Instruction: Fes un breu resum dels temes principals discutits al text.

Context:
El Campus Terres de l'Ebre de la Universitat Rovira i Virgili (URV) ha organitzat una jornada de debat sobre el futur del nou espai recuperat davant la catedral de Tortosa.
El focus se situarà, sobretot, en com caldria integrar en la urbanització de l'espai les espectaculars troballes arqueològiques, que s'han fet en el solar de les antigues cases que tapaven la basílica.
El dissabte, 19 de novembre, arqueòlegs, historiadors, arquitectes i representants socials i polítics de Tortosa intercanviaran idees sobre com posar en valor aquest nou "relat" per al futur de la ciutat.
Hi haurà diverses conferències i taules rodones durant tot el dia.
També s'exposaran els projectes per a aquest espai que van fer, al 2015, una desena d'estudiants d'arquitectura de l'Escola Tècnica d'Arquitectura de Reus (ETSA) i es podran veure reproduccions en 3D de les restes excavades davant la catedral.
Com ha apuntat el director del Campus Terres de l'Ebre, Azael Fabregat, les oportunitats i els interrogants que s'obren al nou espai de la façana fluvial a Tortosa requerien un debat serè i acadèmic i de "component ciutadana" que la URV ha organitzat per al dissabte, 19 de novembre.
"Les coses canvien a una velocitat que no ens dona temps a pair-ho.
En pocs mesos, la catedral i les cases de davant ha canviat de panorama molt ràpidament.
Totes aquelles discussions sobre l'enderrocament ha deixat pas a una altra discussió, amb l'aparició de noves coses, troballes importants", ha remarcat Fabregat.
"La problemàtica ara és que en fem.
Com ho fem per salvaguardar-les, veure-les i aprofitar l'espai que ha fet que els tortosins descobrim que tenim una catedral", ha afegit.
El director del campus ebrenc ha assenyalat que el discurs d'allò que és la ciutat de Tortosa "ha canviat" amb aquest nou espai i amb els tresors que amagava.
Fabregat ha defensat que són moltes les ciutats del món que treuen "un profit brutal" de les catedrals i el seus entorns.
"Per què no podem imaginar que aquí pugui ser així?", ha qüestionat.
"Tortosa té un passat immens, el present no ho és tant, però per què no podem pensar que podem tenir un futur esplèndid?", ha apuntat.
En la presentació de la jornada també hi ha participat el codirector de les excavacions arqueològiques de solar de la catedral de Tortosa i investigadors del Grup de Recerca GRESEPIA de la URV, Ramon Ferré.
Juntament amb la investigadora del mateix grup, Laura Bricio, seran els encarregats de repassar les troballes que s'han fet en les dues fases d'excavació de l'espai de la catedral: des de la muralla romana, fins a l'absis d'allò que podria ser el primer complex episcopal de Tortosa.
"Repassarem la part més nova i les possibilitats d'investigació que poden donar nous coneixements a diversos nivells", ha assenyalat Ferré.
Ferré ha repassat les principals troballes dels treballs d'excavació.
La primer gran sorpresa va ser trobar més de quaranta metres de la muralla romana de la qual només es tenia constància documental, més enllà d'un petit sector que s'havia localitzat sobta la basílica tortosina, l'any 2001.
La descoberta suposa "un salt qualitat" en el coneixement t d'aquesta estructura de fortificació de Dertosa i també per al coneixement de l'urbanisme de la Tortosa romana.
Les altres troballes importants que ha destacat Ferré són el segment de plaça pública que formaria part del complex monumental d'un temple, el podi del qual va trobar-se, l'any 2013, a l'edifici de l'Hospitalitat de Lourdes; el complex de salaons, on se salaven els peixos i es feien salses en època romana, dels quals se'ns coneixen molt pocs a Catalunya, només a Roses i Barcelona; unes llotges de la baixa Edat Mitjana, que encara s'ha de determinar quin ús tenien; i part l'absis d'una basílica visigòtica que podria presidir el primer complex episcopal de Tortosa.
En la jornada, la visió sobre la història de la catedral l'aportarà la doctora Victòria Almuni, la vessant arquitectònica Josep Lluis i Ginovart, director de la School of Architecture Barcelona de la UIC i arquitecte de la catedral els últims anys, i Agustí Costa, professor de l'ETSA de la URV, avaluarà les propostes dels seus estudiants sobre com urbanitzar el nou espai davant la catedral de Tortosa.
Hi haurà una visita guiada a les excavacions, a càrrec del seu codirector Jordi Diloli i durant la tarda es farà una taula rodona, moderada pel periodista Oscar Meseguer, en la qual intervindran la regidora d'Urbanisme de Tortosa, Meritxell Roigé; l'historiador tortosí Hilari Muñoz, el president de l'associació Amics dels Castells, Ramon Ruiz; el president de la demarcació de les Terres de l'Ebre del Col·legi d'Arquitectes, Joan Josep Curto; i l'arqueòleg dels Serveis Territorials de Cultura a l'Ebre, Joan Martínez, juntament amb els autors de les xerrades del matí.
Al vestíbul del Campus Terres de l'Ebre s'instal·larà una exposició amb els projectes dissenyats pels estudiants de l'ETSA i una representació virtual de les excavacions arqueològiques del solar de davant la catedral.

Response: Diferents professionals s’han reunit per debatre sobre el futur de les espectaculars troballes arqueològiques al centre de Tortosa.


Instruction: Fes un breu resum dels temes principals discutits al text.

Context:
El president del Parlament, Roger Torrent, ha començat la seva ronda de contactes amb agents socials amb els sindicats i les patronals, per tal d’intentar crear l’espai per la democràcia i la defensa dels drets civils i polítics.
En sortir de la seva trobada, els sindicats CCOO i UGT han apel·lat a construir espais de treball comuns entre societat civil i polítics ‘on tothom se senti còmode’ renunciant als ‘unilaterals’ per a poder donar una resposta ‘serena’ a la situació que viu el país.
Així ho han explicat el líder de CCOO, Javier Pacheco, i el d’UGT, Camil Ros, en sortir de la trobada que ha donat el tret de sortida a l’intent per construir un front comú social i polític.
Des de CCOO, Pacheco ha explicat que han compartit amb Torrent el caràcter d”excepcionalitat’ que es viu i han expressat que cal que el president de la cambra ‘lideri espais de treball polítics i socials per fer un marc de construcció de convivència’, on l’objectiu principal sigui recuperar les institucions catalanes i la seva capacitat d’impulsar polítiques públiques.
El líder sindical s’han mostrat disposat a ‘col·laborar’ de les iniciatives que Torrent impulsi però ha dit que per construir espais de convivència i transversalitat cal ‘renunciar a espais unilaterals que segreguen les opcions polítiques i socials i separen les capacitats de tothom’.
Ros ha dit que la reunió ha estat positiva i ha expressat la ‘predisposició’ de les organitzacions sindicals de ‘cohesionar’ la pluralitat del país per a donar una resposta ‘clara’ al moment actual.
Ha afegit que al front comú que es creï des del Parlament ha de tenir cabuda ‘pràcticament tothom, hagi votat el que hagi votat’.
D’altra banda, ha dit que la resposta ha de ser ‘serena’ i ha fet una crida a la mobilització ‘en un marc d’absoluta convivència i respecte’.
Ros ha afegit, però, que també és urgent escollir un govern ‘que governi’ i, tot i reconèixer que aquesta qüestió no s’ha debatut amb Torrent, ha insistit que part de l”anormalitat’ del moment és no tenir govern.
També la patronal s’ha trobat avui amb Torrent.
El president de PIMEC, Josep González, ha explicat que ‘d’aquí a uns dies’ es preveu tenir preparat un document per a consensuar-lo de cara a un acte més endavant.
Durant la reunió al Parlament, PIMEC ha lamentat la ‘judicialització excessiva’ i ha instat el govern espanyol a ‘fer política’ perquè la via judicial ‘No és la solució’.
En aquest context, González ha instat a formar govern ‘com més aviat millor’: ‘Un govern factible, potser l’ideal seria nomenar persones que no poden ser president, lamentant-ho molt i desitjant que puguin sortir de la situació necessitem que Catalunya necessita un govern com més aviat millor’.
A més, també han reclamat al president del Parlament que es busquin solucions per a respondre a la situació política al marge de les vagues.
El president de la patronal CECOT, Antoni Abad, ha explicat, en sortir de la reunió amb Torrent, que a la trobada han parlat de col·laborar però ‘sense utilitzar l’expressió front comú’.
‘El que sí que reclamem és un govern i que tot es produeixi en un calendari molt breu i molt proper’, ha comentat en declaracions a la premsa.
A més, el líder de CECOT s’ha mostrat satisfet per ‘trobar molta sintonia’ amb Torrent amb el fet que ‘convé més transversalitat, que els partits entenguin de les necessitats del dia a dia dels ciutadans i es prioritzi el positivisme’.
Per últim, des d’Unió de Pagesos, que ha tancat la ronda de contactes d’aquest dilluns amb Torrent, ha sortit qualificant la trobada de ‘molt positiva’.
El seu coordinador nacional, Joan Caball, ha lloat l’intent del president de fer un front comú ‘per a intentar trobar consens per defensar les llibertats i la democràcia en el país’.
‘S’ha d’intentar preservar que hi hagi llibertat i democràcia, i amb això tota la resta és possible.
Si no tenim llibertat, difícilment podem tenir principis democràtics i sense això no podem tenir país’, ha sentenciat, tot afegint, també que a la reunió han destacat a Torrent que ‘per a gestionar un país es necessita un govern i que el Parlament actuï com a Parlament’.

Response: Roger Torrent s’ha reunit amb sindicats i patronals per construir un front comú en l'àmbit social i polític.


Instruction: Fes un breu resum dels temes principals discutits al text següent.

Context:
Els Agents Rurals han dut a terme un operatiu especial de lluita contra les pràctiques furtives a la zona de caça controlada de Sort, Soriguera, Rialp i Tornafort, al Pallars Sobirà, que ha permès sorprendre un home presumptament utilitzant gran quantitat d'arts de caça il·legals, concretament llaços no selectius per a la captura de fauna.
En el posterior registre al magatzem que freqüentava el presumpte infractor, es van localitzar dues armes d'aire comprimit i quatre armes de foc sense cap tipus de documentació, dues de les quals carregades i preparades per disparar.
Una és un rifle Màuser com els que es van utilitzar en la Guerra Civil, que en el moment de la inspecció estava carregat amb cinc bales, duia una mira telescòpica, i funcionava perfectament.
També es van trobar més paranys prohibits, cartutxos d'explosius i munició i carregadors de bales prohibits, a més de diversos caps de cabirol.
Els Agents Rurals van iniciar les indagacions a la zona del Pallars Sobirà fa aproximadament tres anys, quan en una altra operació van denunciar la mateixa persona per la tinença d'arts de caça il·legals i altres pràctiques furtives com ara la utilització d'armes i munició prohibides, fets que van suposar una sanció administrativa per a l'autor.
Les investigacions d'aquest presumpte delicte contra la fauna s'han dut a terme sota la direcció del Jutjat de Primera Instància i Instrucció de Tremp.
Després de la identificació de la persona investigada que presumptament utilitzava aquests paranys prohibits, es va dur a terme un escorcoll domiciliari del magatzem que freqüentava sota control judicial.
Entre altres elements, s'hi van localitzar una gran quantitat d'objectes que tenen relació amb els fets i la caça furtiva.
Es van comissar altres paranys prohibits (caixes trampa, paranys tipus cep i parany tipus ballesta), gran nombre de cartutxos de munició prohibida, tres carregadors de bales prohibits, dues armes d'aire comprimit, i fins a quatre armes de foc, totes sense cap tipus de documentació.
Dues d'aquestes armes estaven carregades i preparades per disparar en el moment de l'escorcoll, una de les quals un rifle Màuser.
Així mateix, també es van localitzar diversos cartutxos d'explosius (dinamita), que, juntament amb les armes i municions, han estat lliurats a la Guàrdia Civil.
A més, s'han comissat diversos caps de cabirol que també hauria pogut capturar furtivament, ja que la persona denunciada no en va poder acreditar la captura legal.
Els llaços no selectius provoquen molt patiment als animals
Els Agents Rurals recorden que els llaços no selectius són un mètode de matar animals que es col·loca en zones de pas habitual de fauna amb l'objectiu que hi quedi atrapada, generalment pel coll, i mori en pocs minuts per asfíxia.
És un mètode il·legal perquè no discrimina els animals que moren, ja que hi poden quedat atrapats tant animals salvatges com domèstics, i, fins i tot, espècies altament protegides.
El mètode també provoca un gran patiment als animals ja que s'ha pogut comprovar que presumptament ha funcionat amb una gran quantitat de fauna salvatge com ara el senglar i cabirol.
La tinença d'aquests tipus de mètodes de captura de fauna constitueix una infracció de la Llei de protecció dels animals i, entre altres, comporta una sanció administrativa.
L'ús d'aquests mètodes pot ser constitutiu d'un delicte tipificat al Codi Penal, i pot comportar penes que poden anar fins als 2 anys de presó o multes de 8 a 24 mesos i inhabilitació per a la caça de fins a 4 anys.
Els Agents Rurals porten a terme serveis preventius de furtivisme durant tot l'any per garantir l'aprofitament correcte de les espècies de caça major.
Els serveis s'intensifiquen en les èpoques en què els animals poden ser més fàcilment abatuts o capturats per furtius, com és l'època de zel.
El cos assegura que l'ús de mètodes no autoritzats per a l'eliminació de fauna pot causar danys molt greus a espècies cinegètiques o no, domèstiques o en perill d'extinció.

Response: Els Agents Rurals han comissat armes i paranys il·legals utilitzats per a la caça furtiva al Pallars Sobirà.


Instruction: Fes un breu resum dels temes principals discutits al text següent.

Context:
L'Ajuntament de Bàscara (Alt Empordà) traurà aquest dijous al matí el cadenat de la porta de l'escola del municipi "per imperatiu legal".
Així ho ha expressat l'equip de govern del municipi a través d'un comunicat, després que el Departament d'Educació enviés un segon requeriment aquest dimarts per reobrir l'escola Joan Reglà.
L'alcalde del municipi, Narcís Saurina, ha criticat el "tarannà dictatorial" d'Educació, ja que "no ha volgut ni considerar" la proposta que feia l'equip de govern.
Per la seva banda, el Departament d'Educació ha recordat a l'alcalde que amb el tancament de l'escola s'ha vulnerat el dret a l'educació.
(en aquesta peça s'hi afegeix el posicionament del Departament d'Educació)
El cadenat que tanca la porta de l'escola Joan Reglà de Bàscara (Alt Empordà) desapareixerà a partir d'aquest dijous a les nou del matí per tal que els professors puguin tornar a obrir el centre.
Així ho ha afirmat l'equip de govern de Bàscara a través d'un comunicat especificant que ho fa per "imperatiu legal" després que Educació hagi insistit que cal obrir el centre escolar.
L'alcalde del municipi, Narcís Saurina, ha detallat que han decidit reobrir el centre per "evitar mals majors", ja que el Departament d'Educació ja va avançar que prendria les mesures legals que calguessin.
Saurina ha lamentat que el Departament no hagi "ni respost" a les alternatives que el consistori oferia a l'escola.
L'equip de govern local va oferir la possibilitat de fer classes diversos espais municipals com ara la sala annexa a l'Ajuntament.
Sis dies després de l'oferiment, el Departament d'Educació ha respost amb un nou requeriment a l'Ajuntament de Bàscara perquè obri l'escola.
Segons el Departament, s'han valorat tots els aspectes tècnics però tenen "l'obligació de tenir els espais oberts".
A més, el director dels serveis territorials a Girona, Martí Fonalleras, durant aquests deu dies "s'ha vulnerat" el dret a l'educació, el dret a la preinscripció, la recollida de beques i també s'ha produït un "segrest de la documentació", ja que els professors no podien accedir al centre.
Per la seva banda, Narcís Saurina ha afirmat que Educació "ha tirat pel dret fent gala del seu tarannà dictatorial".
Durant aquests dies, l'alcalde i els regidors han estat en contacte amb diversos interlocutors dels serveis territorials.
Tot i així, les negociacions no han arribat "a bon port" i la mostra és l'escrit que ha enviat el Departament a l'Ajuntament sol·licitant la reobertura de l'escola.
"No han preguntat ni els metres quadrats ni la ubicació dels espais", ha afegit l'alcalde.
"Per ser el Departament d'Educació, els queda molt per aprendre", ha reblat.
Davant d'aquestes acusacions, el director dels serveis territorials a Girona li ha retret que la seva negativa de tancar l'escola amb un cadenat ha portat a "deu dies de maleducació" al municipi.
Reunió per trobar espais el curs vinent
Narcís Saurina ha detallat que d'aquí a deu dies el Departament ha convocat a tots els alcaldes per fer una reunió telemàtica i buscar espais alternatius a les escoles de cara al curs vinent.
El possible desdoblament de grups per evitar massificacions obligarà a molts centres a buscar nous espais fora del recinte escolar.
"Ens queda el dubte de veure si estaran d'acord amb els espais que oferim a Bàscara", ha declarat l'alcalde.
De fet, Saurina ha avançat que oferiran "els mateixos" llocs que proposaven ara per finalitzar el curs 2019-2020.
Neteja "a fons" de l'espai
Davant de la reobertura del centre aquest dijous al matí, durant el dimecres el consistori ja ha enviat un equip de netejar per desinfectar "a fons" tot el centre i també el pavelló.
L'alcalde ha assegurat que a partir d'ara es posaran d'acord amb l'equip directiu per saber quins espais faran servir i d'aquesta manera es puguin concentrar les neteges.
Des de l'Ajuntament de Bàscara han anunciat que destinaran dues persones per desinfectar l'equipament.

Response: El Departament d'Educació ha ordenat reobrir l’escola Joan Reglà de Bàscara, que portava deu dies tancada.


Instruction: Fes un breu resum dels temes principals discutits al text següent.

Context:
L'Ajuntament de Salou, la Generalitat i els representants del sector hoteler i de l'hostaleria han escenificat aquest dijous el seu rebuig al Saloufest.
En una roda de premsa conjunta, els diferents sectors han denunciat que l'esdeveniment denigra la imatge de la ciutat i perjudica el model de turisme familiar i esportiu.
Institucions i sector turístic esperen que la d'enguany sigui l'última edició que se celebri a Salou i destaquen que, degut a la negativa de diversos municipis a cedir equipaments municipals a l'organització, enguany arribaran uns 2.000 estudiants universitaris britànics menys a la ciutat.
En total, seran 7.300 joves enfront dels 9.500 de l'edició passada.
La Generalitat ha assegurat que durant l'esdeveniment mantindrà les inspeccions als establiments turístics, principalment per controlar possibles deficiències i casos de sobreocupació.
"Desitgem que deixin de venir i que aquest sigui el darrer any del Saloufest".
Així s'ha expressat aquest dijous el regidor i president del Patronat de Turisme de Salou, Benet Presas, a les portes d'una nova edició de la cita.
Enguany el Saloufest sumarà uns 7.300 estudiants universitaris que s'allotjaran en set establiments hotelers.
El consistori ha insistit que no té res a veure amb el Saloufest i que és una iniciativa privada que transmet una imatge "contrària" al model turístic eminentment familiar i esportiu que ha consolidat el municipi.
"Són tot just un 0,5% del total de turistes que visiten la ciutat i no volem transmetre aquest imatge d'incivisme", ha afegit Presas.
Des de l'Associació Hotelera de Salou-Cambrils-la Pineda, el seu president, Eduard Farriol, ha rebutjat que la temporada turística arrenqui amb el ressò mediàtic i la imatge "denigrant" del Saloufest.
En la mateixa línia s'ha expressat el president de la Federació d'Empresaris d'Hostaleria i Turisme de Tarragona, David Batalla, qui ha mostrat el seu suport a l'Ajuntament.
La Generalitat, per la seva banda, coincideix a destacar que aquest paquet turístic "malmet" la imatge de Salou i no és partidària de "fomentar ni promocionar" un turisme que "no és benvingut", segons ha afirmat la directora dels Serveis Territorials d'Empresa i Coneixement, Carme Mansilla.
La representant del Govern ha afirmat que abans, durant i després de l'esdeveniment es realitzen inspeccions en matèria de seguretat industrial, d'ocupació de les habitacions, d'inspecció de treball o de liquidació de la taxa turística, per comprovar que els establiments que participen del programa s'acullin a la normativa.
Segons Mansilla, hi ha diversos expedients en marxa corresponents a l'any passat.
En alguns casos, ha indicat, es van detectar deficiències en instal·lacions frigorífiques o casos de sobreocupació d'habitacions, tot i que de forma més aviat puntual.
Al seu torn, l'operador ha detallat al Govern les xifres de participants i les seves previsions d'allotjament.
El consistori, a més, continuarà vetllant pel compliment de l'ordenança de civisme, especialment per evitar el consum de begudes alcohòliques a la via pública, que se sanciona amb multes de 300 euros.
Si cal, extremarà els controls amb l'objectiu de minimitzar, també, les molèsties als veïns.
A més, segons ha avançat el regidor de Turisme, Benet Presas, s'està estudiant incloure la prohibició d'exhibir vestimentes que incloguin elements sexistes, discriminatoris o ofensius, una norma que s'aplicaria als participants al Saloufest i, per extensió, al conjunt de visitants i ciutadans.
El consistori i els representants de l'associació hotelera han insistit que no poden impedir que una empresa privada arribi a acords empresarials amb hotels i altres empreses turístiques.
Presas ha reconegut que el Saloufest afecta negativament a l'arribada de turistes espanyols i mercats com el del turisme escolar.
"Hem vist que ens resta més del que ens aporta", ha apuntat el regidor.
A més, tant l'Ajuntament com la Generalitat i els empresaris turístics han coincidit a destacar la davallada de participants d'aquesta edició.
En concret, seran 2.300 joves menys que al 2015.
Entre els possibles factors, s'apunta a les dificultats de l'organització per disposar d'equipaments esportius, ja que els ajuntaments de Salou, Reus, Vila-seca i Cambrils s'han negat a cedir-los al Saloufest i els operadors han hagut de recórrer a espais de tipus privat.
Precisament, aquest dijous l'alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, s'ha mostrat també molt contundent: "No els volem ni veure per Tarragona.
Aquí no seran benvinguts perquè el nostre és un model cultural, gastronòmic, familiar i mediambiental, i tampoc no és el model de turisme de Salou".
"Combatrem amb totes les nostres forces aquest tipus de turisme i la gent que s'aprofita de preus barats i de joves per muntar sidrals i fer negoci", ha etzibat.
La setzena d'edició del Saloufest es repartirà, com és habitual, en tres tongades: 2.000 estudiants del 20 al 24 de març; 3.900 joves britànics del 29 de març al 2 d'abril i, per últim, un últim grup de 1.400 estudiants del 5 al 9 d'abril.

Response: Diferents representants polítics i del sector de l’hostaleria s’han queixat de les conseqüències negatives del Saloufest a la ciutat.


Instruction: Fes un breu resum dels temes principals discutits al text següent.

Context:
Els grups de JxCat i ERC han acordat no assistir a les comissions parlamentàries que coincideixin amb les declaracions dels acusats durant el judici de l'1-O al Suprem, tal com han confirmat fonts de les dues formacions a l'ACN.
Així, mantindran l'activitat dilluns i divendres, i sempre que els encausats no intervinguin al judici.
Les sessions són, de moment, de dimarts a dijous.
Al seu torn, fonts consultades de la CUP-CC han manifestat el seu suport a la iniciativa, tot i que els anticapitalistes es desvinculen de cap decisió amb JxCat i ERC.
Sigui com sigui, els cupaires no preveuen assistir tampoc a cap de les comissions previstes per a dijous.
Fonts de JxCat i d'ERC han destacat que no es pot donar "normalitat" a l'activitat parlamentària en comissions mentre els membres del "Govern legítim" estiguin declarant al Suprem.
Per això s'ha acordat realitzar aquest "gest de denúncia".
Des dels dos grups subratllen que seria "molt estrany" formar part d'una comissió amb tota normalitat mentre estiguin declarant alguns dels exconsellers.
D'altra banda, un diputat de JxCat i un altre d'ERC sí que aniran a escoltar la intervenció del Síndic de Comptes, i en acabat sortiran de la comissió.
CUP i CatECP
Al seu torn, els cupaires apunten que s'han adaptat a la iniciativa de JxCat i ERC, ja que la proposta de la CUP-CC era no desconvocar les comissions, i visualitzar així la "no normalitat" de la situació.
A més, argumenten que els cupaires ja no assisteixen normalment a les comissions de la Sindicatura de Comptes ni a la de la d'Empresa i Coneixement, i preveuen que, finalment, es desconvoquin les sessions de Salut i Exteriors.
D'altra banda, CatECP ha decidit quedar-se a les comissions però, quan hi hagi compareixences dels encausats al Suprem, els comuns demanaran que no es pugui votar per manca de quòrum, tal com han explicat a l'ACN.
Per aquest dijous estan convocades -de moment- les comissions de la Sindicatura de Comptes; de Salut (10:00 hores), d'Empresa i Coneixement; i d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència (15:00 hores).
Per a divendres es preveuen les comissions de control de l'actuació de la CCMA; d'Estudi del Treball Autònom (10:00); i una reunió de la ponència conjunta que ha d'elaborar el text de la proposta de reforma del Reglament (15:00).
El president del Parlament, Roger Torrent, ja va ajornar aquest dilluns el proper ple de la cambra, que s'havia de celebrar els dies 20 i 21 de febrer.
La sessió hauria coincidit amb la jornada de vaga general convocada per sindicats com la Intersindical-CSC, i amb el suport de sectors independentistes que protesten pel judici de l'1-O.
Per evitar aquest solapament en el calendari, la majoria sobiranista de la Mesa ha proposat l'ajornament i finalment el ple se celebrarà els dies 26 i 27 de febrer.
Dijous, torn de Junqueras
El tribunal del judici de l'1-O ha suspès fins aquest dijous a les 10:00 les sessions un cop totes les parts han fet les seves al·legacions en el tràmit de les qüestions prèvies.
El tribunal ha de deliberar ara si resol les peticions de les defenses abans de començar amb els interrogatoris o bé ja ho fa en sentència.
El president del tribunal, Manuel Marchena, ha emplaçat les parts a aquest dijous al matí previsiblement per començar amb el primer interrogatori, el de l'exvicepresident del Govern Oriol Junqueras, a l'espera del que acabin decidint els magistrats sobre les qüestions prèvies.
Les dues primeres jornades han servit perquè les defenses (dimarts) i les tres acusacions (dimecres) hagin exposat els seus arguments en el tràmit de les qüestions prèvies.
A partir d'aquí, el tribunal ha decidit suspendre la sessió.
La decisió sobre les qüestions prèvies pot arribar aquest dijous un cop es reprengui la sessió o bé que el tribunal opti per resoldre-les en sentència.
Algunes defenses esperen que aquest dijous el tribunal respongui a les qüestions prejudicials i a les peticions relacionades amb proves, i que la resta d'al·legacions plantejades es deixin per a la sentència.
En funció de la decisió del tribunal, demà començaran els interrogatoris dels 12 acusats, començant per Junqueras.
No està previst que l'exvicepresident respongui les preguntes de l'acusació popular -exercida per Vox-, i ERC no aclareix si respondrà l'interrogatori de la fiscalia.

Response: JxCat, ERC i la CUP no assistiran a les comissions parlamentàries mentre els acusats declarin al judici de l’1-O.


Instruction: Fes un breu resum dels temes principals discutits al text següent.

Context:
L’Hospital Vall d’Hebron ha operat amb èxit el primer as de nen bombolla detectat amb la prova del taló.
El sistema sanitari públic de Catalunya va introduir la immunodeficiència combinada greu en el cribratge neonatal el gener del 2017 per avançar-ne la detecció i el trasplantament, garantia d’una major supervivència, que pot passar del 40% al 95%.
El febrer de l’any passat, va néixer el Derek, el primer nadó diagnosticat als pocs dies de néixer, i abans dels tres mesos ja havia rebut el trasplantament de sang de cordó umbilical.
Ara, amb 13 mesos, ja està curat i comença a fer vida normal amb previsió de poder anar a escola, per exemple properament.
Des que aquesta malalta es va incorporar a la prova del taló, s’ha fet a 135.000 nadons.
El diagnòstic de la malaltia va arribar només 11 dies després del seu naixement.
Les mares del Derek ho van viure com a ”sorprenent’, sobretot perquè físicament no tenia cap símptoma que fes visible la immunodeficiència.
Des d’aleshores, fins després del trasplantament va haver d’estar tancat en una ‘bombolla’ sense poder fer vida normal, una situació que tot just comencen a viure ara.
Així ho ha explicat Raquel Colomer, una de les mares, que ha explicat que ‘no pots anar enlloc’ pel risc de contagi de qualsevol virus i bacteri i això limita molt.
Encara limita més si, com ha explicat l’altra mare, Nerea Hermoso, tens dos fills més, una bessona i un de més gran.
Quan un dels altres comença a tossir, explica ‘desapareix’ de casa.
Durant tot aquest temps han evitat fer activitats amb altres nens i portar-lo en espais amb risc: ‘el que pels altres és un refredat, pot ser molt més’, diu la Nerea.
Ara però, amb 13 mesos, el Derek ja està curat.
Aquest dilluns, l’equip de l’Hospital Vall d’Hebron que l’ha tractat ha explicat el procés pel qual ha passat després de ser el primer nadó a qui se li detecta la immunodeficiència combinada greu al néixer, gràcies a haver incorporat aquesta malaltia a les 23 que ja es detectaven fins el 2017 a la prova del taló, el cribratge neonatal.
La consellera de Salut, Alba Vergés, ha destacat que el sistema sanitari català públic fos el primer sistema que incorporés aquesta malaltia en un cribratge universal de tot Europa, seguint l’exemple, dels Estats Units.
La mesura es va prendre durant el mandat de Toni Comín i per aquest motiu, Vergés ha llegit unes paraules de l’exconseller en què ha destacat tot el procés i la satisfacció de ser pioner que ‘ens enorgullia i ens enorgulleix’, ha recalcat.
El cap de la Unitat de Patologia Infecciosa i Immunodeficiències de Pediatria, Pere Soler, ha explicat que en dos anys i tres mesos s’han cribrat 135.000 nadons a Catalunya i de moment, en Derek és l’únic cas de nen bombolla.
13 més han tingut algun altre tipus d’immunodeficiència, unes dades similars a les del sistema americà.
Per això, Soler ha assegurat estar satisfets amb els resultats ‘globals’.
Soler ha explicat que tan aviat com el sistema de cribratge detecta un possible cas es contacta amb les famílies i en menys de quinze dies s’ha de visitar a la seva unitat.
‘Tenir el cribratge positiu no vol dir tenir la malaltia’, ha puntualitzat Soler, però la confirmació és important per aconseguir el diagnòstic el més aviat possible i començar els tractaments amb la màxima celeritat.
Aquest va ser el cas del Derek.
Un cop es va confirmar que patia la malaltia el Derek va ingressar de seguida a l’Hospital per aconseguir que arribés en ‘les millors condicions possibles’ a la intervenció.
Actualment hi ha tres possibilitats, el trasplantament de medul·la, el trasplantament de sang de cordó umbilical o el trasplantament de sang perifèrica.
Evitar infeccions és el principal objectiu ja que està comprovat que d’això en varia la supervivència futura.
Es calcula, segons ha explicat la doctora Cristina Díaz de Heredia, que aquesta supervivència és del 80% en els infants que han patit infeccions però s’han pogut curar, però que no és de més del 50% si la infecció no ha tingut una evolució positiva.
Si la intervenció es fa abans de la primera infecció, aquesta supervivència s’enfila fins al 95%.
En el cas del Derek, l’equip va decidir que el millor tractament era un trasplantament de cordó umbilical, ja que conté un gran nombre de cèl·lules mare que es poden convertir en cèl·lules del sistema immunitari al receptor.
Per preparar el cos del petit, es va començar amb una quimioteràpia prestrasplantament que afavoreix l’empelt de les cèl·lules i després un tractament immunosupressor que evita altres malalties i el rebuig.
Un mes després del trasplantament, per via intravenosa, es va poder donar d’alta.
Ara ja comença a fer vida normal.

Response: Gràcies al cribratge neonatal, s’ha pogut operar amb èxit un nadó amb immunodeficiència combinada greu a l'Hospital Vall d'Hebron.


Instruction: Fes un breu resum dels temes principals discutits en aquest text.

Context:
Tramposos, fantasmes, una enganyifa i un nou "brindis al sol" del PP.
La diputada republicana Teresa Jordà no ha estalviat retrets per definir el projecte de pressupostos de l'Estat per al 2017.
Jordà assegura que, de nou, els PGE menystenen les comarques gironines, perquè tornen a convertir en paper mullat les promeses de l'executiu espanyol.
"Estan plens de partides que no volen dir res i que, de ben segur, no s'acabaran executant", ha dit la diputada d'ERC.
Partides minses per a l'N-II que estiren el greuge que arrossega aquesta infraestructura "com un xiclet", inversió inexistent a Rodalies (per exemple, amb l'R3 de Barcelona a Ripoll) o, novament, oblit de l'A-26.
Per a Teresa Jordà, la resposta d'ERC serà clara: esmena a la totalitat i allau de peticions d'inversió per part del territori.
Per això, el partit ja ha començat a consultar els municipis de la demarcació, per fer arribar a Madrid "totes les demandes que considerin oportunes", subratlla Jordà.
Teresa Jordà ha analitzat el projecte de PGE per al 2017 envoltada de la resta de diputats i senadors gironins d'ERC al Congrés.
Per a la cap de llista, novament l'executiu del PP demostra que "continua fent trampes jugant al solitari" i omple el document d'inversions "fantasmes".
"Rajoy mai compleix allò que diu, i a sobre ens presenta uns pressupostos que són una enganyifa", ha criticat Jordà.
La diputada d'ERC assegura que, d'entrada, els PGE per Girona poden "fer aixecar les celles", perquè doblen la inversió respecte al 2016 superant els 130 MEUR.
"Però quan s'analitzen a fons, queda demostrat que hi ha ben poca cosa per al territori", hi afegeix.
Teresa Jordà subratlla que moltes partides "no volen dir cap cosa" i que, de ben segur, quedaran en paper mullat.
"Allò important dels pressupostos és la liquidació", afirma, recordant que molta inversió no s'executarà.
I fent un símil amb la meteorologia i les promeses de Rajoy a la seva visita a Barcelona, Jordà assegura: "Se'ns va prometre una pluja de milions, que s'han convertit en una tempesta de realitat, amb ràfegues de tramuntana a l'Alt Empordà i pedregada en altres llocs".
Amb això, Teresa Jordà ha volgut fer palès el "menysteniment" que els PGE fan al territori, amb poca inversió per a l'N-II (sobretot, els trams del nord), la futura A-26 o les línies de Rodalies.
"Amb la nacional se'ns fa mofa, perquè allà on s'hi treballa hi ha pràcticament dues màquines sobre terreny; no se'ns dona cap garantia i l'inici d'obres als trams pendents es va estirant com un xiclet", assegura.
A més, la diputada critica que no es concreti "ni un sol euro" per a línies de Rodalies –"per exemple, l'R3 fins a Ripoll", precisa- i que es torni a oblidar l'N-260.
Jordà també avança que, amb uns pressupostos que preveuen entrar en vigor a l'estiu, "pràcticament no hi haurà temps d'executar res".
Allau d'esmenes des del territori
A partir d'ara, la diputada d'ERC ja avança que es dedicaran a "diseccionar" el projecte de PGE, per fer-ne evidents totes les mancances per al territori.
I que això tindrà una conclusió clara davant Madrid.
D'entrada, una esmena a la totalitat; però, al seu costat, una altra allau d'esmenes –"si han de ser milers, ho seran", precisa Jordà- que tinguin en compte les reclamacions de les comarques gironines.
Per això, ERC ja ha començat a consultar els municipis de la demarcació, perquè els seus alcaldes els hi facin arribar tot allò que "considerin oportú" perquè s'inclogui als PGE.
"Reclamarem aquella rotonda o aquella tanca de seguretat que ens demanin", avança Jordà, fent palesa la voluntat de detall on volen arribar.
Per últim, ERC confia que aquests siguin els últims pressupostos de l'Estat als quals hauran de presentar esmenes.
"Si fos per voluntat nostra, ho serien", ha conclòs Jordà.

Response: Segons Teresa Jordà, els PGE no respecten les comarques gironines i ERC presentarà una esmena a la seva totalitat.


Instruction: Fes un breu resum dels temes principals discutits en aquest text.

Context:
La llei d'universalització de l'assistència sanitària té llum verda per seguir tramitant-se al Parlament.
Tots els grups del ple han rebutjat l’esmena a la totalitat presentada pel PP de Catalunya al projecte de llei.
Els populars s'han quedat sols i fins i tot C's ha fet cas omís a les peticions de suport que feia el PP al·ludint als acords establerts a escala estatal sobre la reforma del sistema sanitari.
El conseller de Salut, Antoni Comín, ha defensat que la norma es necessària per posar a fi, a través del "màxim rang normatiu", al decret que el govern espanyol va aprovar el 2012 i que deixava sense cobertura gratuïta les persones immigrants en situació irregular.
En la defensa del text, Comín ha recordat que el Govern ja ha establert fins a tres instruccions per tal de pal·liar els efectes d’aquest decret que han permès no deixar d’atendre fins a 130.000 persones des del 2012.
Ha defensat, però, que aquestes instruccions no són suficients i que cal una norma que clarifiqui i garanteixi el dret universal d’accés a la salut.
Amb la norma, Comín ha defensat que es "blinda" l’assistència universal seguint les indicacions internacionals d’organismes com les Nacions Unides.
Entre d’altres millores, ha explicat que s’elimina el període de carència de tres mesos des que es demostra la situació administrativa per accedir a l’atenció primària i especialitzada i estableix "l’accés per a tothom des del primer moment en que es demostra la condició de resident".
El PP alerta del creixement del turisme sanitari
La diputada del PP de Catalunya Marisa Xandri ha defensat l’esmena a la totalitat del seu grup assegurant que el text "obre la porta als turistes i els immigrants irregulars a gaudir del sistema sanitari de la mateixa manera que ho fan els catalans i els nouvinguts que sí tenen reconeguda la residència".
La popular ha reclamat que el servei ha de donar accés universal a aquells ciutadans que "paguen impostos i contribueixen a la caixa de la seguretat social".
Fer el contrari, ha assegurat que és una "injustícia social" i un "greuge" cap a la resta de ciutadans.
Per a la dirigent popular, l’actual sistema sanitari català "s’escapa de les mans" i no es pot finançar, motiu pel qual ha criticat que el Govern plantegi la universalització de l’accés.
Ha dit, tot i reconèixer que era "políticament incorrecte", que no hi ha cap sistema sanitari "que pugui incorporar més d’un milió de persones sense ressentir-se".
Rebuig del posicionament del PP
Des de la resta de grups s’ha rebutjat aquest posicionament del PP.
La diputada del PSC Assumpta Escarp ha considerat que cal permetre la tramitació de la llei també amb la voluntat de millora en alguns aspectes.
Ha situat la necessitat de solucionar les dificultats d’accés d’alguns immigrants que desconeixen que hi tenen dret.
Des de CSQEP, Marta Ribas ha dit que la normativa hauria d’incloure també altres aspectes com l’exclusió farmacèutica o la inclusió d’un règim sancionador per qui la incompleixi.
La CUP ha afegit que cal solucionar aspectes com el fet de lligar l’empadronament a l’accés assegurant que hi ha municipis on es dificulta la incorporació a aquest padró i que encara ara hi ha centres en mans de fundacions sense ànim de lucre que, davant persones sense aquest reconeixement, responen que són un centre privat "i han cobrat l’atenció a urgències".
La diputada de JxSí Montserrat Candini ha negat que el nou text faciliti una portada d’entrada al turisme sanitari i ha dit que no es pot restringir un dret a tota la ciutadania pel risc que hi hagi qui pugui cometre un frau.
Candini ha defensat que la salut "és un dret i no un privilegi" i ha criticat els plantejaments "mancats de sensibilitat" del PP.

Response: El Parlament tramitarà la llei d'universalització de l'assistència sanitària amb el suport de tots els partits, excepte del PP.


Instruction: Fes un breu resum dels temes principals discutits en aquest text.

Context:
Segons informa el Servei Català de Trànsit, encara està tallada per la neu la via C-28 entre Baqueira i La Peülla, a Naut Aran, entre els quilòmetres 37 i 50 en ambdós sentits de la marxa.
A la mateixa carretera cal l'ús de cadenes entre els punts quilomètrics 49,45 i 56,70 en ambdós sentits entre La Peülla i Casa Sastrada.
També calen cadenes per circular a la C-142b a l'accés al Pla de Beret i Naut Aran, i a la BV-4031 a la Pobla de Lillet.
L'SCT alerta, a més, del risc d'accidents per presència de neu i gel a vials com l'N-230, a la Vall d'Aran.
En aquest sentit, els vehicles articulats tenen restringit el pas en aquest vial entre Vilaller i Vielha.
Altres incidències viàries per la neu
El Servei Català de Trànsit indica que des de les nou d'aquest diumenge al matí està tallada la calçada de la BV-4024 entre els quilòmetres 17 i 21 en ambdós sentit de la marxa a Guardiola de Berguedà.
També s'ha informat que aquest diumenge al matí s'ha ordenat l'obligació d'emprar cadenes per circular a la N-260 entre Planoles i Urtx, i s'ha restringit la circulació dels vehicles pesats.
Protecció Civil ha indicat, però, que des del migdia la carretera està neta i sense restriccions.
A més, s'ha gestionat a través de carreteres de la Generalitat i a petició de l'alcalde de Setcases l'actuació de màquina llevaneus a la GIV-5264 de Camprodon a Setcases perquè la carretera era plena de neu i hi havia molts turismes.
Gruixos de neu
Durant el diumenge es manté la previsió de nevades a les comarques de la Val d'Aran, Alta Ribagorça i Pallars Sobirà.
Es podran acumular gruixos superiors als cinc centímetres a partir de la cota 600 metres.
Les precipitacions seran en forma de neu a totes les cotes.
A més, per sobre dels 1.100 metres es podran acumular més de 20 centímetres de neu.
Fins ara hi ha hagut acumulació de gruixos de neu de 7 centímetres a Vielha, 16 a Naut Aran i 10 a Lladorre, tots a una altura de 1.000 metres.
Fora de la zona avisada s'han acumulat 10 centímetres a Llívia, a la cota 1.200 m.
Protecció Civil alerta que, a causa del vent, es pot produi el fenomen conegut com a torb amb l'aixecament de la neu del terreny a causa de les ventades.
Davant aquest risc, hi ha diverses estacions d'esquí del Pirineu català clausurades temporalment.
Il·lès per una petita allau a Baqueira-Beret
Els Bombers de la Generalitat han estat alertats aquest diumenge a les 11.43 hores que s'havia produït una petita allau que ha atrapat una persona a la zona de Baqueira-Beret, a la pista de la Perdiu Blanca.
L'home, segons han informat des de la central de l'estació, n'ha pogut sortir il·lès.
Els Pompiers d'Aran havien activat una dotació, però no ha estat necessària la seva actuació.
L'helicòpter destinat a aquest tipus de rescats no s'ha pogut desplaçar a causa de les condicions meteorològiques.
El vent es restringeix a zones de muntanya
El Servei Meteorològic de Catalunya (SMC) ha actualitzat aquest diumenge al matí els avisos meteorològics, i segons les darreres previsions el vent s'ha d'anar restringint a les comarques del Pirineu, Prepirineu i també l'Empordà, amb cops que encara poden ser molt forts.
De cara a dilluns es mantindrà el fort vent en aquestes zones i també podrà afectar el Montseny.
Alguns cops de vent destacats en aquest episodi, que ha estat especialment intens dissabte, s'han produït a zones de muntanya com Espot, amb 79,2 km/h, Certascan (93,6 km/h), Núria( 93,6 km/h), Lac Redon (97,2 km/h), Boí (100,8 km/h), Saloria (118 km/h).
Al sud de Catalunya s'han enregistrat cops de 72 km/h a Falset; 86,4 a Benissanet, 81 a Tortosa, 79,2 a Roquetes i 90 al Perelló i pobla de Massaluca.
A l'extrem nord est s'han registrat ratxes de vent de 100,8 km/h a Portbou.
L'INUNCAT per mala mar, en prealerta fins dilluns
Protecció Civil mantindrà fins dilluns el pla INUNCAT en fase de prealerta pel mal estat de la mar a la Costa Brava, on podrien haver onades de més de 2,5 metres.
També es demana extremar la precaució a la costa de La Selva i Maresme.
Podeu consultar les recomanacions del gencat si heu d'agafar el cotxe en situacions meteorològiques adverses.
— Meteocat. gencat (@meteocat) December 28, 2014

Response: Protecció Civil ha alertat del risc d’accidents per la neu, els vents forts i la mala mar.


Instruction: Fes un breu resum dels temes principals discutits en aquest text.

Context:
Benvolgut vice-president Junqueras:
Pau i Bé.
Ambdós som seguidors d’un home de pau que va pagar cara la seva coherència i que, des de la separació de poders més estricta (‘doneu al Cèsar el que és del Cèsar i a Déu el que és de Déu’; Mc 12,17), no va acceptar mai que es reduís la fe a l’àmbit privat ni que la convertissin en la valedora d’un statu quo injust i violent: ‘He vingut a portar foc a la terra, com voldria ja veure-la cremar!’
(Lc 12,49).
M’han dit que no pots –o no podies– anar a missa a la presó, que t’ho prohibeixen –o t’ho prohibien.
És cert?
Puc dir que m’ha arribat de bona font, altrament em costaria molt de creure-ho i no ho hauria escrit, però m’alegraré molt si tu o algú en nom teu ho podeu desmentir.
Has celebrat la Pasqua a la presó.
Has celebrat Sant Jordi a la presó.
Has celebrat la festa de la Mare de Déu de Montserrat a la presó, en lloc de fer-ho a la basílica, assegut a terra com un més, com et vaig veure una vegada.
Al monestir, moltes germanes us recordem, als presos polítics catalans, cada dia; durant la Setmana Santa vam ampliar la litúrgia habitual amb una estona de pregària pel país que us tenia particularment presents.
A vosaltres i a tants empresonats injustament per haver defensat pacíficament els vostres ideals polítics i socials, al nostre país i arreu del món.
Ara llegeixo la impressionant novel·la Istanbul, Istanbul de Burhan Sönmez.
Passa tota en una presó.
En una presó subterrània on es tortura despietadament.
És una situació molt allunyada de la teva, una situació d’horror i de crueltat extrems enmig de la qual l’autor sap fer emergir una humanitat sorprenent i profunda.
Perquè sap de què parla.
Ho ha viscut.
Malgrat la injustícia del teu empresonament i l’absurditat de les prohibicions arbitràries, tu no vius una situació de tortura física extrema ni has de témer per la teva vida o la de les persones que estimes.
Encara que sigui amb injustificables dificultats, pots comunicar-te amb els teus familiars i en reps notícies.
Et poden dir que t’estimen i tu els ho pots dir, com vas fer en la commovedora carta als teus fills del 7 de desembre passat.
Però els qui sí que coneixen l’horror extrem, com Sönmez, ens adverteixen que la nostra solidaritat no pot ser ‘de grau’.
No es poden fer rànquings de patiment; no es pot perdre el temps ni la dignitat considerant quin grau de pèrdua de llibertat, quin grau de dolor injustament infligit, és acceptable i quin ens hauria de fer reaccionar.
El passat 20 de març, el diari El Matí Digital va publicar un article teu titulat ‘Jaume el just i Pau de Tars’.
Quan el vas escriure?
El vas escriure a la presó?
Parles de la visió de Harold Bloom sobre la rivalitat entre Pau i Jaume i et preguntes amb ell quin dels dos era més proper a Jesús.
Cites la carta de sant Jaume: ‘El jornal que escatimàveu als qui us segaven els camps clama al cel, i el clam dels segadors ha arribat fins a les orelles del Senyor de l’Univers’ (Jm 5,4).
Parles del Jesús dels pobres, del Jesús de les benaurances.
Cites de nou Jaume: ‘No són els rics els que us oprimeixen i us porten als tribunals?’
Cites el profeta Isaïes: ‘El dejuni que jo aprecio és aquest: allibera els qui han estat empresonats injustament, deslliga les corretges del jou, deixa lliures els oprimits i trosseja els jous de tota mena’ (Is 58,6).
És per això que no et deixen –o no et deixaven– anar a missa?
Burhan Sönmez clou la novel·la sobre la presó subterrània d’Istanbul amb una cita d’al-Hal·laj.
Al-Hal·laj va ser un místic sufí que va viure a la Pèrsia dels segles IX i X. Va ser –com tu– un estudiós i un feliç i tendre espòs i pare de família; es va implicar –també com tu– en les lluites polítiques del seu poble.
Com tu va acabar a la presó i –diferent de tu!– va ser condemnat a mort després de nou anys d’empresonament.
Al-Hal·laj va escriure: ‘L’infern no és el lloc on patim, és el lloc on ningú sent el nostre patiment.’
La iniciativa de VilaWeb de convidar-me a escriure una de les seves ‘Cartes per la llibertat’ m’ha permès de dir-te que el sento, el teu patiment.
Fins ben aviat, en comunió.
Teresa Forcades

Response: T’escric aquesta carta, Oriol Junqueras, per solidaritzar-me amb el teu patiment i el dels altres presos polítics.


Instruction: Fes un breu resum dels temes principals discutits en aquest text.

Context:
Una emocionada Tilda Switon ha recollit aquest dijous el Gran Premi Honorífic al Festival de cinema de Sitges de mans del director JA Bayona.
Ha començat el seu discurs dient, entre llàgrimes, que aquest guardó significava molt per a ella.
Ha estat el moment en què ha explicat que el seu pare ha mort aquest matí i que ha dubtat en anar a Sitges a recollir aquest premi.
Tot i això, ha dit que ho finalment s’ha decidit recollir-lo “per la fantasia”.
Tilda Switon és una de les protagonistes de ‘Suspiria’, la pel·lícula inaugural de la 51a edició del Sitges – Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya.
“Vull donar les gràcies perquè això significa molt, i us explicaré perquè”, ha dit plorant Swinton després del llarg aplaudiment que ha rebut del públic que ha acudit a la gala inaugural del Festival de Sitges a l’Auditori.
Ha explicat que és un dia molt especial per a ella perquè el seu pare ha mort aquest matí.
Ella estava amb ell a Escòcia com ho ha estat la darrera setmana, en la que el seu pare estava dormint, somiant, ha dit.
L’actriu ha apuntat que estava asseguda al seu costat preguntant-se en què estaria pensant ell.
També va pensar en la “bonica” invitació del Festival de cinema de Sitges per recollir el Gran Premi Honorífic.
Swinton es va preguntar: “Puc anar-hi?
Què passa si ell encara està aquí?
I ell se n’ha anat aquest matí, just a temps.
I jo m’he preguntat: He d’anar a Sitges a acceptar aquest premi?
I jo he pensat: Sí, perquè és per la fantasia”.
Swinton ha rebut el premi de mans de Bayona.
El director català ha destacat la varietat de personatges que ha interpretat l’actriu i que dona veritat als seus personatges.
“És l’actriu més camaleònica de la història del cinema”, ha dit Bayona.
L’actriu Tilda Swinton ha rebut el Gran Premi Honorífic en reconeixement a una trajectòria que “brilla pel seu talent, versatilitat i una predilecció per un cinema atrevit i independent”.
Entre els títols que Tilda Swinton ha protagonitzat destaquen ‘Orlando’ (Sally Potter, 1992), ‘Adaptation’ (Spike Jonze, 2002), ‘Quemar después de leer’ (Joel i Ethan Coen, 2008), ‘El curioso caso de Benjamin Button’ (David Fincher, 2008), ‘Tenemos que hablar de Kevin’ (Lynne Ramsay, 2011), ‘Sólo los amantes sobreviven’ (Jim Jarmusch, 2013), ‘Rompenieves’ (Bong Joon-ho, 2013), ‘El Gran Hotel Budapest’ (Wes Anderson, 2014), ‘Dr.
Strange’ (Scott Derrickson, 2016) i ‘Okja’ (Bong Joon-ho, 2017).’Suspiria’Luca Guadagnino, director de l’exitosa ‘Call Me by Your Name’, ha adaptat ‘Suspiria’, el clàssic de Dario Argento de 1977 amb Dakota Johnson i Tilda Swinton com a protagonistes.
La pel·lícula inaugural del festival.
Una jove ballarina arriba a una acadèmia de dansa a Alemanya, però aviat descobrirà que guarda un sinistre secret.
Aquest és l’argument de la pel·lícula de Dario Argento de l’any 77 i també es podria aplicar amb el llargmetratge que signa Guadagnino.
Tot i això, hi ha més diferències que similituds entre les dues pel·lícules, més enllà de la importància en l’estètica i en algunes escenes extremes.
Guadagnino signa una pel·lícula amb tocs de terror i suspens, gairebé antagònica al drama romàntic de ‘Call Me by Your Name’, que va rebre molts reconeixements.
‘Suspiria’ 2018 està protagonitzada per Dakota Johnson, Chloë Grace Moretz, Mia Goth i Jessica Harper, que també va participar en el film original d’Argento.
La banda sonora ha estat creada per Thom Yorke, líder de la reconeguda banda Radiohead.Àngel Sala Per la seva part, Àngel Sala, director del certamen, ha assenyalat en la gala inaugural que el cinema fantàstic és líder, guanya premis, Oscar i a festivals internacionals.
“A Catalunya tenim una potència de talent creador de cinema fantàstic”.
Ha demanat als distribuïdors i productors que apostin pel cinema fantàstic a Catalunya.Sala ha dit que aquest és “un moment caòtic amb guerres i desigualtats, però amb la lluita de la gent per millorar i l’any 68 ha de ser un exemple”.
Ho ha dit fent referència que va ser l’any 1968 quan es va estrenar ‘2001: una odissea de l’espai’ de Stanley Kubrick i que és una de les cintes homenatjades en aquesta edició del certamen.

Response: L’actriu Tilda Swinton ha rebut el Gran Premi Honorífic al Festival de cinema de Sitges en reconeixement al seu talent.


Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits al text.

Context:
Un home i el seu fill han localitzat amb vida aquest migdia el nen de tres anys desaparegut a Camós, al Pla de l'Estany.
L'infant –de nom Jordi- va desaparèixer ahir a la tarda mentre jugava amb altres companys prop de la casa rural Can Serrallonga, situada en una zona boscosa d'aquest municipi.
L'avís el va donar el seu pare a les 17.19 de la tarda i ha estat 20 hores desaparegut.
L'operatiu, coordinat pel mateix conseller d'Interior en funcions, Jordi Jané, ha mobilitzat fins a cinc-centes persones.
El nen ha estat localitzat sa i estalvi cap a dos quarts de dues del migdia a tocar d'un arbre a a font del Mas Ventós, a un quilòmetre i mig de la masia rural.
Un home i el seu fill, particulars que no participaven en el dispositiu de recerca, han trucat al 112 per notificar que havien localitzat el petit al bosc.
El nen es troba bé de salut, tot i que amb una mica de fred després de passar la nit al ras, han informat els Bombers.
Posteriorment, ha passat un reconeixement rutinari a l'Hospital Doctor Trueta de Girona.
La família havia explicat que el nen anava molt abrigat i això ha donat moltes esperances als equips de recerca.
Recerca amb un mig miler de persones
Aquest matí s'ha reiniciat la recerca amb més d'un centenar de persones, una xifra que ha anat augmentant progressivament fins al mig miler.
L'operatiu l'han coordinat els Bombers de la Generalitat que hi han aportat 20 dotacions terrestres amb un helicòpter amb un sensor tèrmic, el Grup Caní de Recerca i personal de les unitats subaquàtica i de muntanya del Grup d’Actuacions Especials (GRAE).
Ahir mateix, els submarinistes dels Bombers van submergir-se en una bassa d’uns 1600 metres quadrats de superfície propera a la casa rural on no es va trobar cap rastre del menor.
També s'ha revisat la piscina de la masia rural.
A l'operatiu també hi han participat els Mossos d'Esquadra amb la unitat de muntanya, de subsòl, d’investigació, de seguretat ciutadana, de recursos operatius i amb un segon helicòpter.
A més, s'hi han afegit desenes voluntaris i membres de les agrupacions de defensa forestal (ADF).
Precisament els Bombers han alertat a mig matí que no eren necessaris més voluntaris però han demanat estar "amatents" per possibles relleus –finalment no necessaris-.
L'alcalde de Camós, Josep Jordi Torrentà, havia assenyalat que es tractava d'una zona molt accidentada, amb un terreny ple de relleu i molt boscosa.
"L'únic que puc dir és que s'ha mobilitzat molta gent per buscar-lo, és impressionant el gruix de voluntaris que hi ha", ha explicat el batlle a primera hora.
Més de 20 hores de rescat
Finalment, després de més de 20 hores de recerca, s'ha localitzat el nen desaparegut.
Els encarregats de trobar-lo han estat un pare i el seu fill –del Mas Ventós- que no participaven en el dispositiu de recerca però que s'han alertat en veure que els seus gossos no paraven de cridar.
Ha estat llavors quan han sortit a l'exterior i han trobat el menut a la font d'aquesta masia que es troba a un quilòmetre i mig de distància de la casa rural Can Serrallonga, on el nen i els seus pares tenien previst passar el Cap d'Any amb quatre parelles més.
En total, el grup estava format per deu adults –cinc parelles d'amics- i entre 7 i 8 infants, fills de les diverses parelles, tots ells menors d'edat.
L'infant que havia desaparegut és el segon fill d'una parella jove de Sant Feliu de Guíxols, al Baix Empordà.
Segons han informat des d'Interior, en un primer moment, l'infant ha estat reconegut pels serveis mèdics i el seu pare s'ha traslladat fins al lloc on l'han trobat.
"És una gran notícia, vull agrair a tots la solidaritat que han mostrat i que hem viscut amb centenars de voluntaris que s'han apropat fins aquí i que ens han ajudat a buscar-lo", ha subratllat el conseller en funcions, Jordi Jané.
Segons les primeres hipòtesis que ha donat a conèixer Jané, l'infant s'hauria desorientat i hauria anat caminant en la direcció oposada a la de la masia rural Can Serrallonga.
Tot i el pas de les hores, el fred de la nit i la manca d'aliment, l'infant es trobava en bon estat de salut.
— UPTrànsit ADFcat (@uptadf) 1 gener, 2016
— UPTrànsit ADFcat (@uptadf) 1 gener, 2016
— UPTrànsit ADFcat (@uptadf) 1 gener, 2016

Response: S’ha localitzat el nen que portava vint hores desaparegut de la casa rural Can Serrallonga, al municipi de Camós.


Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits al text.

Context:
El conflicte polític ha tingut "un impacte limitat i temporal sobre l'economia catalana", segons el Col·legi d'Economistes de Catalunya (CEC).
Aquesta és una de les conclusions de la nota d'opinió que ha fet públic aquest matí el CEC, amb motiu de la Jornada dels Economistes 2018 i que han presentat aquest dilluns el degà, Anton Gasol, el vicedegà Oriol Amat i el director tècnic de la jornada, Joan Trullén.
Sobre els efectes del procés i el xoc Catalunya-Estat de la tardor passada, el CEC esmenta que la incidència major s'ha notat en alguns indicadors vinculats al turisme, un fet que pot estar també influït pels atemptats de l'agost del 2017.
Gasol ha recordat que l'economia catalana va millor que el seu entorn més immediat, tant l'espanyol com l'europeu.
Les dades de l'IDESCAT ho corroboren, amb un creixement superior al 3%.
El degà del CEC ha destacat que "el ric teixit empresarial i associatiu del país ha tirat endavant moltes vegades sense l'acompanyament de la política".
L'opinió d'avui està en línia amb posicionaments anteriors del Col·legi.
Oriol Amat ha afegit que el que es desconeix és com hagués evolucionat l'economia catalana sense la incertesa política i els atemptats de l'agost.
De cara al 2019, ha explicat Amat, hi ha una previsió de creixement de l'economia catalana de l'entorn d'un 2,4, "una dada que és força positiva".
El trasllat de seus, poc rellevant
Oriol Amat ha destacat l'impacte poc rellevant en l'economia del trasllat de les seus d'empreses fora de Catalunya.
"Si s'estudiés en el terreny macroeconòmic, possiblement es parlaria d'una incidència propera a zero", ha dit.
Molt més preocupant seria si es tractés d'un trasllat de plantes productives, cosa que no s'ha donat.
El potencial industrial, factor clau
La solidesa del sector industrial, el salt efectuat en start-ups i una recuperació econòmica evident que es manifesta, però, de manera desigual són els trets més característics del panorama econòmic a Catalunya, segons el Col·legi.
El CEC ha destacat la potència del teixit industrial, assenyalant que el sector industrial ha passat en dos anys de tenir un pes del 19,7% del VAB (Valor Afegit Brut) el 2015 al 21,4% el 2017 amb un creixement sostingut, segons dades de l’Idescat.
L'entitat, però, considera vital avançar en un gran consens pel que fa a estratègia industrial a Catalunya.
Gasol ha destacat el dinamisme de l'economia catalana, més diversificada que en l'anterior cicle expansiu.
Una dinàmica de creixement que es pot veure enterbolida per un context d'incerteses globals, que tenen en les complicades negociacions del Brexit o les polítiques aranzelàries de l'Administració Trump exemples ben nítids.
Crisi i desequilibris
El CEC subratlla que "la recuperació econòmica es manifesta de forma desigual entre la població, augmentant els desequilibris econòmics i socials".
El vicedegà Oriol Amat ha subratllat que cal afrontar aquests desequilibris, citant la necessitat de renovació de plantilles en sectors sensibles com els serveis hospitalaris o l'ensenyament.
Amat ha demanat que es posin els focus en com països com França i Alemanya van respondre a les desigualtats, invertint en recerca i en capítols socials, mentre que a l'estat espanyol es va optar per unes retallades dràstiques.
Les restriccions pressupostàries en les universitats públiques o la deriva dels centres de transferència tecnològica són altres temes pendents que s'han d'afrontar si es vol assegurar la continuïtat del creixement.
Gasol ha insistit en la urgència de recuperar el pacte social, que s'ha trencat amb la crisi.
També en l'àmbit de la nova economia s'han produït inflexions positives.
Fa cinc anys era difícil ubicar Catalunya i Barcelona al mapa internacional d’start-ups, però s’ha fet un salt molt important i avui Barcelona es situa en la cinquena posició en nombre d’start-ups a Europa, segons dades d’ACCIÓ.
Però l'economia catalana no es pot relaxar, i Gasol ha insistit en què "calen polítiques de mobilitat i d'infraestructura per continuar atraient el talent".
"Ciutat i innovació"
La Jornada dels Economistes d'aquest any té per lema "Ciutat i innovació" i es desenvoluparà en les diverses demarcacions del Col·legi.
A Barcelona serà el 9 de novembre, a Girona el dia 15 i a Lleida el 22 de novembre.
Joan Trullén, responsable de la Jornada, ha reblat la rellevància de "la Catalunya de les ciutats" per explicar el dinamisme i el nivell de competitivitat de l'economia catalana, molt més tractant-se d'un país que no disposa de moltes grans empreses.
La perspectiva urbana, segons Trullén, serà també cada cop més fonamental per copsar el pes de la innovació en el creixement econòmic.

Response: El CEC ha destacat la solidesa del sector industrial i la quantitat d'empreses emergents que contribueixen al desenvolupament econòmic de Catalunya.


Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits al text.

Context:
El vilanoví Marc Rovira ha estat guardonat amb un Premi Capital de la Sardana 2016, en la categoria de Mitjans Audiovisuals.
De Rovira s’han destacat els seus treballs fotogràfics de temàtica sardanista publicats de forma continuada en diversos mitjans de comunicació i a les xarxes socials.
El guardó l’ha rebut en un acte celebrat al Teatre L’Amistat de Mollerussa, dins de la programació de la capital del Pla d’Urgell com a Capital de la Sardana 2016.
Els Premis Capital de la Sardana suposen un reconeixement per a persones, entitats i institucions que han desenvolupat una tasca de difusió i defensa de la sardana i la dansa tradicional.
Consten de 2 tipus de guardons: les Medalles al Mèrit i els Premis Capital de la Sardana.
Medalles
Així, enguany, la Medalla al Mèrit Sardanista és per a Ramon Duran Candaler, per ser cofundador de l’aplec de la sardana de la Bisbal d’Empordà i per la feina realitzada per portar-lo a cap, per haver estat l’impulsor de l’Escola Municipal de Música i Cobla Conrad Saló, per haver estat tresorer i president de l’Agrupació d’Aplecs de les Comarques Gironines i per la seva activitat des del 1985 com a president d’Amics de la Sardana de la Bisbal i Comarca.
La Medalla al Mèrit Musical recau en Bernat Castillejo Garnés per la seva tasca com a intèrpret de flabiol i flauta, com a director de les cobles Sabadell i Mediterrània i la Banda de Sabadell, per la seva activitat docent tant al nostre país com a l’estranger, i pels arranjaments per a cobla del repertori de música clàssica.
La Medalla al Mèrit de la Dansa Catalana s’atorga a Joan Antoni Ucher Soto per ser cofundador de l’Esbart Comtal, i més endavant del cos de ball de bastons, que esdevindria Bastoners de Barcelona, dels quals n’ostenta la direcció des de la seva creació fins ara i pel seu arxiu de dansa folklòrica catalana, que compta amb balls antics recuperats com ara el ‘Ball del ram i el ventall’ o una versió del ‘Serrallonga’.
Premis
Pel que fa a la categoria de Premis, els guardonats són, a la categoria a la Dedicació, Dolors Agustí Raduà per haver organitzat durant molts anys l’aplec de Riba-roja d’Ebre i el d’Ascó, per la seva activitat en la difusió de la nostra dansa nacional per les terres de l’Ebre amb cursets i ballades, aconseguint amb això que la sardana sigui estimada com a símbol d’unió del nostre país.
A la categoria a la Continuïtat, els Amics de la Sardana de Tàrrega, pels seus 75 anys; el Grup de Dansa Vilanova i la Geltrú, pels seus 75 anys; el concurs de Manlleu, pels seus 75 anys; l’Aplec de Lleida, pels seus 50 anys; l’Aplec del Baix Camp, pels seus 50 anys i la cobla la Principal de Tarragona, pels seus 50 anys.
A la categoria a Mitjans Audiovisuals, a més de Marc Rovira, també han rebut premi la cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona per la publicació del doble CD de sardanes d’Enric Morera ‘La dansa dels modernistes’, amb la cessió d’enregistraments històrics del Museu de la Música de Barcelona.
A la categoria a la Promoció i Difusió es guardona la cobla Marinada i adep.cat per la interpretació i difusió de l’obra d’Apel·les Mestres i Enric Morera ‘La viola d’or’, obra clau del Teatre Líric Català per a cobla, cor, solistes i cos de ball, estrenada a La Garriga l’any 1914.
També el Grup Trias per la nova imatge de les seves capses de galetes amb la representació de la cultura tradicional i popular amb la imatge destacada d’una colla de sardanes.
Un altre premiat és Òmnium Gironès pel cicle de xerrades sobre la sardana ‘4 mirades sobre la dansa més bella’ celebrades a Girona.
Finalment rep el guardó igualment l’Associació de Veïns Peramàs-Esmandies de Mataró per les conferències i debats ‘Parlem de sardanes’ que organitzen cada 3 mesos des de fa més de 3 anys.
En el mateix acte també s’ha presentat la programació de Figueres 2017 i la proclamació de Montblanc 2018, com a propers Capitals de la Sardana.
A l’esdeveniment hi ha assistit l’alcalde de Mollerussa, Marc Solsona; el director general de la Direcció General de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals de la Generalitat de Catalunya, Lluís Puig; l’alcaldessa de Figueres, Marta Felip; el regidor de Cultura Popular de l’Ajuntament de Figueres, Quim Felip; el coordinador de Capital de la Sardana, Víctor Sallés; el president de la Confederació Sardanista de Catalunya, Joaquim Rucabado; la presidenta de l’Agrupació Sardanista Mollerussa, Mercè París, i la presidenta del Foment de la Sardana Figueres, Montserrat Mauné, entre d’altres autoritats municipals i personalitats del món de la sardana i la dansa catalana.
La celebració també ha permès gaudir d’un concert del nou projecte musical de Jordi Molina, ‘Matèria del temps’.

Response: Els Premis Capital de la Sardana 2016 han guardonat persones i agrupacions que han contribuït a difondre la sardana.


Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits al text.

Context:
Pablo Iglesias pujarà aquest dimarts al faristol del Congrés dels Diputats amb un objectiu: visibilitzar-se com a cap de l'oposició a través de la moció de censura contra Mariano Rajoy.
Les possibilitats que la iniciativa prosperi són nul·les, perquè el PSOE s'hi abstindrà i només ERC, Compromís i EH Bildu li faran costat, però Iglesias vol aprofitar la jornada parlamentària per projectar-se com a veritable ariet contra Rajoy.
El context, en aquest sentit, li és propici perquè els socialistes encara s'estan curant les ferides internes després de la tria de Pedro Sánchez -que no té escó al Congrés- i perquè fa només vuit mesos que van permetre la investidura de Rajoy com a president amb una abstenció polèmica que els va dividir de forma quasi irreversible.
Està previst que el debat l'obri Irene Montero, portaveu de Podem al Congrés, i que després li agafi el relleu Iglesias.
El líder del partit lila farà una intervenció llarga, d'aproximadament dues hores, en què bascularà entre dues estratègies: enumerar els motius pels quals un PP en minoria no pot seguir a la Moncloa -amb especial insistència en la proliferació de casos de corrupció- i presentar una alternativa.
Segons asseguraven ahir fonts de la formació a Europa Press, Podem ha donat instruccions als seus diputats per tal d'evitar qualsevol gest polèmic en la confrontació amb el PP.
Els populars, com ara la vicepresidenta Soraya Sáenz de Santamaría, han comparat la moció amb un "circ", i la idea dels dirigents del partit lila és donar imatge de seriositat.
Mariano Rajoy podrà intervenir en el moment que vulgui, ja sigui per respondre Montero o per obrir foc contra Iglesias.
El president del govern espanyol ha donat instruccions als seus ministres per tal que estiguin preparats per respondre en tot moment, però és improbable que ho facin tots.
Rajoy té intenció de presentar-se com a garant de l'estabilitat i presentarà l'acord dels pressupostos -signat amb set partits- com a millor exemple de la "legislatura del diàleg", com agrada dir cada divendres al pirtaveu de l'executiu, Íñigo Méndez de Vigo, després de cada consell de ministres.
En el fons, l'objectiu d'Iglesias és pràcticament el mateix que va perseguir Felipe González l'any 1980, quan va presentar una moció de censura contra Adolfo Suárez.
Al cap de dos anys, el dirigent històric del PSOE va guanyar les eleccions amb 202 diputats, un rècord que encara no s'ha superat.
Podem, tot i la insistència a l'hora de fer el sorpasso als socialistes, s'ha quedat dues vegades a les portes d'aconseguir-lo: Sánchez, tot i la debilitat dels socialistes, els va superar per un estret marge.
Aquesta vegada, José Luis Ábalos, nou portaveu del PSOE al Congrés, haurà de defensar l'abstenció i presentar-se com a alternativa al PP.
Tot al mateix temps.
Referèndum a l'horitzó
La moció de censura és el primer gran debat parlamentari posterior a l'anunci de la data i la pregunta del referèndum de l'1 d'octubre.
Iglesias ha estat l'únic dirigent destacat a nivell estatal que ha defensat el dret a decidir, però el model territorial no serà precisament l'eix central del discurs que farà al Congrés.
El món dels "comuns" ha intentat atraure l'independentisme al vot favorable en la moció de censura -Xavier Domènech ho va intentar en l'última reunió del Pacte Nacional pel Referèndum-, però no se n'han sortit.
ERC i el PDECat, integrat dins del grup mixt, insistiran en la necessitat de posar les urnes i demanaran als "comuns" que se sumin al full de ruta.
Anticapitalistes, el sector més esquerrà de Podem, fa costat a la consulta unilateral.
El debat es produeix en un moment en què el govern espanyol, com sostenia ahir Santamaría, acusa l'independentisme de voler "provocar" una reacció agressiva de l'Estat.
El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, té intenció d'anar al Congrés a defensar el referèndum sense que hi hagi cap votació, però la Moncloa s'hi oposa perquè "la cambra baixa no és un saló de conferències".
El líder del PP a Catalunya, Xavier García Albiol, en discrepa: troba "positiu" que Puigdemont s'ofereixi a anar al Congrés a explicar l'1-O encara que no s'emeti cap vot al respecte.
De la moció de censura d'aquesta setmana se'n podran extreure unes quantes conclusions, quan acabi.
La primera, determinar quin paper ha jugat Iglesias i saber si surt reforçat del debat parlamentari.
El segon, veure fins a quin punt el PP planta cara dialèctica davant Podem i escatir el desgast de Rajoy.
El tercer, detallar quin és el nou rumb del PSOE després de la victòria de Sánchez.
I, per últim, avaluar l'impacte de l'anunci de l'1-O en la política espanyola.
Demà a la tarda ja no hi haurà secrets.

Response: Pablo Iglesias aprofitarà per posicionar-se com a cap de l’oposició, amb una moció de censura contra Mariano Rajoy.


Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits al text.

Context:
Si heu observat la cartellera aquests últims mesos crec que podem arribar tots a la mateixa conclusió: la factoria Disney, en un pla estratègic, ha decidit alimentar-se de la nostra nostàlgia, nodrir les seves butxaques amb els diners que, alegrement, paguem adults emocionalment disfuncionals per recordar les nostres infàncies.
Una mica allò de cualquier tiempo pasado fue mejor, però en aquest cas amb el món del cinema.
L'altre dia en Victor Rodrigo feia un bon article on explicava l’estratègia de la companyia americana de recuperar els clàssics per fer-ne remakes d'acció real (més o menys el mateix que a l'original però amb persones de veritat).
La pregunta més interessant que es planteja en Victor és si aquestes pel·lícules són realment necessàries o si ens aporten alguna cosa?
Ben col·locades quan arriba un festiu i amb uns cartells de luxe aquestes pelis tenen una capacitat d'atraure'm com si m'haguessin realitzat una lobotomia.
El remake del Rei Lleó, una de les estrenes amb més recaptació de la companyia (i de la història del cinema) em va fer plantejar-me que Disney m'estava estafant.
Però que ja m'estava bé.
Així com en d'altres com La bella i la bèstia o Aladdin varien algunes coses o mostren algun personatge amb alguna diferència, el Rei Lleó és, escena per escena i fotograma per fotograma, igual que l’original.
I com ho vaig gaudir verge santíssima!
L'inici de la pel·lícula amb aquell recorregut per tots els animalons mentre sona Circle of life i acaba amb Rafiki aixecant al petit Simba va fer que se m'omplissin els ulls de llàgrimes mentre pensava en el xantatge emocional pel qual estava passant.
La creació de tots aquests remakes a més d’una entrada de diners relativament fàcil -tot i que no totes les pel·lícules tenen la mateixa recepció- ens podria mostrar també la greu crisi del departament creatiu, la poca imaginació, poca inventiva i incapacitat per apostar per quelcom diferent.
Si bé és cert que podríem plantejar-nos això al veure que des de Frozen i Coco no es fa res nou que valgui la pena, crec que la estratègia és ben diferent.
Diuen que més val boig conegut que savi per conèixer i ha de ser una mica que hauran pensat els directors de màrqueting de la multinacional i així ho hem vist al que han presentat al D23.
El D23 és un esdeveniment que es fa cada dos anys on es presenten les novetats de la companyia (Disney, Pixar, Marvel, Lucas Films).
I és allà on s'han presentat les dues novetats que m'han fet literalment cridar a una pantalla (i aguantar-me les llàgrimes): el retorn de High School Musical i el de Lizzie McGuire.
High School Musical tornarà en forma de sèrie a la nova plataforma de streaming Disney+ 15 anys desprès de la primera pel·lícula.
Aquesta sèrie estarà ambientada en un institut on interpretaran el famós musical, tot com molt enrevessat però com a mínim ja hi ha donat una micona la volta a l'argument.
Em fa molta gràcia perquè amb la meva amiga Andrea teníem un enamorament malaltís amb el Zac Efron, protagonista de la saga, fins al punt que ella va aconseguir una enganxina de l’actor i se la va posar a l'armari de la seva habitació.
Lizzie McGuire, torna amb la mateixa actriu protagonista, la nostra estimada Hillary Duff que ara representarà els problemes i aventures que tindrà la Lizzie amb 30 anys a la ciutat de Nova York.
La pregunta és si, per seguir sent factoria Disney, la nostra amiga s'enfrontarà a problemàtiques per tots els públics o a qüestions reals com tios de més de 30 que es neguen a posar-se el condó.
Ho veurem.
L'estratègia de màrqueting és renovar productes per la generació dels que érem nens a finals dels 90 i principis dels 2000.
És donar-nos el mateix sí, però diferent.
És assegurar-se que una generació de nous adults els donem els pocs dinerets que tenim per seguir sentint-nos infants.
És oferir-nos el fang per on ens rebolcarem durant hores.
No tinc un pis de propietat i vaig justa per pagar el lloguer, però a Disney+ torna la Hillary Duff.
Un shut up and take my money en tota regla vaja.
A la pel·lícula Midnight in Paris deixen anar una frase preciosa que resumiria molt bé la frustració que em genera tot plegat: la nostàlgia és negació, negació del dolorós present (Nostalgia is denial – denial of the painful present).
Viure en la nostàlgia fa difícil avançar.
Viure en la nostàlgia és com seguir anant al llit amb el teu ex quan saps perfectament que si no va funcionar no funcionarà ara, però ei, la bona estona que passes, això no t'ho treu ningú.

Response: Disney s’aprofita de la nostàlgia i segueix fent remakes de les seves pel·lícules i sèries d’èxit dels 90 i dels 2000.


Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits al text següent.

Context:
Un centenar d’escriptors, llibreteres, editors i traductors de totes les edats ha empaperat aquest vespre el centre de Barcelona i de València amb versos i frases literàries d’altres escriptors.
Una acció amb la qual protestaven contra la intervenció dels comptes de la Institució de les Lletres Catalanes (ILC) i en defensa d’aquesta entitat.
La convocatòria l’ha feta l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana (AELC) en una junta extraordinària i ha tingut una resposta multitudinària.
En poc més de mitja hora, els convocats han enganxat més de dos-cents pasquins i se n’han hagut de fer de nous.
L’acció s’ha repetit arreu dels Països Catalans amb encartellades semblants d’escriptors a Menorca, Eivissa i València, per exemple.
La intervenció dels comptes de la ILC s’esperava des del moment que el govern espanyol l’havia inclosa en la llista dels 300 organismes sotmesos a ‘vigilància especial’.
Això havia complicat moltíssim els tràmits burocràtics, ja que cada pagament s’havia de fer amb una declaració responsable de no incórrer en cap delicte.
‘Al matí ja ens havien tallat l’aixeta dels comptes i les reserves de diners que teníem per a fer les activitats ordinàries del tercer trimestre han quedat blocades’, ha explicat la directora de la ILC, Laura Borràs.
Això fa que les nòmines dels treballadors no perillin, però sí les aportacions al Festival de Poesia de Sant Cugat, el seminari de traducció de poesia de Farrera o el concert de l’Horiginal i també la celebració dels vuitanta anys de la institució.
‘Mirarem de salvar el que puguem i com puguem, però ara no podem pagar res.
És cert que molts dels participants ens han dit que no ens preocupem, que ja ho cobraran quan es pugui, però el que pretenen és paralitzar la realització d’activitats culturals a Catalunya’, ha denunciat Borràs.
A l’Ateneu Barcelonès, punt de la convocatòria, els ànims d’indignació es mesclaven amb una certa emoció festiva pel retrobament d’amics i coneguts que feia temps que no es veien.
Mentre el porter que controlava els accessos estava desbordat, una corrua de lletraferits omplia galledes per preparar la cola per a enganxar els cartells.
Entre els qui donaven instruccions, hi havia veterans com Joan Rendé i el degà de la ILC, Francesc Parcerisas, dos homes que duen a l’esquena moltes encartellades.
La presidenta de l’AELC, Bel Olid, ha explicat: ‘La junta s’ha mobilitzat molt ràpidament perquè pensàvem que havíem de fer alguna cosa per la Institució, una entitat creada durant la guerra a instàncies dels escriptors.
Però a més a més era l’hora d’afegir-nos organitzadament al moviment popular en defensa de la llibertat d’expressió i dels drets civils amb una acció col·lectiva i no violenta, com totes les que s’han fet fins ara.’
Entre els textos seleccionats per a l’encartellada, hi ha autors de tots els Països Catalans i de totes les èpoques ‘amb una barreja de missatges que van des del més literal en defensa dels drets fins als més poètics’.
Olid ha dit que estava convençuda que els escriptors respondrien, però que estava ‘molt contenta de veure aquesta barreja de totes les edats’.
El sector cultural no solament s’ha manifestat amb aquesta acció i amb la signatura de nombrosos manifestos que es presentaran els dies vinents demanant de votar en el referèndum, sinó que els escriptors també es van movent en el marc de la diplomàcia cultural.
Espasa explica: ‘Trobo que aquesta protesta, omplint de paraules d’escriptors una ciutat que és una ciutat literària és tot un encert, la millor manera que tenim de protestar és omplir-ho tot de paraules’.
Just abans de començar a enganxar poesia per les parets de la ciutat, tots plegats s’han fet una fotografia de família al pati de carrosses de l’Ateneu.
Qui més qui menys tenia ganes de començar la feina ‘i el camí cap a la sedició’.
Entre els presents hi havia des de sèniors com Enric Casasses fins a jovençans com Sebastià Portell, en una convocatòria totalment transversal.
I és clar, entre els manifestants, gent amb memòria del present, com Àlex Broch, un dels màxims estudiosos de la nostra literatura: ‘El neofranquisme s’ha tret la careta després d’una fase de democràcia formal.’
També ha dit que la reacció d’avui havia estat molt bonica i que des del punt de vista espanyol el gran fracàs era no haver acceptat l’estatut del 2006.
‘Quan Pedrolo deia que era independentista era l’únic que coneixíem que ho deia.
Ara en coneixem una gernació.’
( També us pot interessar Set-cents escriptors signen un manifest a favor del referèndum)
Imatges de l’acció a València:

Response: Els professionals de la literatura han encartellat Barcelona i València per protestar contra la intervenció dels comptes de la ILC.


Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits al text següent.

Context:
La nova Unitat d'Ictus de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron ja ha atès un miler de pacients durant el seu primer any de funcionament.
Segons un comunicat del centre hospitalari enviat aquest dijous, el nou servei ha permès reduir un 23% les complicacions mèdiques, com la febre o la pneumònia, respecte al 2014.
A més, la mortalitat dels pacients també s'ha reduït de forma important, ha passat del 16% al 3,5%.
Segons dades de la Vall d'Hebron, el 16% dels afectats tractats en aquesta nova unitat havien patit un Ictus hemorràgic i el 84% un ictus isquèmic.
L'accident cerebrovascular és la segona causa principal de mort a l'estat espanyol i la causa més freqüent de discapacitat en adults al món.
La nova Unitat d'Ictus, dirigida pel doctor Carlos Molina, compta amb un equip format per vuit neuròlegs vasculars, tres neurointervencionistes, dues infermeres d'ictus per torn, rehabilitadors i auxiliars d'infermeria.
Tots ells treballen de forma estreta amb professionals d'altres especialitats com ara
neuroradiologia, cardiologia, neurocirurgia i rehabilitació.
Gràcies a aquesta tasca, s'ha aconseguit que en un 80% dels casos només passin dotze hores entre l'arribada i l'ingrés dels pacients, assolint el diagnòstic dels malalts en 48 hores en el 80% dels casos i reduint l'estada mitjana a menys de 2,9 dies, tot i rebre casos d'alta complexitat.
62% dels pacients tenen total independència 3 mesos després de deixar l'hospital
En un comunicat, Molina ha subratllat que la nova Unitat fa el pas per l'Hospital "més fàcil per als pacients i les seves famílies".
Ja que, el fet de poder seguir totes les passes del tractament, des del diagnòstic a la rehabilitació, al mateix lloc estalvia trasllats i optimitza la tasca dels professionals.
D'aquesta manera, un 40% dels pacients ingressats durant el 2015 poden tornar a casa seva un cop reben l'alta, i un 62% tenen total independència en la seva vida diària 3 mesos després de deixar l'hospital, un 17% més que el 2014.
La nova Unitat d'Ictus de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron disposa d'un llit amb un sistema de monitoratge i telemedicina que permet controlar les 24 hores del dia l'estat dels pacients amb ictus agut.
En total, la unitat té nou llits amb sistemes de monitoratge hemodinàmic continu, amb els quals
l'equip multidisciplinari que hi treballa pot controlar minut a minut l'evolució de les persones ingressades.
A més, dos d'aquests llits són d'hemodinàmica cerebral i clínica per a accidents isquèmics transitoris, que permeten fer l'avaluació i diagnòstic dels malalts en menys de 24 hores.
D'altra banda, el servei garanteix sempre la disponibilitat d'una plaça per atendre urgències.
L'altra gran novetat que incorporen aquestes instal·lacions, situades a la segona planta de l'Àrea General de l'Hospital, on ocupen 294 metres (139 metres quadrats més que les anteriors), és el nou gimnàs per a la rehabilitació precoç, que se suma a la resta de l'equipament pioner a disposició de l'equip mèdic que hi treballa, com ara un gabinet d'ecografia Doppler, un d'ecocardiografia i una sala de neurointervencionisme vascular.
A més, disposen de tecnologies que avaluen el flux cerebral dels malalts de forma no invasiva a la capçalera dels pacients, una informació que es controla en tot moment de forma centralitzadai que permet saber constantment quin és l'estat de la seva circulació cerebral.
Les habitacions d'hospitalització han estat dissenyades per cobrir les necessitats dels malalts amb ictus amb mobilitat limitada i que necessiten ser transferits.
Referent per a tot Catalunya
La Unitat d'Ictus i Hemodinàmica Cerebral de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron té com a missió fonamental proporcionar una cura integral i d'excel·lència a pacients amb ictus, promoure la innovació i la millora contínua de la qualitat assistencial, que és, conjuntament amb la docència, la investigació i la gestió clínica el pilar fonamental de la seva activitat.
Per aquest motiu, és referent per a les zones d'Osona i del Vallès Oriental, i forma part del programa Xarxa Teleictus 2.0.
Això la situa com a referent per a tot Catalunya juntament amb els hospitals Germans Trias i Pujol i Bellvitge.
Segona causa principal de mort a l'Estat
L'ictus o accident cerebrovascular és la segona causa principal de mort a l'estat espanyol i la causa més freqüent de discapacitat en adults al món.
La majoria dels ictus són provocats per coàguls de sang que bloquegen un vas sanguini del cervell i no permeten el flux de sang.

Response: La nova Unitat d'Ictus de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron ha aconseguit reduir les complicacions mèdiques i la mortalitat dels pacients.


Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits al text següent.

Context:
La fiscalia belga, en el document en què demana que resti sense efecte l’euroordre d’extradició de Lluís Puig, Toni Comín i Meritxell Serret, ha desplegat tot d’arguments que posen en evidència la manca de professionalitat del jutge Llarena.
És pot comprovar en el document (traduït també a l’espanyol) que ha publicat en exclusiva VilaWeb amb els arguments de la fiscalia belga.
El text qüestiona els procediments del jutge, parla obertament d’irregularitats i diu que Llarena va retirar la primera euroordre, que havia dictat Carmen Lamela, perquè no veia pas clar d’aconseguir l’extradició.
Una desautorització contundent que topa amb els arguments que va adduir Llarena aleshores i que perjudica l’estratègia judicial espanyola contra l’independentisme.
Diu la fiscalia belga que perquè una euroordre pugui reeixir cal que hi hagi una ordre de detenció prèvia dins l’estat que reclama l’extradició.
Ho estableix la jurisprudència del Tribunal de Luxemburg, arran del cas Bob-Dogi.
Aquest és el nom d’un romanès que va envestir i ferir greument un ciutadà hongarès el 2013.
Hongria en va demanar l’extradició, i per això va activar una euroordre de detenció contra ell, però com que no havia emès abans una ordre de detenció nacional, van acabar denegant-la.
En aquest cas, en l’euroordre emesa per Pablo Llarena el 23 de març, no hi havia aquesta ordre de detenció prèvia dins l’estat espanyol.
En canvi, la fiscalia diu que es troba amb ‘un extracte molt breu de la interlocutòria de processament’, però no amb una ordre de detenció.
I això, diu la fiscalia, no té valor per a l’ordre europea de detenció.
La fiscalia diu que ja va demanar-li un aclariment, a Llarena: més informació per a saber quina era la base sobre la qual fonamentava la seva ordre de detenció europea emesa el 23 de març.
I, efectivament, van rebre’n resposta.
Però la fiscalia es va trobar que en la resposta Llarena deia que la base era l’ordre de detenció estatal que havia fet el 3 de novembre del 2017 la jutgessa de l’Audiència espanyola Carmen Lamela, que és qui va començar a instruir la causa contra els dirigents independentistes.
Diu la fiscalia que sobre aquella base (Lamela sí que va fer els passos que calia) la jutgessa va emetre una ordre de detenció europea.
Aquella euroordre la fiscalia belga la va tirar endavant, però quan Llarena va assumir la causa va decidir de retirar-la.
I li recorda que la va retirar perquè no veia clar d’aconseguir el lliurament del president i els consellers.
Tot seguit, el fiscal diu que si l’ordre de detenció emesa per Lamela (que Llarena va respondre que era la base de la seva euroordre del 23 de març passat) relata uns fets i unes qualificacions penals, haurien de ser els mateixos en l’euroordre emesa per Pablo Llarena.
Però resulta que no.
‘La descripció dels fets és parcialment similar, però també parcialment diferent; s’hi han afegit descripcions de fet (especialment, l’agressió a agents de la policia) i les qualificacions penals que ara se sustenten són diferents’, escriu la fiscalia.
Arran d’aquesta incongruència, la fiscalia diu que encara va insistir a Llarena a demanar més informació per a poder-se aclarir.
I van rebre una nova resposta de Llarena, el 17 d’abril.
En aquella carta, Llarena comet un error, que la fiscalia posa de manifest dues vegades en un escrit de cinc fulls: en comptes d’escriure la data del 21 de març del 2018 (el de la interlocutòria de processament), va escriure 21 de novembre del 2018, és a dir, d’ací a mig any.
‘Sembla que és un error material’, observa la fiscalia.
El cas és que en el nou escrit enviat a la fiscalia belga, el jutge Llarena canvia d’opinió i diu que no, que la base de l’euroordre és la interlocutòria de processament.
Del 21 de març.
Però la fiscalia observa que el processament manté les ordres de detenció inicials de la jutgessa Carmen Lamela del 3 de novembre i que no les modifica.
O l’una cosa o l’altra.
La fiscalia expressa que en aquest escrit que no s’aclareix amb Llarena.
Després d’haver fet totes aquestes giragonses pels documents de Llarena, la fiscalia conclou que, efectivament, no hi ha cap ordre de detenció dins l’estat espanyol que fonamenti l’ordre de detenció europea.
I demana al tribunal belga que ‘declari irregular l’ordre de detenció europea del 23 de març del 2018.’
Tot un cop contra Llarena i contra la justícia espanyola.
Ací podeu llegir el document íntegre:

Response: La fiscalia belga ha detectat diverses irregularitats a l’euroordre d’extradició de Lluís Puig, Toni Comín i Meritxell Serret.


Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits al text següent.

Context:
L'Ajuntament de Sitges confia esquivar el veto de l'estat espanyol amb la nova fórmula adoptada aquesta tardor per consultar als veïns del nucli de leL'Ajuntament de Sitges confia esquivar el veto de l'estat espanyol amb la nova fórmula adoptada aquesta tardor per consultar als veïns del nucli de les Botigues si volen seguir pertanyent al municipi o bé si prefereixen annexar-se a Castelldefels.
Si al maig plantejava un sondeig en base a la Llei de consultes no referendàries del Parlament i la proposta va ser prohibida per l'estat, ara el consistori defensa que ha convocat un "procés participatiu" seguint la normativa municipal.
"Com que és un procés participatiu, no existeix cap decret de convocatòria ni declaració del Ple municipal, que són els passos que caldria fer si això fos una consulta no referendària", ha detallat l'alcalde Miquel Forns, recordant que aquest mes de novembre els veïns votaran a través d'un sistema electrònic amb inscripció prèvia.
El govern municipal ha detallat aquest dimecres que la delegació del govern espanyol va prohibir la consulta del mes de maig argumentant que, en lloc de la Llei de consultes no referendàries, el sondeig s'havia de regir per la llei estatal de bases locals –estava en vigor l'aplicació de l'article 155 de la Constitució-.
Per aquest motiu, era indispensable una autorització del Consell de Ministres.
Ara, tot i que ja s'ha aixecat la intervenció de la Generalitat, l'Ajuntament de Sitges prefereix esquivar impediments similars i ha optat per re formular la consulta sobre la segregació del nucli de les Botigues a través d'un procés participatiu, "que no necessitarà cap autorització".
L'Ajuntament ha assegurat que el canvi rau sobretot en una qüestió "tècnica", garantint que a efectes pràctics es mantenen els mateixos paràmetres anunciats per a la consulta fallida del mes de maig.
D'aquesta manera, estaran cridats a votar els 1.858 veïns del nucli les Botigues de Sitges majors de 16 anys, els quals hauran de respondre la pregunta "Esteu d'acord que el nucli de les Botigues se segregui del municipi de Sitges i es proposi la seva annexió al municipi de Castelldefels?".
També es manté que la participació haurà de ser d'un mínim del 35% per tal que l'Ajuntament de Sitges consideri el resultat com a "vàlid", si bé el govern ha recordat que el sondeig no és vinculant.
Així, en el cas que els veïns votin majoritàriament a favor d'annexar les Botigues de Sitges al terme municipal de Castelldefels, caldrà que els plens dels dos ajuntaments aprovin les resolucions per acordar el canvi i finalment també caldrà l'aval del Parlament.
L'alcaldessa de Castelldefels, però, ja va apuntar en una entrevista a l'ACN que abans de dur el debat al Ple estudiaria la convocatòria d'una consulta entre els seus veïns.
Votació electrònica a partir del 5 de novembre
De cara a la votació, com ja es va anunciar aquest passat mes de juliol, el nou sondeig innova en el format: desapareixen les urnes i els vots es recolliran de forma electrònica.
A partir del 5 de novembre, els veïns amb dret a participar es podran registrar a través del portal web wwww.sitges.cat/lesbotiguesparticipa i obtindran un codi que els permetrà exercir el seu vot de forma telemàtica.
El mateix sistema s'instal•larà en unes tauletes ubicades a l'Oficina d'Atenció Ciutadana de les Botigues els dies 9 i 10 de novembre, per facilitar el vot presencial els dos últims dies del procés participatiu.
La previsió és conèixer el resultat el dia 10 a la nit.
Pendents del recurs judicial de l'estat espanyol
D'altra banda, el govern de Sitges continua pendent del procés judicial iniciat per l'estat espanyol el passat mes de juny, quan va presentar un recurs contenciós administratiu contra la consulta convocada al maig, malgrat aquesta no s'havia arribat a celebrar.
L'alcalde Miquel Forns ha explicat que l'Ajuntament ha demanat "dues i tres vegades" una reunió amb la Delegació del Govern espanyol a Catalunya per demanar la retirada de la denúncia "perquè la consulta no es va celebrar i perquè, a més, existeix un decret de suspensió".
Amb tot, Forns ha apuntat que la delegació els emplaça al pronunciament de l'advocacia de l'estat.
"D'això ja en fa quatre mesos i no hi ha manera que en puguem parlar", ha lamentat, defensant el procés participatiu alternatiu "per complir amb el compromís polític municipal".

Response: L’Ajuntament de Sitges ha convocat un procés participatiu per consultar la segregació de les Botigues esquivant el veto espanyol.