Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits al text.

Context:
El PSOE ha registrat abans de les 11 hores al Congrés una moció de censura contra el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, després de la sentència condemnatòria de la Gürtel.
Justament a les 11 hores comença la reunió de l'executiva federal del PSOE que analitzarà l'aposta del secretari general del partit, Pedro Sánchez.
Una iniciativa que per prosperar hauria de comptar o bé amb el suport de Podem i Ciutadans alhora (malgrat les incompatibilitats que ja van manifestar durant la investidura fallida de Sánchez), o Podem i els partits nacionalistes, és a dir ERC, PDeCAT i PNB, malgrat que Pedro Sánchez rebutja el suport dels independentistes i el PNB acaba de permetre l'aprovació dels pressupostos de Rajoy "per responsabilitat".
En tot cas, segons fonts de l'equip de Sánchez, una moció de censura permetria "retratar tothom" i posaria de manifest la voluntat real de Ciutadans a impulsar una regeneració política a l'Estat.
Membres de l'equip de Sánchez assenyalaven aquest dijous a la tarda que en aquest debat és vital el criteri i les opinions dels líders territorials i dels membres de l'executiva del partit, malgrat que a les portes de Ferraz el portaveu del PSOE, Óscar Puente, ha afirmat que l'opinió de l'executiva està "molt alineada" amb Sánchez.
El líder dels socialistes espanyols ja va mantenir aquest dijous converses amb bona part dels barons socialistes, que ho veuen també com una eina de rellançament de cara a les eleccions autonòmiques i locals de l'any vinent.
El primer secretari del PSC, Miquel Iceta, ha donat ple suport a Sánchez en un tuit aquest matí i ha fet una crida a "oferir una alternativa de progrés per a Espanya".
El PSOE aborda la iniciativa després de 24 hores de silenci d'ençà de la publicació de la sentència que condemna el PP per Gürtel.
Aquest dijous els serveis de premsa del PSOE s'havien limitat a apuntar en un brevíssim comunicat que "el PSOE considera inacceptable la resposta del PP i el govern davant la sentència del 'cas Gürtel' que implica políticament el president del govern i del PP, Mariano Rajoy".
El seu silenci va contrastat amb la reacció del líder de Podem, Pablo Iglesias, que va instar el líder del PSOE a presentar la moció de censura que el portaveu del PDeCAT al Congrés, Carles Campuzano, ja ha avançat que recolzaria.
També amb les manifestacions d'Albert Rivera, que va amenaçar de trencar el suport de la seva formació al govern de Mariano Rajoy alhora que va recordar que ha d'actuar amb "responsabilitat" per evitar que els independentistes "s'aprofitin de la debilitat" de l'Estat.
A l'hora d'impulsar la moció de censura, el líder del PSOE toparà novament amb les limitacions que els barons van imposar al Comitè Federal del desembre del 2015 en què es va vetar la possibilitat d'assolir acords amb les forces independentistes.
Una opció que si es referma ara tan sols deixa oberta la possibilitat d'un acord transversal amb Podem i Ciutadans alhora, just després que el partit de Rivera hagi donat suport als comptes de Rajoy.
Com funciona la moció de censura?
Un cop registrada al Congrés, el reglament estipula que a Mesa haurà de comprovar que reuneix tots els requisits i l'haurà d'admetre a tràmit.
Tot seguit, ho haurà de posar en coneixement del president del govern espanyol i els portaveus dels grups parlamentaris.
Llavors, el reglament recull que hi ha un termini de dos dies en cas que altres grups vulguin impulsar mocions alternatives.
El reglament de la cambra baixa també determina que és la presidenta, Ana Pastor, l'encarregada de fixar la data de la votació, que haurà de ser com a mínim passats cinc dies des del registre de la moció.
Per aprovar-se, cal que s'aconsegueixi una majoria absoluta (176 diputats).
En cas de prosperar, la presidenta del Congrés, Ana Pastor, ho posarà en coneixement "immediatament" en coneixement del rei i del president del govern espanyol.
El candidat alternatiu que ha impulsat la moció de censura queda investit de manera automàtica i no cal cap altra votació.
Possibles majories
Fins al moment, ja han anunciat públicament el suport (ara o en anteriors situacions) Podem, ERC i PDeCAT i EH-Bildu.
La suma d'aquests diputats és de 175, a un únic vot de la majoria absoluta que necessita el PSOE per aconseguí que la moció prosperi.
Aquest únic vot, però, serà difícil d'aconseguir per part dels socialistes.
Les formacions que podrien donar suport al PSOE són Ciutadans, Coalició Canària o del PNB.
Totes tres formacions que acaben de donar suport al PP en l'aprovació dels pressupostos generals de l'Estat aquesta mateixa setmana.
En el cas de Cs, a més, tenen un pacte d'investidura tancat amb el PP, i el secretari general de Cs, José Manuel Villegas, ja ha avançat que donarà suport a una "moció de censura instrumental" si el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, no convoca eleccions de mutu propi.

Response: EL PSOE registra al Congrés una moció de censura contra Mariano Rajoy arran del Cas Gürtel.


Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits al text.

Context:
L'Estat no intentarà "espanyolitzar" nens a Catalunya aquesta legislatura.
Sense el seu ideòleg, la Llei Wert no té avaladors al si d'un executiu que ja no disposa del corró de la majoria absoluta i que necessita acords amb altres forces per sobreviure a l'aritmètica parlamentària.
El titular d'Educació, Íñigo Méndez de Vigo, està disposat a apagar la LOMCE fase per fase –com va demostrar aquest dilluns enterrant les revàlides i tornant a la selectivitat- a canvi d'un Pacte per a l'Educació que garanteixi la pau social i substitueixi una de les lleis més discutides del primer mandat de Rajoy.
Una voladura controlada.
El mateix ministre, a qui Rajoy ha situat com a portaveu i ariet dels pactes d'Estat, és el portaestendard de l'"operació Diàleg".
La Moncloa no vol incendis col·laterals que dificultin encara més la normalització de les relacions amb la Generalitat.
La prioritat és asseure de nou Catalunya a la taula de negociació i oferir una imatge de normalitat institucional malgrat la batalla als tribunals pel procés independentista.
Méndez de Vigo aplana el camí, i ERC i PDECat participaran a la subcomissió que es va crear aquest dijous al Congrés per debatre la nova llei.
És el fracàs del mètode ideat per Wert per castigar la Generalitat pels incompliments reiterats de les sentències que l'obligaven a impartir classes amb el castellà com a llengua vehicular.
El sistema establia que el govern català hauria de pagar 6.057 euros anuals per escolaritzar en un centre privat cada nen que demanés estudiar en castellà i no trobés oferta a l'escola pública.
Objectiu: fer emergir la veu de la part de la societat catalana suposadament silenciada pel nacionalisme.
El 2014, imbuït per la seva pròpia propaganda, el Ministeri preveia que s'hi acollirien milers de famílies fartes de la imposició del català.
Un diagnòstic erroni que el va portar a plantejar solucions equivocades.
Wert no només va topar amb l'oposició frontal de la Generalitat, dels centres i de les famílies, sinó també amb una absoluta indiferència per part dels suposats beneficiaris de la mesura.
Des que es va aprovar només han demanat formalment aquestes beques 154 famílies (40 aquest curs) sobre una població escolar d'1,56 milions d'alumnes.
El Ministeri només n'ha acabat acceptant 50.
La resta no complien requisits bàsics, com per exemple que el centre privat on aquestes famílies havien matriculat els fills oferís, efectivament, educació en castellà.
En vista dels resultats, i sense Wert al consell de ministres, l'executiu de Rajoy ja va rebaixar de cinc milions a un aquesta partida als pressupostos generals de l'Estat per al 2016.
Una quantitat que podria quedar reduïda a una xifra pròxima a zero als pressupostos de l'Estat per al 2017.
A més, el Tribunal Superior de Justícia de Madrid (TSJM) ha disparat aquesta setmana el tret de gràcia a la mesura paralitzant la prestació a una família fins que el Tribunal Constitucional no resolgui el recurs que la Generalitat va presentar el 2014 i que –contràriament a la celeritat dels magistrats en qüestions relacionades amb el procés- encara no té sentència.
Amb tot, el Ministeri es resisteix a demolir el sistema, fet que desperta els recels del Govern.
Méndez de Vigo es va negar dilluns a la petició de la consellera Ruiz de suspendre l'aplicació de la disposició addicional que regula el mecanisme mentre no s'aprovi una nova llei.
Mirant de reüll C's, l'executiu espanyol prefereix, per ara, mantenir l'invent a la nevera, a l'espera de la resposta del TC.
Malgrat els rèdits en clau interna, el saldo final del mecanisme és nefast per a l'equip de Rajoy, que ha vist com la seva proposta estrella en matèria educativa –dissenyada per a temps de guerra- amenaça ara la credibilitat de l'"operació Diàleg".
La prova de foc es pot produir en breu, perquè el govern espanyol ha de decidir si resta o no el preu de les matrícules d'aquestes 50 famílies de les transferències que farà amb la Generalitat.

Response: El govern de Mariano Rajoy refreda la LOMCE i renuncia per ara a "espanyolitzar els nens catalans"


Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits al text.

Context:
"Val la pena intentar-ho".
Així beneeix la cúpula d'ERC l'acord amb el PSOE.
L'entesa passa per l'abstenció dels 13 diputats republicans per investir Pedro Sánchez i el compromís del govern espanyol d'activar una mesa de negociació per afrontar el conflicte amb Catalunya.
L'acord entre ERC i el PSOE, segons va avançar l'Ara i han confirmat fonts de la negociació a NacióDigital, inclou una consulta pensada per validar a les urnes el resultat del diàleg entre l'Estat i la Generalitat.
Es tracta d'una de les demandes que feien els republicans i que va solemnitzar el vicepresident Pere Aragonès -peça clau per a l'entesa gràcies als seus contactes amb la Moncloa- en un article el 24 de novembre.
Sánchez, en tot cas, es menjarà el raïm de les dotze campanades de fi d'any sense tenir el vist-i-plau republicà al sac i ben lligat.
Si bé la cúpula donava llum verda a l'abstenció quasi al mateix temps que el PSOE i Podem presentaven el primer acord de coalició de la història d'Espanya en democràcia, és el consell nacional d'ERC qui ha de dir amén.
I aquest òrgan es reunirà el 2 de gener, just el dia en què el PSOE volia que arrenqués el debat d'investidura.
Marta Vilalta: "No podem renunciar a intentar fer viable i possible la via del diàleg.
Cal intentar fer possible aquesta oportunitat de seure cara a cara amb l'Estat"
L'acord el defensen fins i tot al marge de si la Junta Electoral Central acaba inhabilitant Torra i retirant la condició d'eurodiputat a Junqueras.
El risc creixent d'un final abrupte de la legislatura
La vintena de CDR cridant "vergonya" a les portes de la seu republicana aquest dilluns al matí i els pronunciaments de Carles Puigdemont i del president Torra il·lustren fins a quin punt l'aposta d'ERC pot acabar derivant en una crisi de Govern que posi un punt i final abrupte a la legislatura catalana.
Tot i això, els republicans sostenen que la mesa de negociació serà entre governs i donen per fet que els socis de JxCat no poden renunciar a ser-hi.
Fins i tot, asseguren, en virtut de l'acord que va fer l'executiu després de la sentència, ja que a la mesa de negociació, expliquen els republicans, hi exposaran tant l'autodeterminació com l'amnistia.
El PNB ha donat ja el seu sí a Sánchez amb el compromís de fer les "reformes necessàries" per a un encaix de Catalunya i Euskadi.
Per ara, ERC ha declinat donar detalls concrets del document que han tancat amb el PSOE a foc lent durant un mes de contactes i reunions perquè volen mantenir l'hermetisme fins al consell nacional.
Però Vilalta ha tret pit d'haver aconseguit fer seure uns socialistes que en campanya van entonar el discurs més dur contra l'independentisme i que ara -segons Miquel Iceta, per convicció i per necessitat- assumeixen l'existència d'un "conflicte polític" i expressen compromís per desfer la via judicial.
"Som escèptics i no som ingenus, però creiem que és una oportunitat", ha insistit Vilalta.
Tenallats pel risc de la precipitació electoral
La cúpula republicana ha radiografiat l'estat de la situació en una reunió de l'executiva on el posicionament ha estat majoritari en l'aposta per facilitar la investidura, però hi ha hagut debat.
El PSOE i Podem han segellat un acord de govern carregat de mesures d'alta rellevància social -des de la derogació de la reforma laboral a l'increment d'impostos a les rendes altes- i que es compromet a activar la "via política" per afrontar el conflicte amb Catalunya.
Per altra banda, però, hi ha dirigents preocupats per com una part de l'independentisme assenyala ERC per estar sucumbint a un escenari insuficient.
"Llegint el que han pactat sobre el conflicte polític entre Catalunya i Espanya, no veig la diferència entre el futur govern de coalició i un del PSOE en solitari", ha afirmat Puigdemont via Twitter.
Torra, per la seva banda, ha advertit del risc de de caure "en paranys".
— Carles Puigdemont (@KRLS) December 30, 2019

Response: ERC vol validar a les urnes els resultats de la taula de diàleg entre l'Estat i la Generalitat.


Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits al text.

Context:
L’editorial Adesiara ha recuperat el volum Ombres entre tenebres, que el periodista republicà Manuel Valldeperes va novel·lar d’una manera vivíssima l’any 1940, sobre els camps de concentració francesos, que ell mateix va sofrir.
Amb el seu ofici i la seva escriptura, Valldeperes ens narra el dia a dia d’aquells exiliats privats de llibertat i en condicions infrahumanes després de la desfeta del 1939.
Va publicar aquesta obra per primera vegada i última fins ara a la Revista de Catalunya, l’any 1941, a l’Argentina.
Va tenir, necessàriament, poc ressò davant les condicions del país i l’exili.
I amb tot, segons que expliquen els estudiosos i curadors de l’obra, Montserrat Bacardí i Francesc Foguet, que també signen la introducció, era una edició d’una gran qualitat i calia recuperar-la, perquè és la primera crònica novel·lada de l’exili.
Llegiu-ne un fragment.
Ombres entre tenebres conté una trama novel·lesca, tot i que és molt prima.
Es veu clarament, diuen els especialistes, que és una obra basada en fets autobiogràfics, una obra escrita per recordar uns fets, per no oblidar-los, perquè en quedés constància.
El llibre brilla per la immediatesa, l’expressió de l’experiència directa.
Amb un estil directe molt efectiu, escrit en forma de diàleg.
La veu hi té una presència constant.
I d’aquesta manera descobrim la quotidianitat de tants exiliats anònims confinats a Argelers, de com passaven les hores.
Té un detallisme gairebé únic, i com que el relat es construeix en primera persona, crea un desassossec que t’atrapa.
No pots deixar de llegir, explica Montserrat Bacardí.
No hi ha patetisme, però és un dir cru i despullat.
Valldeperes va passar un any i mig a Argelers i en va sortir quan van obrir el camp.
L’obra és singular per la immediatesa amb què fou escrita.
Segons Francesc Foguet, ‘el llibre ajuda a entendre com va viure la gent anònima l’exili.
I la indignació, plenament vigent, de la incapacitat d’Europa per tractar aquesta gent com a refugiats i no com a delinqüents.
Ombres entre tenebres vol ser un homenatge a l’èpica d’aquesta gent anònima, des de la pulsió periodística, per preservar-ne la memòria.
La història és protagonitzada per tres soldats que defensen primer la República a les trinxeres i després acaben al camp de concentració.’
Segons que han explicat els especialistes, Ombres entre tenebres de Manuel Valldeperes té tres mèrits: el primer, ja explicat, que és la primera crònica novel·la de l’exili, dels fets històrics.
El segon, el valor d’haver estat escrita gairebé en el mateix moment que els fets succeïen, amb un ritme gairebé frenètic, molt dinàmic, perquè Valldeperes ho va escriure encara amb el trauma a sobre, en estat de xoc.
I en aquest sentit és un text fluid, que explica la història dels exiliats maltractats, que no van viure cap exili d’or, d’una manera planera i quotidiana.
I el tercer mèrit que té és que dóna a conèixer el personatge que el va escriure, Manuel Valldeperes, un periodista cultural avui oblidat completament que va tenir una importància durant la República i la guerra.
Després de passar pels camps de concentració francesos, va exiliar-se a la República Dominicana, on es va quedar per sempre i va arribar a ser tota una institució cultural.
Valldeperes va militar a Acció Catalana i durant la guerra es va passar al PSUC.
Va dirigir els darrers números de la revista Meridià.
A diferència dels exiliats vinculats al món de la cultura, ell va passar pels camps de concentració, i després va anar a la República Dominicana, com més exiliats del món de la cultura: Agustí Bartra, Anna Murià, Joan Sales… Però a diferència d’ells, que tan sols van passar per aquest país per arribar a Mèxic, ell s’hi va quedar, i va ser l’únic que s’hi va quedar.
Per què?
És una incògnita.
I aquí comença una segona història de Manuel Valldeperes, fosca, lligada al dictador Trujillo.
Als anys cinquanta va començar a treballar de corrector al diari La Nación, fundat pel dictador Trujillo, i va acabar dirigint-lo.
El periodista va fer un viratge ideològic radical i es va convertir en un intel·lectual orgànic del trujillisme.
Un personatge complex, doncs, segons que sentencien els curadors del llibre.
Ells també expliquen que en la història de Valldeperes hi ha molts forats perquè no es conserven els seus papers, el seu arxiu.
Una tempesta tropical va destruir casa seva i tot allò que hi havia.
Tanmateix, es conserven publicats els seus elogis a Trujillo.
Per una altra banda, Valldeperes va ser un dels grans crítics d’art de la República Dominicana.
La seva trajectòria literària no va continuar, exceptuant uns quants poemes escrits en espanyol.

Response: L’editorial Adesiara ha recuperat l'obra "Ombres entre tenebres", de Manuel Valldeperes, la primera la crònica novel·lada de l’exili.


Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits al text següent.

Context:
Procés Constituent, Guanyem Terrassa, ICV i EUiA-.
En altres comicis, només s'esperava conèixer si el PSC tindria majoria absoluta o no.
passarà a un mínim de sis després del 24 de maig.
Amb tot, la sala de plens estarà atomitzada i arribar a acords quelcom més que complicat.
que deixa menys llocs als independents.
Els aspirants a l'alcaldia
Jordi Ballart és l'actual alcalde socialista i ha anuncia que, si no guanya, plega.
A mitja legislatura Pere Navarro li va cedir el testimoni perquè arribés en bona posició a aquestes eleccions.
L'advocat Miquel Sàmper (CiU) acaba d'entrar a l'escenari polític i ha tingut poc temps per donar-se a conèixer.
Xavi Matilla (Terrassa en Comú) és un urbanista reconegut que aterra per primer cop en una candidatura electoral.
Isaac Albert (ERC) és tot un veterà i ja ha estat fins i tot tinent d'alcalde.
Javier González (C's) repeteix com a líder de la formació després d'un procés complicat en l'àmbit intern.
Gabriel Turmo (PP) és el polític que porta més temps com a regidor i l'home que ha modernitzat les estructures del partit.
Maria Sirvent (CUP) també és advocada i s'estrena al capdavant de la formació.
La major part de les persones que ara s'asseuen als bancs de la sala de plens del raval de Montserrat no repetiran.
Cap partit traurà majoria absoluta i el més votat podria no depassar els sis o els set regidors.
Si no hi ha sorpreses majúscules, i després de pactes i més pactes, el nou alcalde de Terrassa ha de sortir del grup Jordi Ballart, Miquel Sàmper, Xavi Matilla i Isaac Albert.
Qui guanyi té tots els números.
I aquí Ballart i Matilla tenen llocs de privilegi.
Al PSC se li obriran possibilitats d'acord amb tothom menys amb PP i C'S, que ja ha descartat d'inici.
Terrassa en Comú ha criticat obertament els 36 anys de socialisme i en els mítings el PSC és l'enemic a batre.
El curs polític 2011-2015 ha estat un dels més moguts a Terrassa, amb l'adéu de regidors tan importants i històrics de CiU i de PSC com Josep Rull i Carme Labòria i el canvi d'alcalde.
Pocs canvis a la comarca
Aquesta legislatura ha estat complicada per la gran majoria d'alcaldes de la demarcació de Terrassa, però tot fa pensar que no es produiran gran canvis al capdavant dels Ajuntaments.
Qui sembla que ho té més segur és Mireia Solsona, de CiU, a Matadepera.
A Ullastrell, Joan Ballbè (ERC) es torna a presentar.
La seva primera legislatura no ha estat plàcida amb fortes discrepàncies i alguns contenciosos oberts.
No l'ha ajudat el seu soci de govern, un PSC debilitat que en aquests comicis es presenta amb el nom de Junts per Ullastrell i que és la gran incògnita.
A més, el municipi amplia de 9 a 11 els regidors electes, el que dóna més opcions d'obrir el ventall.
No obstant, res fa pensar que ERC no guanyi les eleccions.
A Rellinars, la republicana Marta Roqué vol mantenir l'alcaldia després d'haver-la arrabassat amb una moció de censura al convergent Albert Ferrer, que enguany ha cedit el testimoni Eva Maria Salvador.
Així doncs, ERC i CiU són els dos ferms aspirants a assumir l'alcaldia en un frec-a-frec dels més interessants de la comarca.
Cesca Berenguer és l'aspirant a revalidar l'alcaldia a Viladecavalls.
Com a Rellinars, la convergent va aconseguir fer-se amb la vara després d'una moció de censura a l'ecosocialista Carles Rodríguez -que ara es presentaran sota les sigles Fem Viladecavalls amb coalició amb Acord per Viladecavalls-.
S'haurà de veure com queda un ple que en aquest mandat estava totalment atomitzat i que ha estat molt condicionat per pactes entre diversos partits.
I, finalment, a Vacarisses, Salvador Boada i UiPV malgrat tenir una oposició molt dura tot fa pensar que tornarà a guanyar les eleccions.
Caldrà veure però quin paper juguen Compromesos amb Vacarisses -un partit de recent creació, municipalista i que ha caigut amb gràcia entre l'electorat- i ERC que pot aprofitar l'element nacional.

Response: L'atomització de candidatures a Terrassa posa en perill l'alcaldia de Ballart (PSC) a les properes municipals.


Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits al text següent.

Context:
Alguns dels lesionats l’1 d’octubre a la ciutat de Barcelona ja han començat a identificar els policies espanyols que els van agredir.
Amb els números d’identificació dels agents que van intervenir, que ha aportat el cos de policia al jutjat, i la correspondència amb els números operatius que duien a l’esquena, alguns lesionats han fet servir imatges dels incidents per demanar que declarin com a imputats els agents concrets que sembla que els van pegar.
Després d’haver rebut desenes de denúncies i informes mèdics, el jutjat d’instrucció número 7 de Barcelona va demanar a la policia espanyola que li enviés un llistat amb la identitat dels agents que van actuar a cadascun dels vint-i-cinc col·legis electorals intervinguts de la capital catalana aquell diumenge.
A banda, els Mossos d’Esquadra han aportat, detallat i ordenat nombroses imatges captades per particulars, mitjans de comunicació i càmeres de seguretat, on es poden veure els números operatius d’alguns agents en tres col·legis: el Mediterrània, de la Barceloneta, el Dolors Monserdà, de Vallvidrera, i el Ramon Llull, de l’Eixample.
Això ha permès als afectats saber quin agent els va agredir.
Un dels policies identificats és un subinspector que va actuar a l’institut Pau Claris i que sembla que és qui va tòrcer els dits de Marta Torrecillas.
Aquest subinspector, número 2 del dispositiu en aquest centre, surt identificat a les imatges.
Per això, l’advocat de Torrecillas ha demanat que sel citin a declarar com a investigat, i que la resta de membres del seu escamot siguin interrogats com a testimonis.
Informe de la policia espanyola contra votants i Mossos
Al llistat de la policia espanyola surten més d’un miler d’agents, dividits i ordenats per unitats d’intervenció i amb els col·legis on van actuar, indicant-ne en cada cas els comandaments.
La mateixa policia també ha remès al magistrat instructor un llistat amb els quaranta agents lesionats i els corresponents informes mèdics, la majoria per cops i dolors a les articulacions.
Per la seva banda, el coronel Diego Pérez de los Cobos, coordinador màxim del dispositiu dels tres cossos policíacs l’1-O, diu en un informe remès al jutge que l’objectiu de l’operatiu policíac era intervenir el material, i no pas els votants ni tancar i desallotjar els col·legis electorals, i que la intervenció tingués ‘la menor afectació possible sobre les persones congregades’.
Segons Pérez de los Cobos, des de primera hora d’aquell matí hi havia informacions que apuntaven una ‘eficàcia molt limitada de l’actuació dels Mossos’, informació corroborada poc abans de les 9 del matí quan la policia catalana va demanar suport als cossos espanyols.
Així, els agents espanyols es van trobar concentracions ‘organitzades i preparades’ de centenars de persones, o fins a 1.500, en alguns casos ‘exercint la força’ o amb ‘violència directa’ per a dificultar i alentir l’actuació de la policia.
Arran d’això, els cossos espanyols es van veure ‘obligats’ a fer servir eines antiavalots, utilització que es podia haver evitat, segons l’informe, ‘mitjançant una actuació anterior de tancament de locals per part dels Mossos els dies previs a la votació o les primeres hores del dia 1’.
L’informe acusa de ‘passivitat i nul·la col·laboració’ als Mossos, i fins i tot ‘d’entorpiment i obstrucció’ als cossos de la policia espanyola.
Així, per exemple, diu que hi va haver ‘insults’ i ‘agafades’ per part de policies catalans a agents espanyols a l’escola Mediterrània de Barcelona, o que un mosso que va ‘entorpir’ l’acció de la policia espanyola al centre Pau Claris.
A la seu central del Departament d’Ensenyament, no es va comunicar que la consellera, Clara Ponsatí, anava amb un escorta armat.
Les dades que el jutge va requerir a la policia i que ara s’han lliurat han permès de fer el creuament entre el número de l’operatiu que portava l’agent que va agredir Marta T. a l’escola Pau Claris.
Aquest número, 4U21, es pot veure a les imatges de vídeo que consten en el procediment judicial i, per tant, en fan inequívoca la identificació.
Segons la relació aportada per la policia, aquest agent era el subinspector 70231.
Segons Xavier Monge, advocat d’Alerta Solidària, ‘l’informe del coronel De los Cobos posa de relleu que, malgrat es pretenguin excusar, era un operatiu policíac absolutament desmesurat i preparat per fer front a situacions de violència extrema que en cap cas es van produir; l’absència de cap actitud violenta al llarg de la jornada del referèndum per part dels ciutadans és la major prova que l’actuació de la policia va ser desmesurada i que no va respectar els principis d’oportunitat, proporcionalitat i mínima intervenció, i que, per tant, van ser actuacions il·legals, que van vulnerar drets fonamentals i que no estaven justificades en la interlocutòria del TSJC que parlava expressament de no afectar la normal convivència ciutadana’.

Response: Víctimes de l'actuació policial de l'1-O identifiquen alguns dels agents que els van agredir i en demanen la imputació.


Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits al text següent.

Context:
Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) ha anunciat que, a partir de demà, reestructurarà el servei de trens a les línies metropolitanes, per tal de fer front als requeriments del Govern en la lluita contra el coronavirus, i adequant l'oferta d'acord amb la demanda i a les indicacions rebudes per part del Govern i l'Autoritat del Transport Metropolità (ATM) de Barcelona.
Així, a partir de demà, el servei en hora punta serà del 60%, mentre que la resta de la jornada serà del 40%.
El servei de la línia L12 (Reina Elisenda) quedarà suprimit.
A les línies del Vallès, durant les hores punta hi haurà 4 trens cada hora a l'S1 (Terrassa) i a l'S2 (Sabadell); 6 trens cada hora a l'L6 (Sarrià-Pl.
Catalunya) i 6 trens l'hora a l'L7 (Avinguda Tibidabo).
Durant la resta del dia, a les línies S1 i S2 hi haurà 3 trens cada hora, mentre que a la resta es mantindrà la freqüència de 6 trens.
Pel que fa a la línia Llobregat-Anoia, també es reestructurarà el servei, amb un tren cada hora de l'R5 (Manresa), S4 (Olesa de Montserrat), S3 (Can Ros) i R6 (a i des de La Pobla de Claramunt); 2 trens cada hora a l'S8 (Martorell) i 4 trens l'hora a l'L8 (Pl.
Espanya-Molí Nou Ciutat Cooperativa).
Durant la resta del dia, es mantenen les freqüències excepte a l'L8, que passa a 2 trens cada hora.
Les estacions d'esquí, així com el Cremallera de Montserrat i el de Núria romanen tancats.
FGC desaconsella viatjar excepte per raons "inajornables"
Tot i aquestes modificacions per adaptar-se a la demanda, FGC desaconsella viatjar per raons "inajornables, i recomana a tots els clients que es vegin obligats a desplaçar-se que s'informin sobre les possibles afectacions al servei a través dels missatges de megafonia a les estacions i interiors de tren, que consultin les vitrines informatives, el web de FGC, l'aplicació mòbil o el Twitter, o bé que truquin al telèfon d'informació (012).
La caiguda de la demanda ha estat clara des de la setmana passada, passant dels 329.822 viatges el 9 de març als 15.567 d'avui, una caiguda del 81,5%.
Increment de les mesures higièniques als trens i a les estacions
En el marc de la resposta a la pandèmia del coronavirus a Catalunya, FGC ha aplicat un seguit de mesures, tant de caràcter informatiu com organitzatiu, dirigides als clients i al conjunt del personal amb l'objectiu de minimitzar el risc d'infecció i alhora assegurar la prestació del servei.
Així, FGC ha elaborat un Pla de contingència pel coronavirus i, des de començaments de setmana ha activat diverses mesures higièniques, seguint els protocols sanitaris: els maquinistes obren i tanquen les portes perquè els clients no hagin de tocar les botoneres, les màquines de venda de bitllets i les botoneres dels ascensors es netegen cada hora, i diàriament es netegen elements com les barres, els agafadors, les botoneres, les tauletes, les mampares, els endolls i els marcs de les finestres de l'interior dels trens.
El Centre d'Atenció al Client i l'Oficina de confecció de carnets de pensionista s'han tancat al públic, i l'atenció a l'usuari es fa només per via telefònica.
Minut a minut
EN DIRECTE L'última hora sobre el coronavirus
Informació en directe sobre la pandèmia a Catalunya, l'Estat i la resta del món
coronavirus
GRÀFIC INTERACTIU Així evoluciona el coronavirus a Catalunya, dia a dia
A data de dijous, la xifra total de casos és de 315, 25 dels quals són greus, a més de sis morts.
Tres pacients ja han estat donats d'alta
coronavirus
Les 10 «fake news» sobre el coronavirus que l'OMS ha desmentit
Recollim deu dels rumors falsos als quals l'organització internacional ha hagut de sortir al pas
coronavirus
VÍDEO Com protegir els infants del coronavirus?
Des del Departament de Salut donen consells als pares i mares per evitar contagis entre els seus fills
coronavirus
VÍDEO La senzilla recepta per fer gel desinfectant de mans a casa
L'increment de demanda del líquid ha desbordat els distribuïdors i l'OMS ha difós una guia per elaborar-lo
coronavirus
«Coronavirus al dia», rep el butlletí diari de NacióDigital
Facilita'ns el teu correu i rebràs cada vespre consells, dades, avenços per fer front a la pandèmia i una selecció de les millors notícies

Response: Els FGC reestructuren el servei per fer front als requisits del Govern per combatre els efectes del coronavirus.


Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits al text següent.

Context:
Barcelona segueix eixamplant el camí perquè es penalitzi la repressió del franquisme i es reparin les víctimes.
La capital catalana té des del gener la presidència de la Xarxa de Ciutats contra la Impunitat Franquista, que és de caràcter estatal, i ara s'ha fixat l'objectiu de replicar una iniciativa similar que agrupi municipis catalans.
"La xarxa que existeix a nivell estatal la volem crear a nivell català", avança a NacióDigital el tinent d'alcalde de Drets de Ciutadania, Jaume Asens.
La intenció del govern d'Ada Colau és presentar-la aquest estiu.
Un dels àmbits en el qual Colau ha dedicat més esforços és amb tot allò que està vinculat a la memòria històrica.
"Entre les coses que volem fer hi ha la de crear una xarxa catalana de ciutats o de localitats contra la impunitat franquista", explica Asens.
Per ara, el consistori s'ha posat en contacte amb municipis com Badalona, Santa Coloma de Gramenet, Girona i Tarragona.
En aquesta última ciutat governa el PSC amb el PP i ja forma part de la xarxa estatal, on també hi són Madrid, la Corunya, Cadis, Saragossa, Vitòria i València, entre altres.
La capital catalana vol aprofitar l'existència de la iniciativa estatal, creada a Pamplona el 2016, i posar en marxa una xarxa a Catalunya.
El fil conductor que mou l'Ajuntament és que, mentre no es resol la querella argentina, cal abordar al màxim totes les línies d'actuació perquè la dictadura franquista no quedi impune.
Això implica que des de l'àmbit municipal es presentin querelles als jutjats de primera instància espanyols, com ja ha fet Barcelona contra Carlos Rey González, el militar que va firmar la pena de mort de Salvador Puig Antich.
L'Ajuntament ja s'ha posat en contacte amb municipis com Badalona, Santa Coloma de Gramenet, Girona i Tarragona
Considera que és en aquests jutjats on les causes contra el franquisme poden tenir més opcions de prosperar, i posa d'exemple la querella que va presentar el municipi d'Elgeta, al País Basc: el jutjat d'instrucció número 4 de Bergara va ordenar el desembre que s'investiguin els crims de la dictadura per possible genocidi.
Així ho va decidir una jutgessa suplent, però la tornada del titular va servir perquè a principis de gener es revelés que s'arxivava la querella, si bé l'Ajuntament va recórrer contra l'arxivament.
Suport del ple a actuar contra la dictadura
El govern de Colau, que fa un any ja va rebre el beneplàcit del ple municipal per interposar accions penals pels crims contra la humanitat durant la dictadura, aposta perquè la xarxa catalana serveixi per obrir un espai de cooperació entre les ciutats que van patir la repressió franquista.
La planteja com una eina per intercanviar informació i donar suport a les querelles que es puguin presentar: les individuals, les personacions a la causa oberta a l'Argentina i les municipals en els jutjats de les ciutats, seguint l'exemple d'Elgeta i Barcelona.
La proposta encara és més ambiciosa, i advoca per constituir en aquest marc un eix de ciutats que van ser bombardejades durant la Guerra Civil, quan al litoral català es van patir especialment les accions de l'aviació feixista italiana.
Al govern municipal entenen que es compten per desenes els municipis que van sofrir la caiguda de les bombes, raó per la qual proposa un front comú d'aquestes localitats per impulsar un procediment civil contra l'estat italià.
80 anys dels bombardeigs de la Itàlia feixista
Aquest març s'han complert els 80 anys dels bombardeigs dels avions italians a Barcelona, aniversari que la capital catalana ha recordat amb un programa d'activitats que ha inclòs la projecció a la façana de l'Ajuntament de "L'arbre de la memòria" perquè els barcelonins no oblidin els fets.
També s'ha organitzat una exposició que es podrà veure a partir d'aquest juliol al Born en què s'explicarà com els infants van patir els bombardejos.
La proposta de la xarxa catalana es complementa amb la idea d'obrir un debat per reflexionar sobre la revisió democràtica de les places i carrers, un altre dels eixos que ha abordat el govern de Colau en el cas de la capital catalana.
A més a més, es planteja establir espais de coordinació amb la Generalitat per articular el pla de fosses i el banc d'ADN des de les ciutats.
Querella pels abusos contra els homosexuals
Les accions de l'Ajuntament de Barcelona per evitar que el franquisme quedi impune no s'acaben aquí.
A la darrera trobada de la Xarxa estatal de Ciutats contra la Impunitat Franquista, que es va celebrar el gener a l'edifici de la presó Model, el tinent d'alcalde Jaume Asens va anunciar que el consistori presentarà una querella contra els responsables dels abusos al col·lectiu homosexual a la capital catalana durant el tardofranquisme.
Segons Asens, "la querella està acabada", i només falta presentar-la i anunciar-la formalment.

Response: Barcelona vol crear una xarxa de municipis catalans per poder penalitzar la repressió del franquisme i reparar-ne les víctimes.


Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits al text següent.

Context:
L’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha elevat al ple del Consell Social de la Ciutat la proposta, per a definir l’estratègia de reactivació de la ciutat juntament amb el principal òrgan consultiu i de participació ciutadana.
“El Consell Social ha de tindre un protagonisme especial a l’hora de definir les claus de la recuperació, de la generació de confiança i certitud, amb l’establiment de mesures econòmiques, polítiques actives d’ocupació, recuperació del benestar públic i desenvolupament de les potencialitats de les noves tecnologies, l’economia digital i la transició ecològica, i en aqueixa línia treballarem”, ha assegurat Marco.
La nova comissió de treball està integrada per representants de les àrees social i econòmica del Consell Social i d’altres consellers l’aportació dels quals pot sumar al projecte de rellançament de Castelló, així com dels grups polítics municipals amb representació a l’Ajuntament.
Sobre la base de l’aprovat hui en el ple extraordinari, estarà presidida pel portaveu del grup municipal socialista i regidor de Benestar Social, José Luis López.
A més, tindrà huit vocals, entre ells la consellera representant de la Cambra de Comerç de Castelló, Maria Dolores Guillamón, que serà la ponent de la comissió.
Els altres set són: un conseller/a proposat pels consellers representants dels sindicats UGT i CCOO; un representant de la Unió Professional de Col·legis de Castelló, que serà el president del Col·legi de Metges, José María Breva; un conseller/a proposat pels quatre consellers/as de les federacions de veïns, consumidors i usuaris que formen part d’aquest; la consellera representant del Consell Municipal de Benestar Social, Salomé Esteller, gerent de la Junta Provincial de l’Associació Espanyola contra el Càncer (AECC); el conseller representant del Consell Municipal de Comerç, Mauro Gómez; el conseller representant de la Universitat Jaume I, Modest Jesús Fabra, vicerector de planificació, coordinació i comunicació; i el conseller Juan Ángel Lafuente, director de la Càtedra Ciutat de Castelló.
I, un representant del Consell de la Joventut, segons s’ha decidit durant el transcurs del ple.
A més, formaran part de la comissió com a vocals, els sis consellers/as proposats pels grups polítics municipals: José Luis López (PSPV), Begoña Carrasco (PP), Alejandro Marín-Buck (Ciutadans), Tomás Escuder (Compromís), Carlos Navarro (Podem-EU) i Cristóbal Caballero (Vox).
Podran formar part de la comissió si així ho manifesten o, en el seu cas, se’ls requerisca la seua compareixença durant el desenvolupament dels treballs de la comissió, els consellers nats que han sigut alcaldes de Castelló.
“Les administracions públiques hem de respondre amb tota la nostra força a situacions tan crítiques com aquesta.
Des del primer minut, el govern municipal ha assumit la seua responsabilitat i hem treballat en coordinació amb les autoritats sanitàries i reajustant el pressupost per a reforçar les línies essencials de benestar social, ocupació i reactivació econòmica”, ha explicat Marco.
Ara, “volem continuar fent els passos necessaris juntament amb la societat de Castelló”, ha explicat Marco.
“La societat està demandant unitat i diàleg en les institucions per a lluitar contra la covid-19 i des de l’Ajuntament tenim l’oportunitat de treballar de manera conjunta a través d’aquesta comissió per a l’impuls de Castelló”, ha recalcat.
El termini per al qual es crea la comissió serà el necessari per a poder realitzar les funcions que li han sigut encomanades, tenint en compte que per la seua importància un calendari de manera que si fóra possible estiga ultimat l’informe si fóra possible no més tard del pròxim mes d’octubre.
Els membres del Consell Social han pogut participar en el ple de manera telemàtica o presencial i durant la sessió també han pres possessió del seu càrrec huit nous consellers/as: José Luís López (grup municipal socialista), Tomás Escuder (grup municipal Compromís), Francisco Sacacia (UGT-PV), Juan Antonio Llopis (Fundació Caixa Castelló), César Roures (Consell Agrari i de Sostenibilitat Ambiental), Salomé Esteller (Consell Municipal de Benestar Social), Ana Ulloa (Autoritat Portuària) i Inmaculada Nieto (veïna de reconegut prestigi).

Response: L'alcaldessa de Castelló dota el Consell Social de la Ciutat amb les eines necessàries per liderar la recuperació econòmica.


Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits en aquest text.

Context:
L'enquesta que calculava els resultats d'una virtual llista conjunta.
Foto: QS/ND
Just dos dies després que ERC va escollir Josep Maria Terricabras com el seu cap de llista per a les europees, el dia 1 de desembre del 2013, el conseller de Presidència, Francesc Homs, plantejava la possibilitat que un cop s'hagués pactat la data i la pregunta, d'elaborar una candidatura de país, com una “demostració de força democràtica”.
Quatre mesos després, la possibilitat d'una candidatura única s'ha esfumat, tothom es “mossega la llengua” i, fins i tot, perilla “un punt en comú” als programes electorals a favor de la consulta a les formacions que van signar l'acord del 12 de Desembre.
En quatre mesos han passat moltes coses.
Hi ha haver per a la consulta, dures i intenses negociacions per bastir aquesta candidatura unitària, noms i desmarcades clamoroses que afectaven la potencialitat d'una llista conjunta.
I sobretot una enquesta encarregada per les dues formacions, a la qual ha tingut accés Nació Digital, que no auguraven un bon resultat dels sobiranistes si concorrien plegats als comicis, conformen la clau de volta per entendre la mort d'una candidatura unitària pel proper 25 de maig.
Desmarcats
De fet, tot just van començar les converses, tant ICV-EUiA com la CUP se'n van desmarcar.
Tot i això després de vacances de Nadal, fonts de CiU i ERC asseguren que es van donar tres setmanes per negociar.
Josep Rull i Lluís Corominas, amb Francesc Homs de rerefons, per part de CiU, i Marta Rovira, Lluís Salvadó i Lluís Juncà per part d'ERC, deixant Artur Mas i Oriol Junqueras per a les grans decisions, van ser els equips.
Aquest termini no es va arribar a complir, ja que Terricabras assegurava que s'estimava més que CiU i ERC anessin per separat per no formar un bloc oposat a ICV-EUiA i a la CUP.
Una premissa que el 20 de gener recollia el comitè de govern d'Unió, que veia com el seu candidat, Salvador Sedó, feia nosa a l'acord amb ERC i a la pau amb CDC.
Noms
Durant aquestes setmanes es van plantejar diversos noms per formar part d'aquesta llista.
Per altra banda, CDC va proposar Jordi Williams Carnes, extinent d'alcalde de l'Ajuntament de Barcelona, nom que no va convèncer als republicans.
ERC també va proposar Toni Comín a qui CiU arrufava el nas.
L'únic punt d'acord era mantenir en Ramon Tremosa i Josep Maria Terricabras entre els primers i tancant els sis primers llocs, l'exconseller socialista, Ernest Maragall.
Llista provisional sense noms
La impossibilitat d'arribar a un acord amb els noms va provocar una oferta de CiU a ERC: el compromís d'una llista unitària però sense tancar cap nom.
Un oferiment, segons fonts de CiU, plantejat pel mateix Artur Mas a Oriol Junqueras, que aquest no va acceptar sinó hi havia un pacte que englobés noms, llocs i programa.
L'enquesta
Mentre la negociació continuava enrocada, les direccions estratègiques d'ambdues formacions van rebre l'enquesta que havien encarregat i pagada a parts.
Un baròmetre, al qual ha tingut accés Nació Digital (figura superior i inferior) per tal de veure les possibilitats electorals de CiU i ERC junts, el bloc sobiranista plegat, o tots individualment.
El resultat va ser definitiu.
Sobre un univers de 1001 persones, entre els que “probablement votarien” i els que votarien una coalició entre CiU i ERC no superarien el 39,3% dels vots mentre que un 55,5% assegurava que no els votaria.
La mateixa enquesta apuntava que, per separat, CiU guanyaria les europees del amb una estimació de vot d'entre el 24,5 i el 25,5%, i se situaria 4,3 punts per sobre d'ERC, que tindria entre el 20,2 i el 21,2%.
És a dir, entre les dues formacions obtindrien com a mínim el 45,7% dels vots.
Així mateix, l'enquesta dibuixava un 47% dels vots per una coalició de CiU, ERC, ICV-EUiA i CUP, i un 48% en contra.
Per tant, les dues formacions van concloure que anar junts era un mal negoci a més de les friccions que estava provocant al bloc sobiranista.
Reunió a Palau
El dia 22 de gener, Mas i Junqueras arriben al pacte de no agressió i decideixen que cadascú concorri pel seu compte establint tres acords.
En primer terme, seria Junqueras qui faria públic que no anirien junts als comicis.
Junqueras ho va fer a l'endemà, dia 23, en un míting a Torrelles del Llobregat.
Posteriorment, CiU proposaria un punt programàtic conjunt que ERC aplaudiria.
Ara la preocupació dels dos partits és donar per tancada la polèmica, per això les paraules del president de la Generalitat, Artur Mas, el passat divendres quan en l'entrevista a RAC1 no va voler donar detalls sobre el fracàs d'aquesta negociació amb un concloent “em mossego la llengua”.
A ERC també s'ha imposat el silenci.
Ningú, a hores d'ara, no vol prendre mal.
L'enquesta de les europees.
Foto: QS/ND

Response: La diferència d'estratègia entre els partits sobiranistes fa fracassar la possibilitat d'una llista única conjunta per impulsar la consulta.


Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits en aquest text.

Context:
L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha anunciat aquest dimarts a la tarda que el consistori ha ofert a l'Ajuntament de València un centenar de places per acollir els més de 600 refugiats del vaixell 'Aquarius'.
Així, després de la primera i urgent acollida a València, Barcelona s'ha ofert per a rebre un centenar d'aquests immigrants quan ja estigui estabilitzada la seva situació.
Colau ha agraït el "gest" del nou president espanyol, Pedro Sànchez, per obrir les fronteres als refugiats, però espera que això vagi més enllà, i ha lamentat la "vergonyosa baralla" de diversos països europeus per no acollir aquestes persones.
En una roda de premsa amb el tinent d'alcalde de Drets de Ciutadania, Jaume Asens, i el coordinador del pla Barcelona Ciutat Refugi, Ignasi Calbó, Colau ha explicat que aquest dimarts a la tarda ha parlat amb l'alcalde de València, Joan Ribó, per oferir ajuda a la ciutat.
Així, després de la primera acollida "humanitària i d'emergència", la capital catalana podria acollir un centenar de refugiats en poques setmanes, quan ja estigui estabilitzada la seva situació.
En tot cas, l'acollida a mitjà i llarg termini dels refugiats depèn de dues potes segons Colau: l'habitatge, pel qual ha ofert els habitatges provisionals de proximitat APROP, i un permís temporal de treball perquè puguin ser autosuficients i pagar els impostos corresponents.
A més, Colau i Asens han recordat que també hi ha programes perquè la ciutadania pugui ajudar els refugiats fent-los de mentors o llogant habitacions a preus taxats.
Amb aquest oferiment, Colau ha volgut refermar el compromís de la ciutat amb els refugiats del Mediterrani i reclamar més implicació de la Generalitat però sobretot del govern espanyol.
Així, ha recordat que des del 2015 la ciutat ha atès 11.600 refugiats, i la xifra del 2017 va ser el triple que el 2015.
Aquest primer trimestre de l'any ja s'han atès més de 2.500 persones i es preveu que aquest estiu l'arribada sigui important.
Colau ha explicat que el consistori dedica 6 milions d'euros de recursos propis a acollir refugiats, sobretot per trobar-los un sostre ja que, si no, més de 200 d'aquests dormirien al carrer.
Per això, ha demanat al conseller d'Afers Socials, Chakir el Homrani, una reunió aviat amb la Generalitat per abordar el fenomen, i un canvi d'actitud "radical" al govern espanyol actual respecte el del PP, que el 2018 ha augmentat el pressupost per a refugiats un 1,6% mentre es preveu que arribin el doble de refugiats que l'any 2017.
A més, Asens ha criticat que el govern espanyol rep 330 milions de la Unió Europea per a política migratòria i Madrid els destina bàsicament al control de fronteres i als CIE amb una "gestió opaca".
Però, a més, l'any 2011 el govern de Rajoy hauria suspès amb una disposició transitòria dels pressupostos una partida de 200 milions d'euros que es destinava als ajuntaments per acollir a migrants.
Per això, Colau i Asens han demanat al govern espanyol que pagui al consistori els diners que s'ha gastat en una acollida que és competència de l'estat.
Per tot això, Colau ha agraït a Pedro Sánchez el "gest" de voler acollir els refugiats de l'Aquarius, però espera d'ell "polítiques serioses" en aquest àmbit que vagin al fons del problema i no només a l'atenció d'emergència.
"Les ciutats estem soles, i ara toca seure i planificar, no pas fotos ni cimeres", ha dit.
De fet, Colau ha dit que Barcelona és la ciutat de l'estat que ha dedicat més recursos al tema i està preparada per acollir refugiats, però preveu un estiu amb noves arribades i ha assegurat que l'Aquarius "no serà l'últim vaixell".
Però amb qui més dura han estat Colau i Asens ha estat amb els països europeus i la Unió Europea.
Segons ells, han sentit "vergonya" pel "desinterès i la passivitat criminal" del PP però també per "l'espectacle lamentable i les baralles" entre països per no acollir els refugiats de l'Aquarius.
De fet, Asens ha dit que l'acollida d'emergència de l'Aquarius per part d'Itàlia o Malta "no és caritat" és una "obligació legal" perquè es tractava del port més proper.
Colau creu que la credibilitat de la UE està en joc i depèn de la gestió dels refugiats i que si "mira cap a un altre costat", Europa ja no podrà ser una terra de justícia, pau i convivència.

Response: Ada Colau confirma que el consistori ha ofert a València més de cent places per acollir 600 refugiats.


Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits en aquest text.

Context:
L'Audiència de Girona ha denegat la petició de "reinstauració" de la presó preventiva per a Oriol Boyer, condemnat a 21 anys i 1 dia de presó per assassinar d'una pallissa una dona de 76 anys a Cabanes (Alt Empordà) el 27 de febrer del 2014.
Després del veredicte del jurat popular i de la sentència condemnatòria, el fiscal va sol·licitar una vista urgent per evitar que Boyer sortís en llibertat perquè, segons va explicar l'advocat de la defensa al judici, el processat estava empresonat fins a finals d'any per altres causes i no de forma preventiva pel crim.
De fet, per l'assassinat va estar dos anys entre reixes (del 12 de gener del 2015 al 8 de febrer del 2017) però cap acusació va demanar que li prorroguessin la presó.
L'Audiència de Girona ha denegat la petició de les acusacions per dos motius: perquè no ha quedat acreditat el risc de fugida i perquè, en el moment de celebrar la vista, encara no s'havia interposat cap recurs contra la sentència.
Això vol dir que pot quedar en llibertat quan hagi complert la condemna per altres delictes, a l'espera que la sentència per l'assassinat sigui ferma.
Petició de "reinstauració" de la presó preventiva denegada.
Els dos acusats inicialment pel crim de Cabanes, Oriol Boyer i el violador reincident Antonio García Carbonell, van arribar emmanillats i custodiats pels Mossos d'Esquadra des de la presó a les sessions del judici que es va fer a l'Audiència de Girona el novembre passat.
Cap dels dos, però, estava en presó per l'assassinat perquè, un cop complerts els dos anys en preventiva, les acusacions no van demanar que es prorrogués el temps entre reixes fins al quatre anys.
Tots dos estaven en presó per altres causes, Boyer complint condemna i García Carbonell en preventiva per un afer de falsificació de moneda.
L'Audiència de Girona, seguint el veredicte del jurat popular, va absoldre García Carbonell i va imposar una pena de 21 anys i 1 dia de presó a Oriol Boyer, com a autor d'un assassinat i un delicte de tinença il·lícita d'armes.
El jurat popular va concloure que Boyer era l'autor material de la pallissa mortal propinada a l'anciana de 76 anys el 27 de febrer del 2014.
La sentència també li va imposar una indemnització de 144.000 euros els familiars de la víctima, a qui Boyer va deixar moribunda en un camp a tocar de casa seva.
Davant la sentència condemnatòria, el fiscal va sol·licitar una vista urgent per demanar que Boyer continuï a presó mentre la resolució no sigui ferma.
La compareixença es va fer el 13 de desembre i tant el fiscal com l'acusació particular van demanar que s'adoptés la mesura cautelar de presó provisional fins a la meitat de la pena imposada.
L'Audiència de Girona, però, ha denegat la petició.
Segons ressalta la interlocutòria, Boyer ja va estar dos anys en presó preventiva per aquest cas (entre els anys 2015 i 2017) i no es va demanar que es prorrogués fins als quatre anys.
L'Audiència, però, recull que, jurídicament, podria haver-hi dos arguments pels quals es podria concedir la "reinstauració" de la mesura cautelar però conclou que, en aquest cas, no es compleixen.
D'una banda perquè exposa que, més enllà de la pena de presó imposada, no s'ha acreditat que existeixi risc de fugida superior al que hi havia fa deu mesos, quan no van prorrogar la mesura cautelar.
De l'altra, exposa que, en el moment en què es va celebrar la vista, encara no s'havia interposat recurs a la sentència, un dels requisits que fixa la llei.
"Seria necessari que la reinstauració de la presó provisional es fonamentés en uns arguments realment contundents, imbatibles, que evidenciessin la indiscutible concurrència d'alguna de les causes legals que ho permetin", conclou la interlocutòria que considera que, en aquest cas, no existeixen aquests arguments.
"Les acusacions s'han limitat a al·legar l'existència d'un risc de fugida genèric basat, únicament, en la pena imposada en la recent sentència, no indicant cap altra circumstància personal que faci evident un risc que, s'ha de suposar, fa deu mesos no existia", argumenta el magistrat que també recorda que Boyer és ciutadà espanyol, que té dona i fill al seu càrrec i que no té vincles amb tercers països ni mitjans econòmics per facilitar una hipotètica fugida a l'estranger.
Per això, la interlocutòria conclou que "no ha quedat suficientment acreditada la necessitat de reinstaurar la mesura cautelar de presó provisional".
Això vol dir que Boyer pot sortir en llibertat quan no tingui més causes o compliments de condemna pendents.

Response: L'Audiència de Girona denega la petició que Oriol Boyer torni a la presó preventiva, condemnat per apallissar una dona.


Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits en aquest text.

Context:
L'incendi forestal que es va declarar en el dia d'ahir al paratge de la Penya Juncalillo, en els cims de l'illa de Gran Canària, continua sense control i ha obligat a desallotjar un miler de veïns de fins a una desena de barris dels municipis de Tejeda, Artenara i Gáldar.
A més, un hidroavió del Ministeri d'Agricultura ja ha sortit de Màlaga per sumar-se a les tasques d'extinció.
Així ho ha informat el president de les Canàries, Ángel Víctor Torres, que ha comparegut en roda de premsa al costat del president del Cabildo de Gran Canària, Antonio Morales, i el delegat del govern espanyol a Canàries, Juan Salvador Lleó, per explicar les tasques d'extinció i l'evolució de l'incendi, que ja afecta mil hectàrees, segons l'estimació de la Direcció d'extinció del Cabildo.
El president canari va indicar que els treballs d'extinció fets ahir van permetre que un 85% del perímetre de l'incendi es donés per estabilitzat; però, un canvi de vent durant la nit va complicar la seva evolució i va obligar que, cap a les dotze de la matinada, s'activés el nivell 2, assumint el Govern de Canàries les competències i sumant-se a les tasques d'extinció la Unitat Militar d'Emergències (UME ).
Seguimos trabajando y luchando por nuestra isla!!!
Última hora: 01:00 día 11 de agosto. pic.twitter.com/fUDJ3VtEnM — BOMBEROS GRANCANARIA (@BomberosGC) August 11, 2019
— EL PAÍS CANARIO (@elpaiscanario) August 11, 2019
Àngel Víctor Torres va assenyalar que des d'aquest moment es van activar tots els operatius disponibles i s'ha estat en contacte amb els diferents cabildos i amb el Govern d'Espanya, al qual ja s'ha sol·licitat ampliar la UME amb quatre escamots, fins i tot desplaçant des de la Península la UME de Sevilla, i l'activació de dos hidroavions, un dels quals ja ve camí de Canàries procedent de Màlaga.
Ha precisat que en aquests moments més de 200 efectius estan treballant en les tasques d'extinció de l'incendi i fins a deu mitjans aeris, dels quals ja estan operant la meitat.
Pel que fa a la meteorologia, Torres ha comentat que ha plogut però l'aigua no ha arribat al cim i sembla que no plourà en les pròximes hores.
Va afegir que durant el dia es van a registrar temperatures màximes d'entre 26 i 30 graus i la previsió del vent és que a la tarda-nit empitjori i es registrin ratxes que poden arribar als 70 km/h, el que significa que les pròximes hores són "fonamentals" per intentar donar per controlat l'incendi.
— Canarias Ahora (@Cahora) August 10, 2019
Un miler de veïns, dessallotjats
Torres Aproximadament un miler de persones han hagut de ser desallotjades com a mesura de prevenció de casa seva.
El president canari va voler llançar un missatge d'optimisme a aquestes persones, en el sentit que tot l'operatiu va a treballar "sense descans" per intentar controlar aquest incendi, i va demanar als ciutadans que volen tornar a les seves cases, que per sobre de aquest desig "hi ha la seguretat de les persones", que han de seguir les indicacions dels responsables de seguretat.
En qualsevol cas, va comentar que l'evolució de l'incendi en aquestes primeres hores està sent positiva, de manera que no hi ha previsió de desallotjar més barris i caldrà veure si en les pròximes hores els afectats poden tornar als seus habitatges.
Va recordar que continuen tancades les següents carreteres: GC-210, Tejeda a Artenara, del punt quilomètric 0 al 6; GC-21, Cruïlla dels Garatges a Artenara, del quilòmetre 32 a 39, i GC-150, Creu de Tejeda a Pins de Gáldar, entre els punts quilomètrics 5,5-12,3.
El Capítol recomana, a més, no sobrepassar la zona de Caideros en la GC-220.
També es manté la prohibició de pujar al cim.
Àngel Víctor Torres va confirmar que dos bombers han resultat ferits, tot i que no hi ha constància de més danys personals.
No obstant això, alguns habitatges a Artenara sí que s'han vist afectades per les flames.

Response: Al paratge de la Penya Juncalillo hi ha un incendi forestal descontrolat que ha obligat a desallotjar els veïns.


Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits en aquest text.

Context:
El president de Catalunya Acció, Santiago Espot, citat a declarar davant del jutge de l'Audiència Nacional espanyola Fernando Andreu per promoure la xiulada a l'himne espanyol durant l'última final de la Copa del Rei entre el Barça i el Bilbao, s'ha traslladat fins a Madrid però s'ha acollit al seu dret de no declarar.
— Santiago Espot (@santiagoespot) 14 de novembre de 2016
En declaracions als mitjans a la sortida del jutjat ha explicat que aquest procés "vulnera" els seus "drets".
"És un procés absolutament polititzat de dalt a baix", ha afegit.
Per a Espot, el judici suposa un "xoc" entre la seva "llibertat d’expressió i la protecció a la simbologia de l’Estat" que, segons ha dit, no coparteix.
En aquest sentit, Espot ha lamentat que la Fiscalia argumenti que "el clima institucional ha canviat" entre uns fets i els altres per fer prosperar la causa sobre la xiulada del 2015 i ha recordat que "aquest canvi és fruit d'unes eleccions lliures que no estan impugnades i de la voluntat del poble de Catalunya de voler ser un estat independent".
"Això no s'aguanta de cap de les maneres", ha exclamat.
Finalment, el president d'aquesta organització ha fet la seva pròpia lectura de tot plegat: "Si som quatre podem protestar però si som 40 ja no ho podem fer".
"Aquesta és una interpretació de la Fiscalia sorprenent", ha conclòs.
Dilluns de la setmana passada, Espot ja no va declarar perquè el seu advocat va apuntar que no havia tingut accés al sumari i no havia pogut preparar la seva defensa.
Així ho va explicar Espot als periodistes que l'esperaven a les portes de l'Audiència Nacional, on va comparèixer després que el titular del Jutjat Central número 4 el cités seguint ordres de la Secció Tercera de la Sala Penal d'aquest òrgan, que el va obligar a reobrir una causa en què ell inicialment no veia delicte.
"Vaig exercir la meva llibertat d'expressió"
La setmana passada, Espot va defensar a la sortida del tribunal que està emparat per la llibertat d'expressió.
"Jo ho he manifestat en moltes ocasions, vaig exercir el meu legítim dret a la llibertat d'expressió reconegut pels Drets Universals, i això és una cosa pel que sempre vaig a donar la cara i sempre vaig a donar les explicacions davant de l'opinió pública" , va explicar.
Preguntat si els fets han estat aprofitats políticament, Espot va assenyalar que "per descomptat, de la mateixa manera que l'independentisme aprofita políticament qualsevol cosa", com va ser el partit de futbol celebrat el 30 de maig de 2015.
"L'utilitzem per mostrar la nostra antiespanyolitat i que volíem deixar de ser súbdits del regne d'Espanya per ser ciutadans d'una Catalunya independent ", va manifestar.
Així, va afegir que l'independentisme va aprofitar el 30 de maig de 2015 "i ho tornarà a fer en qualsevol ocasió que se li presenti".
També va dir que la xiulada va ser retransmesa "com a mostra que gran part dels catalans no volen ser espanyols, i aquest va ser un cop que va acusar el Govern espanyol i la Casa Reial".
Segons ell, en la segona part del partit ja va transcendir que els fets estaven sent objecte d'una investigació judicial sobre els signants del Manifest, "que ha estat més perseguit que el Manifest Comunista", el que ell considera excepcional.
La xiulada de la Copa del Rei
La xiulada va tenir lloc al partit que va disputar el Futbol Club Barcelona i l'Athletic Club de Bilbao al Camp Nou i que va estar presidit per Felip VI.
El magistrat instructor va decidir arxivar la investigació el passat mes de maig perquè els fets van ser "idèntics o pràcticament afins" als que van succeir en 2009, quan hi va haver una altra xiulada a l'himne d'Espanya en presència del rei i amb la participació dels mateixos equips, i el procediment va ser arxivat amb el suport del fiscal.
No obstant això, la Secció Tercera de la Sala Penal va obligar a Andreu a continuar amb la investigació de la possible comissió d'un fet delictiu i les persones que el van portar a terme, estimant així el recurs que presentat per la Fiscalia, al qual adherir Mans Netes i el partit polític VOX.
Els magistrats Alfonso Guevara, Antonio Díaz Delgado i Fermín Echarri van explicar llavors en la seva interlocutòria que l'"ambient institucional respecte a la independència de Catalunya el 2009, era molt diferent del de 2015".
"Només cal veure com a fet notori, els esdeveniments i les decisions polítiques dels òrgans de Govern de Catalunya que s'han adoptat en els últims dos anys en ordena a aconseguir la independència de Catalunya respecte a Espanya", afirmaven en la resolució en què van ordenar la reobertura del cas.

Response: El president de Catalunya Acció, citat per declarar sobre la piulada de l’himne espanyol a la Copa del Rei.


Instruction: Escriu una frase que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
El poeta Pau Vadell i Vallbona (Mallorca, 1984) és el guanyador del Premi de Poesia Jocs Florals de Barcelona 2017 amb el poemari 'Esquenes vinclades', segons ha fet públic l'Ajuntament aquest dimarts.
El lliurament del guardó, el 10 de maig, obrirà un any més les activitats del Barcelona Poesia, que enguany compta amb una cinquantena de participants entre els quals alguns dels autors més destacats del moment, com l'índia Rupi Kaur, la romanesa Ana Blandiana, el nord-americà Billy Collins o la nicaragüenca Gioconda Belli.
La vintena edició de la cita conjuga aquests grans noms amb propostes singulars i destinades a fer arribar la poesia a un públic ampli, com els homenatges a García Lorca i John Coltrane, una sessió de 'poetry slam' del raper Nach o el 'show cooking' poètic d'Ada Parellada i Ada Castells.
El guanyador dels Jocs Florals de Barcelona 2017, Pau Vadell, és poeta, però també editor (fundador del segell AdiA Edicions), traductor, historiador i gestor cultural.
H apublicat una dotzena de títols de poesia, molts d'ells guardonats.
Les directores del Barcelona Poesia, Teresa Colom (que s'acomiada enguany) i Àngels Gregori, l'han presentat avui com "un dels poetes més potents" en llengua catalana.
A més n'han destacat la seva vessant "d'activista" cultural, en tant que impulsor d'un segell literari i com a traductor de diversos poetes internacionals al català, entre altres activitats.
El guardó se li farà entrega el proper 10 de maig, coincidint amb l'inici de les activitats de la vintena edició del Barcelona Poesia.
Un encontre que s'allarga fins el dia 16 i que enguany torna fer del Verger del Museu Marés el seu "centre neuràlgic" (allà s'hi faran cada tarda les lectures poètiques).
La cita compta amb una cinquantena de participants, entre els quals diversos noms destacats de la poesia internacional, i propostes que no es limiten només a les lectures poètiques.
Entre els noms estrella d'aquesta edició hi ha la jove poeta índia Rupi Kaur, considerada un dels grans talents actuals de la "poesia urbana", segons ha remarcat la directora del festival Àngels Gregori.
Resident des de fa molts anys a Toronto, l'obra de Kaur té com a eix central el tractament del dolor, la discriminació, l'abús de poder, i el compromís polític i social, amb una mirada feminista sobre la realitat.
L'altra convidada destacada és Ana Blandiana, novel·lista i poeta romanesa candidata al Premi Nobel de Literatura.
També destaca la conversa que mantindran l'italià Erri De Luca amb Miquel Desclot a la Biblioteca Jaume Fuster.
Una constel·lació de poetes i escriptors de renom participaran conjuntament en la 33a edició del Festival Internacional de Poesia de Barcelona, que posa el punt i final al Barcelona Poesia el dia 16 de maig al Palau de la Música.
Gioconda Belli, Billy Collins, Ana Luísa Amaral, Paolo Agrati i Maria Sevilla participaran junts en aquest acte poètico-musical en què sonarà el 'Nautilus', un instrument construït per Àlex Pallí i Nei Albertí i que sonarà a mans de Xavi Lloses.
A banda de convidar grans noms de la poesia de l'àmbit internacional, estatal i català, el Barcelona Poesia presenta una sèrie de propostes per trencar distàncies entre aquest gènere literari i el gran públic.
En aquest sentit destaca, per exemple, la presència de l'MC espanyol Nach.
El raper oferirà a la seu de l'Institut d'Estudis Catalans una sessió de 'slam poetry' (recitat de poesia a l'estil del rapsoda).
En la mateixa línia, se celebraran dos concerts-recitals que homenatjaran John Coltrane, d'una banda, i Federico García Lorca, de l'altra.
El primer, 'Variacions sobre l'amor suprem', anirà a càrrec dels rapsodes Núria Marínez-Vernis, Marçal Font i Quim Lecina, acompanyats per un conjunt musical, recitant textos d'autors influïts per la música del saxofonista i compositor nord-americà.
Serà al Born CCM.
L'homenatge a Lorca anirà a càrrec de José Mercé i Luis García Montero, músic i poeta marcats respectivament per la seva obra.
L'espectacle se celebrarà a la Plaça de la Catedral el 13 de maig.
El Barcelona Poesia 2017 aplegarà 27 activitats en 12 espais de la ciutat (a banda del Marès, diversos equipaments hi col·laboren, i 20 llibreries faran més visible la seva oferta poètica).
S'hi sumen també les més de cinquanta activitats 'off' dins del 'Més poesia'.

Response: Pau Vadell i Vallbona és el guanyador del Premi de Poesia Jocs Florals de Barcelona 2017 amb "Esquenes vinclades".


Instruction: Escriu una frase que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
El Consell de Ministres ha aprovat aquest divendres la presentació d'un recurs contra la llei 24/2015 del Parlament, però ha decidit deixar-ne fora totes les qüestions referides a pobresa energètica.
Així ho ha anunciat en roda de premsa la vicepresidenta espanyola, Soraya Sáenz de Santamaría, que ha volgut subratllar tot allò que no es recorre, començant pel fons de pobresa energètica, seguint pels acords amb les subministradores i acabant pel requisit d'un informe de serveis socials abans d'iniciar un procediment de tall de llum, aigua o gas.
Per evitar vincular aquesta decisió a la reunió que va mantenir aquest dijous amb el vicepresident de la Generalitat, Sáenz de Santamaría ha explicat que l'informe del Consell d'Estat que avala les competències de la Generalitat en pobresa energètica va arribar la setmana passada.
El recurs al Tribunal Constitucional (TC) demana, en canvi, la suspensió de diversos articles relacionats amb les mesures contra els desnonaments.
La vicepresidenta espanyola ha anunciat que es recorren bàsicament 5 articles i una disposició transitòria, tots ells referits a qüestions "processals" o bé a una possible vulneració del principi "d'igualtat" entre tots els ciutadans de l'Estat.
Es recorren els articles 2,3,4, una part del 5, el 7 i la disposició addicional primera, tots els que recomanava portar al TC l'informe del Consell d'Estat que l'executiu va rebre el passat 21 d'abril.
Sáenz de Santamaría ha volgut deixar clar que l'informe va arribar un dia abans de la reunió entre els presidents Mariano Rajoy i Carles Puigdemont i una setmana abans de la reunió que ella mateixa va tenir amb el vicepresident català, Oriol Junqueras, aquest passat dijous.
"Que la Generalitat no consideri que portem els afers als TC perquè els considerem pitjor o millor govern.
No tenim cap intenció de plantejar recursos d'inconstitucionalitat més enllà de la defensa de l'ordre constitucional", ha remarcat.
En el mateix sentit, però amb un to molt més contundent, el ministre d'Hisenda, Cristóbal Montoro: "Quan demanen que no presentem recursos, que m'estan demanant, que incomplim la llei?
Que prevariquem?".
Segons el ministre, els recursos d'inconstitucionalitat es presenten "automàticament" si es tenen dubtes seriosos d'incompatibilitat amb la llei estatal.
En tot cas, la vicepresidenta espanyola ha subratllat que existeix un mecanisme previ als recursos al TC, que és el de les negociacions a la comissió bilateral entre representants de les dues institucions.
Sáenz de Santamaría ha explicat que recórrer més a la comissió bilateral aquesta va ser, precisament, una de les peticions que li va fer arribar a Junqueras en la reunió a la Moncloa d'aquest passat dijous.
Pel que fa als articles recorreguts, relacionats bàsicament amb l'emergència habitacional, la número 2 de l'executiu estatal ha explicat que es tracta bàsicament d'evitar que Catalunya faci canvis en els mecanismes judicials vinculats als desnonaments i en el regulació del dret de propietat.
Entre d'altres, el govern espanyol demana al TC que suspengui el paper decisori que la llei reserva a la mediació en casos d'impagaments de lloguer o hipoteca que poden derivar en desnonament.
L'executiu estatal també vol evitar que a Catalunya es pugui iniciar un procediment judicial específic per resoldre temes vinculats als desnonaments, perquè "processalment" només hi pot haver un procediment a tot l'estat.
En la llei catalana es marca un procediment simplificat que insta el jutge a dictar una resolució que inclogui un pla de pagament i li dona la potestat per cancel·lar els imports no satisfets en funció de les circumstàncies personals del consumidor.
L'article 5 de la llei 24/2015 és el que principalment parla de desnonaments i el govern espanyol en recorre els punts 1,2,3,4 i 9.
Bàsicament aquí s'obliga als grans tenidors d'habitatges i a les persones jurídiques que hagin adquirit un habitatge via execució hipotecària, a plantejar alternatives de lloguer social a les famílies que no pugui fer front al pagament de la hipoteca, abans d'iniciar qualsevol procediment judicial per impagament.
Pel que fa a l'article 7, el govern estatal no està d'acord amb què l'asministració pugui resoldre la cessió obligatòria d'habitatges, per un període de tres anys, en el cas que siguin habitatges buits propietat de persones jurídiques obligades a pagar l'impost sobre els habitatges buits (també recorregut per l'Estat) o que disposi d'habitatges buits en un municipi en el que hi hagi, com a mínim , una família amb risc d'exclusió social.
"Vulnera el principi d'igualtat i la regulació del dret de propietat", ha interpretat Sáenz de Santamaría.

Response: El Consell de Ministres aprova el recurs contra la llei 24/2015 del Parlament sense tenir en compte la pobresa energètica.


Instruction: Escriu-me una frase que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
Una vintena d’autors, de nou països diferents, relacionats amb les ciències socials han aprofitat el confinament per escriure Pandemia (Tirant lo Blanch), una obra que convida a reflexionar sobre els efectes de la quarantena i de la crisi del coronavirus 2019 en els drets humans, el sistema penal i el control social, i també les seves repercussions en les democràcies.
El llibre tracta qüestions com la pobresa, l’escletxa de gènere i les presons, que són algunes de les dimensions de la quarantena, i les limitacions que els estats d’emergència imposen als drets fonamentals de la ciutadania.
El protagonisme de l’obra, el pren la privació de llibertat de més d’un terç de la població mundial a causa de la covid-19, tant en la societat com en la població carcerària, que ha viscut aquesta situació com un doble confinament per la falta de comunicació amb les famílies.
El llibre també tracta l’accentuació de les desigualtats que ha causat la pandèmia del coronavirus, de classe i particularment de gènere, i l’augment de les discriminacions contra les dones.
Dimecres passat, se’n va fer la presentació en línia, que es pot recuperar en el vídeo a la carta.
Van intervenir-hi el coordinador del llibre, el professor Iñaki Rivera, el jurista argentí Raúl Zaffaroni i la doctora en drets humans brasilera María Palma Wolff.
Iñaki Rivera, director de l’Observatori del Sistema Penal i els Drets Humans de la UB (OSPDH), adverteix que cal tenir els ulls molt oberts i vigilar com es gestiona el confinament a les societats i com s’actuarà en l’època post-pandèmia.
Al principi del confinament, l’OSPDH va demanar l’alliberament dels presos comuns classificats en tercer grau i també dels qui tenien permisos mitjançant l’article 100.2 del reglament penitenciari, en la línia de la petició de l’Alta Comissionada de l’ONU per als Drets Humans, Michelle Bachelet, i també el confinament dels presos polítics als seus domicilis.
L’objectiu era alleugerir la població penal i prevenir contagis de covid-19 a les presons.
Què hi passa, a les presons, amb el coronavirus?
Un dels ponents de la presentació del llibre va ser el jutge de la Cort Interamericana de Drets Humans Raúl Zaffaroni, un dels juristes més prestigiosos de l’Amèrica Llatina.
Zaffaroni deia que estava més preocupat per la post-pandèmia que no pel moment actual.
Va augurar ‘situacions problemàtiques’ a l’Amèrica Llatina i va criticar durament el capitalisme financer, el qual va definir com a ‘fabricant de virus’ per la manera com tracta el planeta.
En aquest sentit, Zaffaroni va dir que el sistema econòmic es comportava amb el planeta ‘com un mamut en una cristalleria’, i va destacar que la post-pandèmia obria una lluita contra el ‘totalitarisme financer’.
També va denunciar l’abús de la presó provisional a l’Amèrica Llatina, que representa la meitat dels reclusos, aproximadament.
‘Tot i l’enorme esforç del capitalisme financer i dels seus virreis, i dels monopolis de comunicació que exerceixen la venjança i la repressió, els nostres pobles d’alguna manera tornaran a reaccionar.’
L’altre ponent va ser la consultora i doctora en Drets Humans María Palma Wolff, qui va destacar com la història, el colonialisme i els cops militars de l’Amèrica Llatina, especialment en el cas del Brasil, repercutien en el funcionament jurídic i penal.
També va explicar com n’eren, de devastadors, els efectes en la pobresa i en les dones, i com es criminalitzava la pobresa.
‘El 65% de la població femenina carcerària al Brasil és presa pel tràfic de drogues’, producte de la pobresa, va destacar.
Per la seva banda, Rivera va criticar el ‘fals caràcter democràtic atribuït al virus’, és a dir, l’afirmació propagandística que el virus afecta tothom igual.
‘És el moment de pensar en una nova manera de governar les presons’, i va defensar que calia fer una reconsideració del món carcerari que es basés a reduir del nombre de reclusos i a facilitar les comunicacions amb els familiars, aprofitant la tecnologia i després d’haver-se prohibit les visites durant el confinament.

Response: "Pandemia", una obra que ens fa reflexionar sobre els efectes de la pandèmia, el control social i els drets humans.


Instruction: Escriu-me una frase que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
La pluja de primera hora del matí no ha aigualit les ganes de sortir al carrer a la recerca del llibre i la rosa dels gironins i la rambla s'ha omplert un any més.
La posada a punt de les parades, però, s'ha endarrerit.
Els llibreters han començat protegint els volums però a mig matí el temps ha donat una treva i després han destapat tots els exemplars.
Les parades de roses tenien una gran varietat de formats si bé la vermella ha continuat essent la protagonista, compartint espai amb d'altres com la reivindicativa rosa groga.
Pendents del temps, els llibreters confien salvar la jornada després d'una Setmana Sant amb un bon ritme de vendes.
"Vendre per Sant Jordi és fonamental", ha afirmat la presidenta del Gremi de Llibreters de Catalunya, Maria Carme Ferrer, conscient que aquest és un dia clau pel sector.
La pluja que ha caigut a primera hora del matí ha endarrerit la posada a punt de les parades de llibres i roses a la rambla de Girona.
A partir de les deu, però, el temps ha millorat i els paradistes s'han animat a retirar els plàstics que protegien els llibres i han acabat d'omplir les parades amb les novetats d'aquest Sant Jordi.
"Esperem que el temps amaini i sembla que acabarà fent bon dia, esperem", afirmava en Lluís, un venedor de roses de la rambla que admetia que a primera hora havien patit pel temps.
Malgrat caure en dia feiner, no dubta que els gironins sortiran a celebrar aquesta data assenyalada i que aprofitaran per regalar el llibre i la rosa.
Pel que fa a l'oferta floral, enguany també hi ha molta varietat de formats però el venedor no dubta que la gran protagonista serà la rosa vermella.
Aquesta diada, com ja va passar l'any passat, també comparteix espai amb la rosa groga per a aquelles persones que reivindiquen la llibertat dels polítics presos i els anhels d'independència.
Els visitants no s'ho han pensat i ben aviat han omplert la rambla a la recerca de la rosa i el llibre.
Desenes de persones fullejaven exemplars i demanaven consell entre els llibreters.
"Estic dubtant, com a les eleccions que soc indecís i amb això també", afirmava en Joan, un veí de Girona que encara no tenia clar el títol que es volia comprar.
El que sí que havia fet ja era regalar la rosa a la seva dona, que la lluïa a les mans.
Una diada molt especial
Per alguns, aquesta diada serà molt especial.
És el cas d'en Javi que aquest matí passejava amb la seva dona i el seu fill de mesos amb el cotxet.
És la primera vegada que ho fan tots tres junts i han decidit aprofitar que el temps acompanyava per anar al centre.
Els turistes també gaudeixen d'aquesta festivitat.
"No m'esperava que estigués tot tant animat i bonic; és un costum preciós", exclamava l'Elba, una dona de Logronyo que ha vingut a la ciutat a passar uns dies de vacances.
Qui també ho ha viscut amb il·lusió és l'escriptora celranenca Núria Esponellà, autora de llibres com 'Una dona d'aigua' o 'Temps de silenci'.
Aquest Sant Jordi no ha publicat nou treball però estava en un estant ajudant amb la venda de llibres, a prop dels seus exemplars.
Ha explicat que és una oportunitat per contactar amb els lectors i que enguany està més relaxada.
"Ho faig amb molt de gust, és divertit", ha admès tot afegint que està treballant en una novel·la que està escrivint a foc lent.
Nadal, Pagès i Quintana, els gironins més buscats
Les previsions dels llibreters a Girona són bones.
Si el temps acompanya, confien que serà un bona jornada en vendes.
"Vendre per Sant Jordi és fonamental", ha afirmat la presidenta del Gremi de Llibreters de Catalunya, Maria Carme Ferrer, que destacava que és un dia clau pel sector.
Les vendes del cap de setmana passat, coincidint amb Setmana Santa, també han estat bones.
Pel que fa a les preferències, els lectors gironins continuen apostant pels escriptors de la demarcació.
Ferrer ha destacat que aquest any Rafel Nadal, David Pagès i Gerard Quintana podrien ser alguns dels autors més buscats a les parades.
Ferrer ha recordat que "molta gent arriba i demana quines novetats d'escriptors gironins hi ha aquest any" i per això, els autors locals també es converteixen, en moltes ocasions, en els més venuts de la demarcació.
'El fill de l'italià', de Rafel Nadal, sembla atraure un gran interès entre el públic gironí.
D'altra banda, David Pagès explica 'Què t'ha ensenyat la vida', una obra en què l'autor ha preguntat a 200 persones de més de 65 anys què han après al llarg dels seus anys.
Gerard Quintana també s'ha estrenat en el món de la ficció amb 'Entre el cel i la terra', una novel·la que reviu una història d'amor entre dos joves a la Barcelona del 1952.

Response: La pluja de Sant Jordi endarrereix les parades, però no atura els gironins a comprar la rosa i el llibre.


Instruction: Escriu una oració que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
La cap de la delegació socialista espanyola a l'Eurocambra, l'eurodiputada del PSOE Iratxe García Pérez, critica en un correu a la resta d'eurodiputats el missatge en suport a Carme Forcadell enviat recentment pel parlamentari portuguès Antonio Marinho e Pinto (ALDE).
Segons la socialista, les crítiques de Marinho e Pinto a la justícia espanyola per mantenir l'expresidenta del Parlament entre reixes són "malintencionades", "distorsionades" i "inexactes".
En el correu enviat a tota l'Eurocambra i al qual ha tingut accés l'ACN, Iratxe García justifica elements com ara que sigui el Suprem qui porti el cas o que s'hagin rebutjat recursos per admetre alguns testimonis.
Marinho e Pinto, que va visitar recentment Forcadell a Mas d'Enric, va enviar aquesta setmana un missatge a tots els eurodiputats, una carta on denunciava "violacions de drets humans" dels tribunals espanyols.
En reacció a aquesta carta, la socialista justifica que "Forcadell no només està empresonada per haver permès un debat, sinó per haver participat activament en la promulgació de lleis que van revocar la Constitució a Catalunya, van privar als catalans dels seus drets i van violar els mandats emesos pel Tribunal Constitucional".
Segons ella, és "completament infundat" dir que hi ha hagut una vulneració del principi del "jutge natural" pel fet que sigui el Suprem i no el TSJC el responsable del cas.
"Forcadell era membre d'un parlament autonòmic en el moment en què els processos contra ella es van iniciar", argumenta García, que assegura que la competència corresponia al Suprem, entre altres motius, perquè "els fets pels quals se l'acusa tenen implicacions dins i fora de Catalunya".
La socialista també nega que el dret a apel·lar se li hagi negat a Forcadell: "És totalment equivocat".
La parlamentària exposa que l'empresonament va ser recorregut davant la Sala segona del Suprem, "que va confirmar l'ordre de presó" emesa pel jutge Pablo Llarena.
"El senyor Marinho e Pinto mostra una profunda manca de coneixement del sistema processal espanyol", rebla, remarcant que a l'Estat hi ha diversos mecanismes d'apel·lació.
Per altra banda, també matisa les queixes del portuguès sobre el fet que l'acusació contra Forcadell es basi "exclusivament" en un informe policial i hagi rebutjat admetre testimonis i proves sol·licitades per l'expresidenta del Parlament.
En aquest sentit, argumenta que "convé recordar" que encara no ha començat el judici i que és més endavant quan es té en compte aquest tipus de sol·licituds.
"Pel que sabem de les ordres publicades, els registres de la investigació preliminar contenen testimonis i una altra prova documental", afegeix.
La cap de la delegació socialista remarca que les decisions preses per Forcadell que l'han portat a presó van incloure "la declaració de la independència de Catalunya" i "el consentiment d'un debat que va violar els drets d'una minoria parlamentària".
"La senyora Forcadell va ignorar repetidament totes i cadascuna de les opinions emeses pel servei jurídic del mateix Parlament, que va advertir de la descarada il·legalitat en la qual planejava involucrar-se", defensa Garcia Pérez.
L'eurodiputada socialista creu que la carta del seu company portuguès és "inacceptable" perquè "assumeix" que els polítics tenen "carta blanca" per fer el que vulguin.
La socialista defensa que el sistema judicial espanyol és independent perquè "han donat exemple perseguint la corrupció política".
En aquest sentit, denuncia que és "fals i esbiaixat afirmar que "en països realment democràtics (com Alemanya o Bèlgica)" la rebel·lió és "un crim específic" de les forces armades.
"El dret penal és específic per a cada país i, per tant, no sorprèn que hi hagi divergències", afirma.
Així, recorda que al codi penal espanyol la rebel·lió no és un delicte només aplicable a l'exèrcit o grups armats.
Per a Garcia Pérez "l'aspecte més greu" de la carta és que "descriu a altres països com a realment democràtics" en contraposició a Espanya "com si Espanya no pogués ser considerada com a tal".
La socialista espanyola lamenta aquest "acte malintencionat" d'un eurodiputat provinent "d'un país amic que, com Espanya, va haver de patir una dictadura cruel recentment que va ser enderrocada gràcies als esforços de tota la societat".
Amb tot, Garcia Pérez acusa els eurodiputats que donen suport a la independència de Catalunya de donar una visió "distorsionada i inexacta" amb "l'únic propòsit de donar suport a una causa que no té ni tan sols el suport de la meitat de la societat catalana ni de les institucions europees".

Response: L’eurodiputada del PSOE Iratxe García critica a través d’un correu el missatge de suport de Forcadell enviat per Antonio Marinho.


Instruction: Escriu una oració que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
Primer consell nacional d'ERC després de la presa de possessió de l'executiu català.
La secretària general dels republicans, Marta Rovira, ha demanat als nous consellers de la Generalitat Oriol Junqueras, Toni Comín, Carles Mundó, Meritxell Serret i Dolors Bassa que signessin un compromís ètic amb onze punts que, entre d'altres, exigeixen actuar de forma "honesta, imparcial i diligent" i ressalten valors com "la integritat i la rectitud" que els han d'allunyar de "privilegis o tractes de favor".
Rovira els ha instat a sentir-se orgullosos dels valors republicans: "Volem persones lliures dins de comunitats polítiques lliures, ni persones dominades ni institucions segrestades".
Des de la vocació de servei públic, els ha desitjat "sort i encert" en una etapa política "nova i gran" en un CN que ha començat amb un aplaudiment per al nou president, Carles Puigdemont.
La secretària general d'ERC, Marta Rovira, s'ha encarregat de pronunciar el discurs al Consell Nacional.
S'ha dirigit, en bona part, a les cinc persones que han pres possessió com a nous consellers del govern català.
Els ha demanat que treballin sentint-se orgullosos dels valors republicans: "80 anys d'història i un partit honest, net i amb vocació de servei".
En aquest sentit, els ha recordat els valors del republicanisme.
"Volem persones lliures dins de comunitats polítiques lliures, ni persones dominades ni institucions segrestades", ha apuntat.
També ha advertit que "a la república no hi caben tractes de favor, favoritismes, clientelisme, corrupció, amenaces o coaccions".
Sinó que s'actua en base a valors com "la virtut civil a les venes".
"Treballar per un mateix és treballar pel bé comú", ha apuntat apel·lant a la saviesa –"l'interès particular és només part del bé comú"-, la generositat –"volem participar a la vida pública només amb l'ambició justa i deguda"- i la força interior per "superar qualsevol tipus de temptació".
Precisament per això els cinc nous consellers han signat davant de tot el consell nacional un document com a compromís ètic per a tots els càrrecs electes.
S'estructura en onze punts: "actuar amb lleialtat i servei a la societat catalana, promoure i preservar el respecte als Drets Humans i a la dignitat, mantenir una actuació honesta, imparcial i diligent, promoure la cultura de l'esforça personal i col·lectiu actuant amb integritat i rectitud i defugint privilegis i tractes de favor; garantir el funcionament eficient i eficaç de l'administració pública; actuar amb criteris d'austeritat i eficàcia en la gestió econòmica i impulsar transparència; actuar amb responsabilitat i respecte vers els drets de la ciutadania; vetllar per la protecció del medi ambient i el patrimoni, promou comportaments personals saludables; respectar l'autonomia dels mitjans de comunicació i finalment l'obligació d'informar els òrgans del partit de qualsevol il·legalitat, irregularitat o conflicte d'interessos".
Rovira ha assegurat que el partit serà al costat dels seus càrrecs públics: "el partit és per servir-vos a vosaltres que aneu a sevir els ciutadans", ha afegit.
En una "nova i gran etapa", els ha desitjat sort i ha recordat que aquesta legislatura ha de servir com a "clau" perquè els ciutadans i els partits " de totes les sensibilitat del país" treballin per bastir el procés constituent.
"Només superant les limitacions autonòmiques, fent la independència, és quan serem a l'alçada de servir els ciutadans", ha apuntat Rovira en el seu discurs al consell nacional.
Canvis a l'executiva
Just abans del consell nacional s'ha reunit l'executiva del partit, que ha decidit, amb l'aval del CN, modificar càrrecs en la direcció nacional arran de nomenaments de càrrecs de Govern.
En aquest sentit, Eduard López, fins ara vicesecretari general de Coordinació Interna i Territori, assumeix la Vicesecretaria General d'Acció Política en substitució de Cesc Iglesias.
Sergi Sabrià, portaveu i Secretari de Comunicació Audiovisual fins ara, assumeix la Vicesecretaria general d'Imatge i Comunicació en substitució d'Oriol Amorós .
I finalment el fins ara secretari l'Organització, Isaac Peraire, entoma ara la Vicesecretaria general de coordinació interna, Territori i Organització.

Response: Marta Rovira demana als nous consellers que signin un compromís ètic per actuar de forma honesta i diligent.


Instruction: Escriu-me una oració que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
Ni rastre dels antecedents policíacs de l’imam de Ripoll a cap dels registres de la policia.
Un informe elaborat per la Comissaria Superior de Coordinació Central dels Mossos d’Esquadra quatre dies després dels atemptats (21 d’agost) posava de manifest que no constava cap detenció per part de cap cos de la policia, tal com ha avançat el diari Ara i ha confirmat l’ACN.
En un informe anterior, del 19 d’agost, els Mossos s’havien limitat a assenyalar que Abdelbaki es-Satti no apareixia als arxius dels Mossos.
Ara bé, tres dies més tard, tornaven a cercar el nom de l’imam creuant-lo amb les bases de dades de la policia espanyola i la Guàrdia Civil i tampoc no va aparèixer res del seu historial delictiu.
L’imam havia estat detingut el 2010 a Ceuta per haver provat d’introduir 121 quilos d’haixix a l’estat espanyol i va complir condemna a Castelló del 2010 al 2014.
Però els Mossos no van rebre pas aquesta informació quan van rastrejar els antecedents delictius d’Es-Satti.
En aquell informe, a més, ja l’apuntaven com el cervell de la cèl·lula i deien que havia ‘adoctrinat’ la resta dels joves gihadistes.
Segons l’informe dels Mossos, sembla que es-Satti no va ser mai fitxat per cap policia enlloc de l’estat espanyol, tot i haver estat detingut a Ceuta i empresonat quatre anys per tràfic de drogues.
A més, segons consta també al sumari del cas del 17-A, l’imam va mantenir ‘quatre entrevistes policíaques’ mentre era a la presó de Castelló complint condemna.
Una d’aquestes, segons confirma la Fiscalia de l’Audiència espanyola, era d’un agent de la intel·ligència espanyola, tot i que assegura que no tenia cap relació amb terrorisme.
Tanmateix, no hi ha ni rastre dels antecedents delictius d’Es-Satti als arxius de la policia.
El conseller de l’Interior, Miquel Buch, ja ha qualificat de ‘sorprenents’ les entrevistes a la presó i ha manifestat també que els antecedents policíacs haurien de constar a la base de dades de Mossos.
En aquest mateix informe, a més, es recullen diverses declaracions, algunes fetes per integrants de la mateixa cèl·lula.
És el cas de Mohamed Houli Chemlal, que va sobreviure a l’exposió d’Alcanar i és en presó preventiva.
Houli va reconèixer als Mossos quatre dies després dels atemptats que l’imam era l’encarregat de portar a terme un ‘procés de radicalització’ i que els feia assumir ‘idees extremistes’.
L’assenyala com l’ideòleg de la cèl·lula adscrita a Estat Islàmic.
Houli Chemlal també va relatar que el dia de l’explosió l’imam era a la casa perquè volia ajudar amb les darreres tasques de fabricació d’explosius abans d’atemptar.
A més, va dir que només hi havia una armilla bomba a la casa i que es-Satti havia dit que la volia portar per immolar-se.
També va ser el primer moment que va explicar que un dels objectius era la Sagrada Família, entre altres esglésies.
També va relatar que el procés de radicalització no es feia únicament a la mesquita sinó que l’imam els duia a casa, on continuava ‘amb la justificació de la violència en nom de l’islam’.
Mocadors vermells i acte cerimonial previ als atemptats
El sumari al qual ha tingut accés l’ACN també recull l’existència d’un ‘element comú’ en tres dels cinc gihadistes abatuts a Cambrils: un mocador de color vermell lligat al coll.
Tot i que els altres dos no el portaven en el moment de la mort, els investigadors esmenten la possibilitat que l’haguessin perdut durant els fets, ja que se’n van trobar dos més a l’interior de l’Audi utilitzat en l’atemptat de Cambrils.
L’informe dels Mossos d’Esquadra exposa la hipòtesi que l’ús d’aquesta peça tingui el seu origen en la figura d’Abu Dujana, coetani del profeta Mahoma i considerat un dels Sahabah (literalment ‘companys’, i que fa referència a aquells primers musulmans que van conviure amb el profeta Mahoma i que sovint són considerats per la tradició musulmana com la millor generació de musulmans).
Concretament, Abu Dujana és conegut per la tradició islàmica com el ‘guerrer del mocador vermell’ perquè es cobria el cap amb aquesta peça de roba quan entrava en combat.
A més, hi ha antecedents en l’ús del mocador vermell en atacs gihadistes, com en els atemptats de París del 13 de novembre de 2015 i els atemptats de l’11 de setembre de 2001 als Estats Units.
Diversos indicadors reforcen aquesta hipòtesi, com els elements trobats a la masia abandonada de Riudecanyes, on es van localitzar restes de camises de color vermell que podrien haver servit per a confeccionar els mocadors, a més de passaports cremats, cartes de comiat, entre d’altres, que podrien formar part d’un acte cerimonial conegut com el ‘Camí sense retorn’.

Response: Ni rastre a les bases de dades policials dels antecedents de l'imam de Ripoll Abdelbaki es-Satti.