girona és aigua". L'equip de govern ja ha fet arribar l'estudi a tots els grups que formen el ple, amb l'objectiu de portar-lo des del paper a la realitat. "Ara ens tocarà treballar amb vista al 2025 per veure quines són les prioritats i com anem acomplint aquests 32 objectius fonamentals que recull el pla estratègic; i arranjar la sèquia Monar estarà en el número 1 d'aquesta llista", ha conclòs Carles Ribas.

Summary: Pla estratègic a deu anys vista per convertir Girona en una ciutat "de referència" en la gestió integral de l'aigua


L'exdelegat del govern espanyol a Catalunya Enric Millo ha culpat el Govern de fer una crida el mateix 1-O perquè els ciutadans anessin als col·legis a "defensar les urnes i els col·legis", fet que va provocar que hi hagués "veritables muralles humanes" per "impedir l'actuació de la policia". Millo ha recordat que el mateix Carles Puigdemont va fer aquesta "crida" a la una del migdia d'aquell dia i que hi havia col·legis on hi havia ciutadans que van "exercir violència" contra agents policials. Millo també ha relatat que el dia del referèndum van aparèixer a les xarxes imatges de ciutadans ferits que no corresponien a aquella jornada. Sobre la declaració d'independència, ha assegurat que no va ser simbòlica: "Res feia pensar que fos una broma". Sobre l'1-O, ha dit que l'actitud de les persones no era concentrar-se "exclusivament amb la finalitat de participar en un referèndum", sinó que l'objectiu era "impedir l'actuació de la policia". Ha recriminat a Puigdemont que sobre les 13h fes una declaració institucional que va interpretar com una crida a "defensar les urnes i els col·legis" i que això va provocar que més gent anés a les escoles a partir de llavors i que hi hagués "veritables muralles humanes". Millo ha explicat que hi va haver escoles on els cossos estatals van poder entrar als centres entre "crits i insults", comissar el material electoral i marxar sense més incidents, però que en altres hi va haver "xocs" amb "actuacions de caràcter violent" per part d'algunes persones que "van exercir violència contra agents de la policia judicial de manera clara". "Hi havia persones de bona fe que estaven allí moguts per l'engany, pensant que era un acte que es podia fer, però altres estaven concentrades esperant l'arribada de la policia per impedir que poguessin entrar", ha relatat. El lletrat Jordi Pina li ha demanat si tenia coneixement que l'1-O hi havia gent "armada o fent barricades". "Hi havia persones camuflades o barrejades que tenien finalitat de caràcter violent i així ho van executar però no se ni qui ni quants ni quins objectes portaven", ha manifestat. L'exdelegat ha argumentat que l'actuació policial a cada centre "havia de ser breu" i limitar-se a entrar i endur-se el material electoral, perquè que en molts llocs "moltes persones mobilitzades que van formar muralles que tenien com a objectiu impedir l'actuació". Això va "obligar" a actuar amb un temps "més alt del previst", però ha defensat que els cossos policials estatals ho van fer "amb proporcionalitat", fent "un ús de la força proporcionat" amb una actuació "eficaç". En els centres on hi havia concentracions "massives i de caràcter agressiu, per evitar mals majors es van replegar i no van actuar". "En alguns centres es concentraven no per votar sinó per impedir la policia i es van replegar perquè el risc per a la integritat física era alt", ha afegit. Per Millo, si no s'hagués concentrat aquestes "masses importantíssimes de persones per defensar les urnes i impedir l'acció de la policia", la dotació prevista tant de Mossos d'Esquadra com de la Policia Nacional i la Guàrdia Civil hauria estat "suficient" per donar compliment al mandat judicial d'impedir el referèndum. Mossos "no actuen" Preguntat sobre els Mossos, ha dit que "és evident" que els Mossos no van actuar com els havia requerit el TSJC. A més, ha dit que els dies previs no van impedir l'ús de l'espai per a votar i que durant l'1-O no va conèixer "actuacions concretes" dels Mossos d'Esquadra per impedir el referèndum ni comissar material. "Llavors més tard hem conegut altres versions, però d'aquell dia no vaig tenir coneixement de res concret", ha explicat. A respostes de la defensa de Joaquim Forn, ha dit saber que alguns centres no van obrir perquè que desconeix els motius, evitant afirmar si va ser per accions de la policia catalana. L'exdelegat ha dit que l'activitat que hi va haver a les escoles el cap de setmana de l'1-O va ser "brutal" i molt superior a qualsevol cap de setmana normal. "Hi va haver una necessitat expansiva desconeguda en la història de la humanitat", ha afegit. Preguntat pel lletrat de Forn, Xavier Melero, Millo ha reconegut que prèviament a l'1-O no van actuar tampoc Guàrdia Civil i policia espanyola perquè consideraven que "en primera instància" qui havia d'actuar eren els Mossos.  Conversa "pujada de to" amb Forn L'exdelegat del govern espanyol ha relatat dues converses amb l'exconseller Joaquim Forn, l'última "pujada de to" i que sempre li va dir el mateix, que ell no podia fer res i que havien de desconvocar. "Li vaig dir que estaven provocant ells la situació i que no podia fer res perquè hi havia una ordre judicial que s'estava complint", ha explicat. També li va dir a l'exconseller que estaven cometent una "gravíssima irresponsabilitat" perquè "posaven en risc la integritat de la gent" per una "obsessió" d'enviar ciutadans a "enfrontar-se amb la guàrdia civil".  Tot i que la fiscalia no li ha formulat la pregunta directa sobre si va ordenar aturar càrregues, Millo ja ho ha donat a entendre en assumir que va dir a Forn que ell "no podia fer res". Posteriorment, el lletrat de Forn li ha llegit un missatge que la tarda de l'1-O va enviar Millo a Forn i on li deia que "ja està fet el que hem parlat", enviat a les 18.09 h. "No recordo del que està parlant", ha dit Millo.   L'exdelegat ha explicat que ell "no formava part del dispositiu" policial i que els cossos estatals actuaven "com a policia judicial". Aquell dia va estar a la delegació del govern espanyol i va estar en contacte directe amb el secretari d'Estat de Seguretat José Antonio Nieto i amb el coordinador Diego Pérez de los Cobos. Millo ha explicat que, com a delegació, no van fer "cap informe tècnic" sobre l'1-O perquè era funció dels cossos policials i de la Secretaria d'Estat. En relació al 20-S, Millo ha reconegut que no hi va haver detencions aquell dia i l'advocat Xavier Melero ha qüestionat si això es correspon amb el "clima d'intensa violència" que ha relatat durant l'interrogatori. "Si no n'hi va haver caldrà preguntar als Mossos que estaven presents i tenien la competència en seguretat ciutadana", ha replicat. Imatges que no eren de l'1-O Millo ha explicat que, durant l'1-O, va veure algunes imatges de ferits que no corresponien a aquell dia. "Em vaig trobar la meva filla plorant", ha lamentat, quan li arribaven algunes imatges. Entre les fotografies que no corresponien a aquell dia i que van córrer per les xarxes socials, Millo ha descrit la foto d'un ferit durant una càrrega policial dels Mossos d'Esquadra el 2012 a Tarragona i que li va arribar a través d'un tuit d'un "humorista conegut", en referència a Toni Albà. "Em vaig queixar i l'humorista va despenjar la fotografia", ha dit. També ha recordat el cas d'una noia que va afirmar que "un policia li va trencar un a un els dits de la mà", però que posteriorment, veient les imatges, van veure com "el braç embenat era un i el que es veia que li estiraven a les imatges era un altre". Millo ha posat en valor que la jove "va demanar disculpes públicament, cosa que l'honora", però ha lamentat que ho va fer "dies més tard mentre que en poques hores aquella imatge havia donat la volta al món". L'advocat de Jordi Cuixart Benet Salellas ha qüestionat la versió de Millo tot assegurant que hi ha un informe mèdic al jutjat d'instrucció número 7 de Barcelona que certifica les lesions, i en aquest punt el president del tribunal, Manuel Marchena, no ha acceptat més preguntes sobre això perquè forma part d'una altra causa. La "trampa del Fairy" L'exdelegat també ha assegurat que l'1-O hi va haver "altres imatges" que no va veure "per televisió". "Em van arribar imatges de persones agredint a la Policia Nacional i la Guàrdia Civil, tirant tanques, donant puntades de peu, em van arribar a mi per xarxes i no van aparèixer a la televisió", ha lamentat. També ha explicat la conversa amb un agent que li va dir que "va caure en la trampa de Fairy", consistent en vessar "detergent" a l'entrada d'alguns col·legis per fer caure els agents per donar-los "puntades". Demana perdó als votants de "bona fe" El fiscal també li ha demanat sobre si va demanar disculpes als ferits. Millo s'ha referit a una entrevista que va fer a TV3 cinc dies més tard de l'1-O i ha dit que es va modificar "intencionadament" el seu missatge. Ha explicat que en tot moment va defensar que l'actuació de la policia va ser "exemplar" i va culpar de les imatges "desagradables" al president de la Generalitat, Carles Puigdemont.  "Ell era el responsable per no desconvocar i que era ell, com a màxim representant de l'Estat a Catalunya, qui havia de demanar disculpes per haver enganyat a la gent que estava participant d'un acte legal", ha explicat. I que va demanar disculpes "en nom d'ell" a la gent "de bona fe" que va anar a votar "enganyada". "Es va desnaturalitzar el meu missatge", ha insistit. Sense informació sobre ferits Millo ha dit que va anar coneixent l'evolució de les xifres que donava la Generalitat sobre persones ferides i que l'endemà de l'1-O va demanar informació a la Generalitat però que mai va rebre resposta. Sí ha explicat que es va trobar a l'aeroport amb l'exconseller de Salut, Toni Comín, i que li va recriminar que "no li informés" sobre persones que van patir ferides o contusions. Segons Millo, Comín li va negar i ha insistit que mai va rebre informació sobre ferits. Pel que fa al número d'agents ferits, els ha xifrat en 93. Millo ha relatat que els dies després de l'1-O els va visitar i que va veure agents amb alguna "cama fracturades i dits trencats", que un tenia l'armilla trencada de punta a punta i que això "no es fa amb una ungla". A preguntes del lletrat de Romeva i Junqueras, ha reconegut que no va visitar cap dels votants ferits. "Em consten quatre hospitalitzacions el dia 2 d'octubre i que el dia 5 només quedava un hospitalitzat però no m'hi vaig reunir", ha reconegut. En aquest moment, Van den Eynde li ha recordat que havia dit que no coneixia les dades dels ferits. "Les dades d'hospitalització les he conegut més tard a través de mitjans de comunicació", ha apuntat. No demana aplicar l'estat d'excepció A preguntes del lletrat Francesc Homs, ha dit que no va considerar que fos necessari decretar l'estat d'alarma i excepció perquè considerava que la presència de Mossos, Guàrdia Civil i CNP era "suficient per frenar els actes de violència i afrontar-los d'acord amb la llei". També ha reconegut que no va demanar a Rajoy que es declarés una situació d'interès per a la seguretat nacional. Millo també ha reconegut que, arran dels plens de setembre, no va demanar que el TC –d'acord amb la llei del tribunal- suspengués els càrrecs públics que prèviament havia avisat per incomplir resolucions del tribunal. La DUI, "no era broma" Millo diu que la declaració d'independència no va ser simbòlica. "Res feia pensar que fos una broma", ha relatat a preguntes del fiscal. Segons Millo, hi havia "context i proclames" que feien pensar que no era simbòlica i que hi havia una part "majoritària" de la societat que estava "preocupadíssima" sobre que la declaració es podia produir. Melero li ha dit si les autoritats "del suposat nou estat" es van posar en contacte amb ell per formalitzar-li la declaració d'independència. "No", ha respost lacònicament. Missatge de Puigdemont per evitar el 155  També ha explicat que el matí del 27 d'octubre Puigdemont li va enviar un missatge demanant si no aplicaria el 155 en la hipòtesi que convoqués eleccions i no declarés l'independència. "Li vaig respondre que fes el que hagués de fer, que era la seva decisió", ha explicat, ja que el paquet de mesures del 155 ja s'estava tramitant al Senat. 3-O, aturada de país sense "oposició" del Govern  Sobre l'aturada de país, Millo ha dit que aquell matí ja hi havia 80 carreters tallades, vies de tren i autopistes. "Va ser un intent de col·lapsar el territori", ha dit. Sobre el paper del Govern, ha dit que mai va fer "cap pronunciament contrari" i que es van manifestar a favor de l'aturada.

Summary: Millo culpa el Govern d'enviar els ciutadans com a "muralles humanes" l'1-O per "impedir l'actuació de la policia"


La Mesa del Parlament ha tornat a ajornar l'admissió a tràmit de les lleis de desconnexió. És la quarta vegada que no incorpora a l'ordre del dia la proposició de llei del Referèndum, registrada a finals de juliol, i per segona vegada ha posposat també la de Transitorietat i fundacional de la república, que va entrar a registre a finals d'agost. Fonts de la Mesa han assegurat, però, que la tramitació parlamentària d'aquests textos es durà a terme dins del que fixa el reglament del Parlament. Just el dia abans que previsiblement s'aprovi al ple la proposició de llei del Referèndum, altres fonts parlamentàries s'han queixat de la "instrumentalització" de la Mesa per part de JxSí i la CUP. "Sembla que es farà quan convingui als grups", han apuntat. Totes les fonts afirmen també que per ara formalment no hi ha convocada una nova reunió de la Mesa per aquest dimecres. En paral·lel, la majoria de JxSí ha tombat la petició d'informe als lletrats sobre aquestes lleis que havien sol·licitat per escrit Cs i el PSC. La formació taronja i els socialistes hi han votat a favor però el diputat de CSQP Joan Josep Nuet s'ha abstingut –els populars i els cupaires no tenen vot a la Mesa.

Summary: La Mesa ajorna per quarta vegada l'admissió a tràmit de la llei del Referèndum


Dos lladres han lligat i colpejat un veí de Castellfollit de la Roca (Garrotxa) durant un assalt violent a casa seva aquesta matinada. Els Mossos d'Esquadra han rebut l'avís passades les sis del matí, quan la víctima ha aconseguit deslligar-se sol i avisar la policia. Els lladres serien dos homes d'origen magrebí que anaven armats. Es desconeix si les armes són reals o simulades. Els delinqüents han aprofitat per entrar a l'habitatge quan la víctima ha obert la porta del garatge per sortir a passejar amb els gossos. Un cop dins la casa, situada al carrer de Girona, han colpejat i immobilitzat l'home i li han robat almenys un rellotge d'or, un telèfon mòbil i 2.000 euros en efectiu. Una ambulància ha traslladat la víctima a l'hospital d'Olot per un cop al cap. L'home té 57 anys, viu sol i es dedicaria a la compra-venda d'or. Els Mossos d'Esquadra han obert una investigació i de moment no hi ha detinguts.  (S'han actualitzat algunes dades com l'edat, que els lladres anaven armats i la professió de la víctima) Els fets han passat a primera hora del matí d'aquest dijous. La víctima sortia de casa per passejar els gossos. Quan ha obert la porta del garatge, els dos lladres se li han abraonat i han empès cap a dins de l'immoble, una casa del segle XIX situada al carrer de Girona.  La víctima viu tot sol a la segona planta de l'edifici però els lladres no hi han arribat a entrar ja que han lligat i immobilitzat l'home al garatge. Segons ha relatat a la policia, es tractaria de dos homes d'origen magrebí que anaven armats, tot i que es desconeix si les armes eren reals o simulades. Els lladres han aconseguit endur-se tot el que l'home portava a sobre: un rellotge d'or, el seu telèfon mòbil i 2.000 euros en efectiu. La víctima té 57 anys i es dedicaria a la compra-venda d'or.  Lligat i amb cops al cap Durant l'assalt violent, els lladres han colpejat la víctima i li han provocat ferides al cap. Un cop han aconseguit el botí, han marxat de la casa deixant l'home immobilitzat. Tot i això, ha aconseguit deslligar-se i ha avisat ell mateix a la policia.  Els Mossos d'Esquadra han rebut l'avís a quarts de set del matí i s'han adreçat fins a la casa. També s'ha activat el SEM i una ambulància ha traslladat la víctima fins a l'hospital d'Olot en estat menys greu. La policia ha estat bona part del matí recollint proves a la casa i preguntant als veïns si havien vist alguna cosa.  Al costat de la casa hi ha una fleca. Una de les treballadores, la Teresa Sayols, relata que ha vist l'ambulància i la policia quan ha arribat a la feina. Segons explica, la víctima és un home del poble de tota la vida, viu sol i és molt discret. La treballadora creu que els lladres haurien estat espiant l'home i li coneixien les rutines, ja que cada matí marxa a la mateixa hora amb el cotxe per endur-se els gossos a passejar per la muntanya.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Dos lladres lliguen i colpegen un veí de Castellfollit de la Roca durant un assalt violent a casa seva


Un motorista ha mort aquest dissabte al matí en xocar frontalment amb un camió a la C-35 a Llinars del Vallès (Vallès Oriental). Segons el Servei Català de Trànsit, l'accident ha passat cap a un quart de dotze del migdia al quilòmetre 49 de la C-35, on per causes que s'estan investigant han xocat la motocicleta i el vehicle de gran tonatge. A causa de l'impacte ha mort el conductor del vehicle de dues rodes. Es tracta d'un home de 69 anys, M.D.L. i veí de Montmeló. Fins al lloc s'han desplaçat dues ambulàncies del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), 5 patrulles dels Mossos d'Esquadra i una dotació dels Bombers de la Generalitat.  La C-35 ha estat tallada diverses hores, durant aquest temps s'han fet desviaments senyalitzats. Amb aquesta víctima, són 30 les persones que han mort en accidents de trànsit aquest 2019 a la xarxa viària interurbana de Catalunya.

Summary: ACTUALIZACIÓ:Mor un motorista en xocar frontalment amb un camió a la C-35 a Llinars del Vallès


Els diputats del grup d'En Comú Podem també han abandonat l'hemicicle com a resposta a l'operació policial que, de moment, ja ha fet dotze detencions d'alts càrrecs del Govern. El portaveu del grup, Xavier Domènech, ha acusat el govern de Mariano Rajoy "d'atacar i intervenir" l'autogovern de Catalunya i de fer-ho "per la porta del darrera". Domènech ha fet una crida a la mobilització ciutadana per respondre a les detencions i registres a conselleries i seus de la Generalitat. "Hem d'actuar des de la màxima transversalitat del país davant d'aquest atac", ha dit. La resta de diputats del grup confederal de Podem s'han quedat al ple durant la sessió de control. Al migdia, Podem i les seves confluències faran una concentració davant dels Lleons del Congrés. Després de les detencions d'aquest dimecres, els diputats d'ERC  i PDeCAT també han abandonat el Congrés.

Summary: En Comú Podem també abandona l'hemicicle i crida a la mobilització en resposta a l'operació policial


El sector aeri ha arribat a un acord per evitar la pèrdua de llicències de vol (els anomenats 'slots') a Europa durant la temporada d'hivern arran de la pandèmia. En un comunicat signat per les principals associacions d'aeroports i aerolínies, el sector ha establert que la baixa demanda de vols no pot ser motiu per la retirada d'aquests 'slots'. Fins ara, la normativa europea fixava la conservació de les llicències en cada ruta a un nombre mínim de vols. És per això que, durant la pandèmia, bona part de les aerolínies optaven per realitzar trajectes sense passatgers. Ara, aeroports i companyies aèries confien que la Comissió Europea donarà llum verda al document per evitar "vols buits" i "donar més certeses" a tots els agents. "Una pròrroga d'aquest tipus evitarà que els avions volin sense passatgers i permetrà que els vols siguin operats de forma més sostenible", defensa el vicepresident per la regió d'Europa de l'Associació Internacional del Transport Aeri (IATA, per les seves sigles en anglès), Rafael Schvartzman. Per altra banda, el director general del Consell Internacional d'Aeroports (ACI), Olivier Jankovec, afirma que l'acord "facilitarà l'organització dels horaris i permetrà que els pacients sàpiguen què els espera durant els pròxims mesos". "Les incerteses i els retards acabaran paralitzant la temporada d'hivern i això suposaria pèrdues milionàries per a totes les parts", ha afegit el directiu. L'acord anunciat aquest dijous ha estat signat pel Consell Internacional d'Aeroports (ACI, per les seves sigles en anglès), la Representació d'Aerolínies Internacionals a Europa (AIRE), Aerolínies per Europa (A4E) i l'Associació Internacional del Transport Aeri (IATA).

Summary: El sector aeri arriba a un acord per evitar la pèrdua de les llicències de vol durant la temporada d'hivern


L'empresa familiar Torrons i Mel Alemany d'Os de Balaguer (Noguera) tancarà el 2015 amb un augment de vendes del 10% i un increment del 15% en facturació. Aquest salt endavant ha estat en bona part per l'acord comercial amb la cadena britànica de supermercats Marks&Spencer. Els torrons i la seva línia de mel gourmet amb taronja confitada es vénen aquest Nadal a 200 supermercats d'Anglaterra. La mel gourmet també ha permès a Alemany entrar a través de la via online als Estats Units, adreçant-se especialment al públic hispà: La Tienda.com. S'hi comercialitza mel amb pell de taronja confitada, entre 3.000 referències de productes seleccionats per al públic hispà resident a Amèrica. Un altre dels èxits assolits aquest any ha estat entrar a 200 supermercats de la cadena Caprabo, tant amb torró com amb mel. Segons explica Ferran Alemany, gerent de Torrons i Mel Alemany, ''per una empresa familiar com la nostra significa un reconeixement molt important que firmes d'aquest prestigi es fixin en els nostres productes, elaborats de forma totalment artesanal''. Ferran Alemany, el seu germà German, i el seu pare, Miquel, estan actualment al capdavant del negoci. El tret diferencial del torró Alemany es deu a una recepta del segle XIX que atorga a la pasta un blanc característic. Una cocció lenta, fruits secs de proximitat i una mel de romaní molt seleccionada són part del secret. La recepta data del 1879 quan l'àvia Mundeta va crear un caramel de mel i fruits secs i d'allí en va sortir el primer torró. Des d'aleshores, cinc generacions de la família Alemany han seguit el procés artesanal de l'elaboració del torró. En el cas de la mel, la marca Alemany està especialitzada en mels monoflorals, les quals es recullen als apicultors d'arreu del país. Segons explica Ferran Alemany, ''seleccionem les millors mels de cada apicultor, els coneixem de fa molts anys i formen part ja de la família Alemany. La confiança és clau en la nostra activitat, ja que ens volem assegurar que la mel sigui de producció totalment natural. Per aquest motiu, defugim de les mels d'importació perquè en la majoria de casos és de qualitat dubtosa''. A banda de la mel, Alemany elabora una gamma de caramels de mel amb diverses essències: llimó, eucaliptus i menta, entre d'altres. Els torrons Alemany són molt clàssics. S'elaboren amb la fórmula tradicional del segle XIX i fan el dur i el tou. S'han afegit algunes varietats com el crocant, el bombó ametlla i la crema torrada, aquesta darrera amb una gran acceptació entre els consumidors per la tendresa de la massa i el punt cremat. Els torrons estan fets de forma totalment artesanal i envasats en formats de 150 i 300 grams principalment.  Amb la mel destaca la línia gourmet amb pell de taronja confitada i la mel amb crema d'avellanes. Aquesta darrera ha estat reconeguda amb una estrella del premi Great Taste Adwards (l'Oscar del món de l'alimentació. Aquest premi inclou la mel Alemany al 'Great Taste Club', el Club gastronòmic més exclusiu dels productes alimentaris 'delicateesen', al superar la prova de qualitat a la qual se sotmet: un tast a cegues de 400 especialistes del món culinari. Entre aquests jutges s'hi troben comercialitzadors de productes d'alta cuina, xefs, crítics i periodistes gastronòmics i altres experts, que decideixen els productes guanyadors basant-se només en el seu bon sabor. Torrons i Mel Alemany produeix 60 tones de torró, de les quals un 80% es venen a Catalunya, un 10% a l'estat espanyol i un 10% a altres països, com és el cas d'Anglaterra. Alemany però, està apostant fortament per al mel. De les 1.500 tones anuals que elabora, la meitat va a l'exportació, majoritàriament a França (un 40%) i un 10% a altres països. L'altra meitat es consumeix a Catalunya. El volum de facturació és de 8 milions d'euros a l'any i ocupa 25 persones de forma directa a l'obrador i 25 amb algun tipus de discapacitat de quatre entitats lleidatanes: Aspros, Shalom, l'Estel i la Torxa, que s'encarreguen del packaging de la marca.

Summary: Mel i Torrons Alemany d'Os de Balaguer exporten aquest Nadal als EUA i Anglaterra


El Palau de la Música coprodueix aquesta temporada quatre concerts de ‘Mestres de la Guitarra’, un cicle amb més de 15 anys de tradició que, en conjunt, enguany inclou 60 concerts al Palau i fins a 260 a l’Església de Santa Maria del Pi. Mestre entre mestres de la guitarra clàssica, l’escocès d’infància menorquina David Russell oferirà el primer recital del cicle coproduït pel Palau, amb un repertori protagonitzat essencialment per peces d’Enric Granados en commemoració dels 100 anys de la mort del compositor. Els altres tres noms del programa conjunt del Palau i la promotora POEMA són, el napolità Aniello Desiderio, Zoran Dukic i Manuel Barrueco.  El prestigiós guitarrista David Russell inaugurarà aquest divendres l’actual edició del cicle ‘Mestres de la Guitarra al Palau’, organitzat per la promotora Poema en coproducció amb la Fundació Orfeó Català- Palau de la Música.  El cicle de quatre concerts és, de fet, una petita part del programa ‘Maestros de la guitarra’ que la mateixa promotora organitza al llarg de la temporada amb encara 54 cites més al Palau (aquestes no produïdes per la institució) i fins a 260 a l’Església de Santa Maria del Pi.  Russell oferirà un repertori centrat en Enric Granados, dissenyat amb motiu de la commemoració del centenari de la mort del compositor català. No obstant això, el guitarrista de Glasgow (amb arrels a Menorca, on va passar bona part de la seva infantesa) també interpretarà algunes obres de Johannes Kunau, compositor barroc antecessor de Bach, i també unes variacions d’una composició per a violí d’Arriaga, el compositor basc.     Els altres noms d’aquest cicle dins del cicle de guitarristes clàssics són el napolità Aniello Desiderio, Zoran Dukic i Manuel Barrueco.  Pel que fa al festival mare, ‘Maestros de la Guitarra’, comptarà amb els seus clàssics: Barcelona Guitar Trio & Dance, Pedro J. González & Dance i Barcelona Four Guitars.  Aquesta temporada hi haurà dos concerts especials, segons ha avançat el seu responsable, Óscar González. D’una banda, la presentació del nou disc de Luís Robisco, amb Carles Benavent al contrabaix com a convidat especial. De l’altra, actuarà Jesús Guerrero, guitarrista flamenc de Cadis que també presenta nou àlbum.  I és que ‘Maestros de la Guitarra’ ha anat evolucionant al llarg dels seus ja 17 anys de vida i obrint el ventall d’estils que programa, que ja no és exclusivament la guitarra clàssica, sinó també el flamenc i, en menor mesura, el jazz. Óscar González ha admès que quan van començar es volien enfocar al públic local, “la gent d’aquí”, però van topar amb moltes dificultats. Sense variar la qualitat artística, remarca, van redirigir l’estratègia cap al turisme i això els va permetre fer créixer el festival fins a la dimensió que té avui, amb ni més ni menys que 60 dates per temporada al Palau de la Música. Al seu torn, aquest creixement i el “boca orella” han anat despertant, poc a poc, l’interès del públic local, explica González. Això ha fet que avui el públic sigui en un 75% estrangers i un 25% barcelonins, catalans i espanyols. Venint d’on venien, aquesta no és una xifra menor de públic local per als organitzadors del cicle.

Summary: David Russell obre divendres el cicle ‘Mestres de la Guitarra’ al Palau de la Música


La sisena edició del festival d'Arts Sonores i Visuals de les Terres de l'Ebre, Eufònic, portarà al territori més d'una quarantena d'artistes de l'avantguarda experimental entre els pròxims 31 d'agost i 3 de setembre. El certamen, amb base a Sant Carles de la Ràpita i altres poblacions ebrenques, consolida el doble vessant de les darreres edicions: una part dedicada a les noves tecnologies i l'experimentació creativa aplicades al món de l'art, que es plasmaran en forma d'instal·lacions artístiques i visuals en diversos punts del territori. De l'altra, i durant el primer cap de setmana de setembre, es concentraran actuacions audiovisuals, concerts, djs, accions en diversos espais naturals i el campus formatiu i de trobada artística. La cordovesa Lola Guerra, amb la seva peça "Lo vulnerable", que es presentarà al Centre d'Art lo Pati" el 18 d'agost, donarà el tret de sortida previ a les instal·lacions, juntament amb Robert Lippok, amb el muntatge sonor "What is dance?" al castell de Miravet, a l'endemà. Un total de 43 artistes; set poblacions; 23 actuacions musicals; set instal·lacions; sis tallers i activitats formatives per a adults; dos insstal·lacions i tallers per a nens; o sis residències artístiques. Les xifres d'Eufònic continuen creixent edició rere edició. Durant les quatre jornades estrictament de festival oferirà música experimental, avantguardistes, sons urbans, neoclàssics, ambient i electrònica d'última generació, amb propostes "inclassificables" i iconoclastes. Entre totes les propostes, destaquen la presència de Bola, membre de Gescom, que actuarà per primer cop a l'Estat espanyol presentant el seu  primer disc en deu anys "D.E.G". També el català Undo presentarà, per primer cop, el seu disc "Disconnected", enquadrat dins de l'electrònica.. Altres de les propostes més esperades del cartell són la poetessa i música de Zimbabwe, Farai, amb el seu post-punk recitat que es barreja amb l'electrònica; també Somadamantina, amb el seu trap més feminista. Lídia Damunt i el seu punk-folk o d'Anímic, més encarats a l'electrònica que anteriorment. Completarà la llista els considerats nous revulsius de l'electrònica estatal com l'asturià Skygaze, Marina Herlop, Los Voluble, el norueg Marius Watz, considerat un dels visualistes més reconeguts al món i que impartirà una masterclass a altres artistes.  En paral·lel al cartell d'actuacions, Eufònic, com ja és habitual, serà escenari de residències artístiques internacionals, convocades conjuntament amb el Centre d'Art lo Pati, i als quals s'afegeix la convocatòria 3angled, amb diversos centre de l'Euroregió Mediterrània. Els artistes seleccionats són la parella creativa Varvara & Mar, que desenvoluparan el seu projecte "Super-documentation" que enregistrarà totes les dades generades pels artistes durant el període de les tres residències. El resultat es podrà veure dins d'Eufònic 2017, que clourà amb el ja habitual fi de festa al Xiringuito de la Costa.

Summary: Una quarantena d'artistes de l'avantguarda experimental es donaran cita a les Terres de l'Ebre amb Eufònic


El president del Parlament Europeu, Antonio Tajani, ha viatjat aquest dijous a Londres per reunir-se amb la 'premier' britànica, Theresa May. Durant la trobada, Tajani ha subratllat la importància de "defensar els drets dels ciutadans de la UE residents al Regne Unit" i ha assegurat que aquesta serà "una línia vermella" durant les negociacions pel 'Brexit'. "Volem defensar els mateixos drets que tenen avui", ha dit en una breu compareixença. Tajani també ha apostat perquè hi hagi "un marc clar" sobre com serà la sortida del Regne Unit de la UE "abans de finals d'any" i s'ha mostrat satisfet amb la convocatòria d'eleccions anticipades i amb el fet de començar les negociacions quan hi hagi un nou govern.

Summary: Tajani pressiona May perquè defensi els drets dels europeus residents al Regne Unit després del 'Brexit'


El conductor d'un turisme ha mort aquest dijous al migdia en sortir de la via amb el seu vehicle a la carretera TV-3422 a Aldover (Baix Ebre), segons ha informat el Servei Català de Trànsit. L'accident s'ha produït poc abans de dos quarts de dues del migdia al quilòmetre 8,2 on, per causes que s'estan investigant, hi ha hagut una sortida de via d'un turisme i, com a conseqüència, ha mort el conductor i únic ocupant del vehicle. Com a conseqüència de l'impacte, ha mort el conductor i únic ocupant. La víctima és D.N., un home de 37 anys, veí d'Aldover i de nacionalitat romanesa. Fins al lloc del sinistre s'han desplaçat quatre patrulles dels Mossos d'Esquadra, quatre dotacions dels Bombers de la Generalitat i dues ambulàncies del Sistema d'Emergències Mèdiques. (En aquesta notícia s'han afegit les dades de la víctima mortal)

Summary: ACTUALIZACIÓ:Mor el conductor d'un turisme en sortir de la via amb el seu vehicle a Aldover


El coordinador organitzatiu del Partit Demòcrata (PDeCAT), David Bonvehí, ha avisat aquest divendres a la CUP que les presses "d'un dia per l'altre" no són "bones conselleres" i ha mostrat "confiança total" amb el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, perquè "sabrà anunciar la data i pregunta del referèndum quan pertoqui". D'altra banda, Bonvehí ha valorat la carta del president del govern espanyol, Mariano Rajoy, en què ha tancat la porta a un referèndum pactat i ha lamentat que ha sigut una "decepció total" pel PDeCAT. Segons Bonvehí, "hi ha molta gent del govern espanyol que s'omplen la boca de dir que estem en un Estat democràtic i que les coses s'han de fer d'acord amb les lleis establertes, i la veritat és que no ofereixen cap tipus de diàleg ni de solució".

Summary: Bonvehí diu que la data i pregunta s'anunciaran "quan toqui" i avisa la CUP que les presses "no són bones conselleres"