Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
CaixaBank torna a posar damunt la taula unes xifres que mostren la bona dinàmica del grup.
Després de tancar el 2017 amb el millor benefici de la seva història amb 1.684 milions, ara ha presentat els resultats del primer trimestre d'enguany, on ha aconseguit guanyar fins a 704 milions d'euros, un 74,7% més que en el mateix període de l'any passat.
Gonzalo Gortázar, conseller delegat de CaixaBank, ha explicat aquest divendres que els "resultats satisfactoris" aconseguits esdevenen per l'alineació de factors com la fortalesa dels ingressos "core", la reducció de les dotacions a provisions i l'increment d'ingressos de participades, i alhora també ha destacat la feina en digitalització, l'"activitat comercial potent" i una millora de la rendibilitat del grup, on s'ha aconseguit "un punt addicional a la que volíem aconseguir d'aquí al desembre del 2018", ha afirmat.
El conseller delegat ha matisat que si tenen més ingressos "no és perquè cobrem més, sinó perquè tenim més activitat".
El mateix directiu però, a banda de parlar de resultats, també ha fet un repàs a l'actualitat i ha parlat de diferents temes, alguns que afecten de ple al grup bancari.
Investigació per blanqueig de capitals
Gortázar ha destacat que el tema de la investigació per blanqueig de capitals de la màfia xinesa és "molt rellevant" per l'entitat.
El conseller delegat ha posat de manifest que des de CaixaBank no han tingut cap tipus de relació ni ha actuat amb "connivència amb la màfia xinesa", ni com a entitat ni cap dels seus treballadors.
En aquest sentit ha assegurat que tenen màxim respecte a les decisions judicials i que tenen l'absoluta voluntat de col·laborar amb la justícia,"com hem fet fins ara".
"Voldria remarcar el compromís que té CaixaBank i la tolerància zero amb el blanqueig de capitals", ha sentenciat.
En aquest sentit, ha afegit que des de l'entitat hi ha una dedicació plena a combatre aquesta acció delictiva i per aquest motiu hi destinen 225 persones, "temps i diners".
A tot això, ha informat que des de l'entitat també s'ha reforçat els protocols per evitar aquest tipus d'acció.
Des de CaixaBank tenen "prioritat absoluta" a combatre el blanqueig de capitals i també a esclarir tota aquesta investigació, però "hem de deixar fer la feina als jutges", ha afirmat.
Gortázar també ha destacat que la investigació de l'Audiència Nacional no hauria de perjudicar l'entitat.
Per altra banda, el directiu ha descartat que hi hagi "algun tipus d'atenció en aquest moment" en els comptes mirall i ha assegurat que "els clients tenen els seus comptes on els volen tenir".
Cal recordar que l'Audiència Nacional va iniciar un procediment contra l'entitat bancària per un presumpte delicte de blanqueig de capitals relacionat amb la màfia xinesa, per l'actuació de deu de les seves sucursals.
El cas esdevé d'una investigació de la Guàrdia Civil a l'entitat Industrial And Comercial Bank Of China S.A., per haver blanquejat capital de diverses organitzacions criminals de ciutadans xinesos.
Entre el 2011 i el 2015, la Guàrdia Civil va detectar una sèrie de comportaments irregulars en algunes sucursals de CaixaBank.
Les principals línies que han facilitat els bons resultats de CaixaBank
Els ingressos per comissions arriben als 625 milions d'euros, xifra que representa un 6,4% més respecte al mateix període de l'any passat.
Aquest creixement, segons el directiu, es propicia per un descens de les comissions en banca d'inversió i també per un augment de les comissions per comercialització d'assegurança i gestió de plans de pensions.
Pel que fa a les participades, els ingressos se situen en els 271 milions.
Inclouen els resultats de les entitats valorades pel mètode de la participació, així com els ingressos per dividends.
La rendibilitat millora
Gortázar també ha destacat que la rendibilitat del Grup CaixaBank millora fins al 9,8 % –en línia amb l'objectiu del Pla Estratègic per 2018 del 9%-11%–, mentre que el ROTE recurrent del negoci bancari i assegurador assoleix el 12%, amb un resultat de 520 milions.
El directiu de CaixaBank ha remarcat el lideratge de l'entitat en banca digital.
El grup té una quota de penetració com a primera entitat del 26,7%, i la primera posició en nòmines domiciliades, amb una quota del 26,3%, en fons d'inversió, amb el 16,7%, plans de pensions, amb el 23,6%, i assegurances d'estalvi, amb el 26,8%.
A més, l'entitat ja compta amb un 56% de clients digitals i té 4,9 milions de clients en banca mòbil.
En aquest sentit, també remarca que imaginBank ja ha superat el milió de clients dos anys després del llançament.
La ràtio de morositat del Grup CaixaBank es redueix fins al 5,8%, segons Gortázar.
El desembre del 2017 es va tancar amb un 6%, en aquest aspecte.
El conseller delegat de CaixaBank també ha volgut posar en valor que les vendes d'immobles han arribat fins als 306 milions, un 3,4% més respecte al mateix període del 2017.
El resultat de les vendes sobre el valor comptable net és del 16% el 2018.

Response: CaixaBank ha presentat un benefici de 704 milions d'euros pel primer trimestre de 2018, un 74,7 % més que en el mateix període de l'any passat. Els bons resultats s'atribueixen a la fortalesa dels ingressos, la reducció de les dotacions a provisions i l'increment d'ingressos de participades, així com a l'activitat comercial potent i la millora de la rendibilitat.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El ple de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià (JQCV) ha aprovat la convocatòria ordinària d’aquest 2021 de les proves de coneixements de valencià en tots els nivells.
D’acord amb aquest calendari, el 12, 19 i 26 de juny es faran les proves de l’A2, B1 i C1 i llenguatges específics; i el 6, 13 i 20 de novembre les del B2 i C2.
L’oferta inclou 14.000 places per a les proves de C1 de valencià, 3.000 més que l’any passat; i 11.000 de C2, nivell del qual no es van convocar proves en 2020 a causa de la pandèmia.
A Ontinyent hi haurà 900 places, 500 per al C1 i 400 per al C2.
La inscripció s’haurà de fer a la web de la JQCV i estarà oberta del 8 al 15 d’abril per a les proves de juny; i de l’1 al 7 de setembre per a les de novembre.
En tots dos períodes la inscripció s’obrirà a les 10.00 hores del matí del primer dia i es tancarà a les 10.00 hores de l’última jornada, detallen.
La principal novetat d’enguany és que per primera vegada les places s’adjudicaran per sorteig entre els inscrits, independentment del dia i l’hora de la inscripció.
Amb aquesta mesura es vol “afavorir la igualtat d’oportunitats entre totes les persones aspirants davant la limitació del volum de places que exigeix el compliment de les mesures de seguretat per la covid-19”, segons ha explicat la JQCV en un comunicat.
Els aspirants podran consultar el 22 d’abril si han obtingut plaça a la localitat i nivell que han seleccionat en la preinscripció.
En el cas dels nivells B2 i C2, previstos per al mes de novembre, les dates de publicació dels resultats del sorteig es faran públiques en la web de la JQCV.
El termini per a la matrícula i el pagament de la taxa per als nivells A2, B1, C1 i llenguatges específics és del 28 d’abril al 5 de maig, tots dos inclosos.
El termini per a la matrícula i el pagament de la taxa dels nivells B2 i C2 es publicarà en la web de la JQCV.
El tràmit de matrícula i el pagament de la taxa, que únicament estarà disponible per als aspirants que han obtingut plaça en el sorteig, també es farà per via telemàtica amb firma electrònica o sense.
La prova del C1 es farà en dos dissabtes: el 12 de juny es farà la primera part de la prova, que inclou l’àrea d’expressió i interacció oral, i el 26 de juny les altres tres àrees: comprensió escrita, estructures lingüístiques i expressió i interacció escrites.
La prova del B1 es farà el 19 de juny i el 26 de juny la de l’A2.
Pel que respecta als exàmens de novembre, el C2 es desenvoluparà al llarg de dos dissabtes.
El dia 6 l’àrea d’expressió i interacció oral, i el 20 les altres quatre àrees: comprensió oral, comprensió escrita, estructures lingüístiques i expressió i interacció escrites.
La prova de B2 tindrà lloc el 13 de novembre.
Quant als certificats de capacitació tècnica, les proves es faran al juny: el dia 12 les de llenguatge administratiu, el 19 les de llenguatge en els mitjans de comunicació i el 26 les de correcció de textos.
Tots els detalls de la convocatòria, així com l’oferta de places de la resta de nivells més enllà del C1 i C2, es publicaran a la web de la JQCV.
Les proves tenen un pla de contingència en el qual es desplegaran les mesures de seguretat i prevenció determinades tant per la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública com per l’Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball.
El pla, que s’anirà actualitzant segons les indicacions sanitàries, es publicarà en la web de la JQCV, on es facilitarà tota la informació perquè els aspirants a la prova coneguen les mesures de prevenció que han de prendre abans i durant els exàmens.
Per a garantir la seguretat en la prova s’establiran dispositius organitzatius de control d’accessos per a evitar aglomeracions i garantir la distància interpersonal de seguretat d’1,5 metres i presa de temperatura abans de l’entrada.

Response: La Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià aprova la convocatòria ordinària de les proves de coneixements de valencià per al 2021. Les proves tindran lloc el juny i el novembre, depenent del nivell i les places s'adjudicaran per sorteig. La resta de detalls de la convocatòria es publicaran al web de la Junta Qualificadora.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El ple del Parlament ha aprovat les conclusions de la comissió d'investigació de l'Operació Catalunya, amb els vots favorables de JxSí, CSQP i la CUP, que van ser els únics grups que van assistir a totes les sessions de la comissió.
Cs i PSC s'hi han abstingut i el PPC hi ha votat en contra.
Cada grup va presentar les seves conclusions, molt similars entre elles, i finalment tots tres grups van votar favorablement a la resta de conclusions.
Així, consideren que hi va haver una "guerra bruta" organitzada des del Ministeri de l'Interior i amb la col·laboració de diversos organismes de l'estat per perseguir deliberadament polítics independentistes catalans per tal de desprestigiar-los i modificar el comportament electoral dels ciutadans.
Els tres grups demanen que s'investigui més a fons aquest "GAL" mediàtic, policial i judicial i es demanin responsabilitats polítiques al president del govern espanyol, Mariano Rajoy, la vicepresidenta Soraya Sáenz de Santamaría i altres alts càrrecs.
Les conclusions critiquen l'intent de "boicot" de PP, PSOE i Cs, a més de les nombroses incompareixences, i han anunciat que portaran les conclusions a la justícia.
En aquest sentit, la presidenta de la comissió i diputada de JxSí, Alba Vergés, ha denunciat el "boicot polític" tant a la feina dels diputats com a la seva "responsabilitat" com a tals pel fet de no assistir-hi.
Ha afegit que hi va haver un segon "boicot" exercit per part de l'Estat per les incompareixences de membres del govern i d'altres òrgans i la seva "manca de voluntat per posar llum a les clavegueres".
En les conclusions, els grups consideren que les investigacions policials "prospectives" contra polítics independentistes van començar amb el dinar a La Camarga el juliol del 2010 i es van confirmar amb la publicació el juny del 2016 de dues converses mantingudes l'octubre del 2014 entre el llavors ministre de l'Interior, Jorge Fernández Díaz, i l'exdirector de l'Oficina Antifrau, Daniel de Alfonso.
Així, conclouen que les "clavegueres de l'estat" van actuar dirigides per Fernández Díaz, amb la col·laboració o connivència de Rajoy, Sáenz de Santamaría i el cap de gabinet de Rajoy, Jorge Moragas.
L'operació la van executar una desena de comissaris i alts càrrecs de la policia espanyola, mitjançant la col·laboració de periodistes "afins" i detectius privats.
Posteriorment, han comptat amb la connivència de fiscals i jutges, segons els grups parlamentaris, que no han investigat les males pràctiques policials.
Opinen que es va obrir una "causa general" contra l'independentisme per "perseguir pràctiques, no persones", la qual tenia com a objectiu no pas acabar amb la corrupció política, sinó un interès "estrictament partidista".
De fet, els grups recorden que algunes informacions es van guardar fins que l'independentisme va començar a fer grans mobilitzacions.
El document afirma que la policia espanyola "mai ha estat depurat d'elements franquistes".
Entre les víctimes de la guerra bruta hi hauria Xavier Trias, Artur Mas i Oriol Junqueras, a més de Pablo Iglesias.
Els grups conclouen que els organitzadors de la "conxorxa" haurien pogut incórrer en múltiples delictes com malversació de fons públics per l'ús fraudulent de fons reservats, manipulació electoral, falsedat documental, prevaricació, abús de poder, difamació o calúmnies, entre altres.
Cs, PSC i PPC critiquen l'actitud vers el 'cas Vidal'
Des de Cs, Matías Alonso ha dit que la comissió ha estat "instrumental" i que tenia l'objectiu clar de "desacreditar" l'Estat però "deixant al marge" la corrupció que ha assegurat que també hi ha a Catalunya.
"Clavegueres de l'Estat?
Sí, diguem que sí, però també a Catalunya", ha declarat.
Ha afegit que el pla de treball de la comissió va "deixar al marge" la majoria de propostes de l'oposició i ha recordat que es va aturar la comissió pel 'cas Vidal', assegurant que el "boicot" ha vingut de JxSí.
Des del PSC, Jordi Terrades ha reconegut que hi ha hagut un ús "partidista" i "inacceptable" dels recursos i cossos de seguretat estatals i un "clar abús de poder" però ha justificat la seva gairebé total absència a la comissió pel fet que es va "fulminar" la comissió del 'cas Vidal'.
Ha dit també que no es pot parlar només d'Operació Catalunya ja que, segons ell, va existir una unitat policial "al marge dels canals oficials" però aquesta va afectar també altres partits i territoris de l'Estat amb l'objectiu de "d'aturar i alentir investigacions de corrupció que afectaven alts càrrecs del PP".
L'altre grup parlamentari que no hi va participar, el PPC ha denunciat la construcció d'un relat per part de l'independentisme en contra de l'actuació dels cossos de seguretat de l'Estat, entre d'altres.
"Què farien vostès sense el seu enemic exterior?
A qui culparien?", s'ha preguntat.

Response: El Ple del Parlament aprova les conclusions de l'Operació Catalunya. JxSí, CSQP i la CUP hi han votat a favor, mentre que Cs i PSC s'hi han abstingut i el PPC hi ha votat en contra. Es demanaran responsabilitats polítiques al president Rajoy i a la vicepresidenta Soraya Sáenz de Santamaría, entre altres, per desprestigiar els polítics independentistes catalans.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El nombre de joves entre 18 i 34 anys que van llogar o intentar llogar un pis ha caigut un 39% entre aquest any i l'anterior, mentre que el descens entre aquest col·lectiu en el mercat immobiliari en general es va situar en un 24% (del 38% al 29%), segons l'informe elaborat per Fotocasa 'Els joves i la seva relació amb l'habitatge'.
Així, si al 2017 un 28% dels joves va llogar un pis o ho va intentar aquest percentatge s'ha reduït fins el 17% durant el 2018.
Per contra, entre els que han comprat o ho han intentat no es van registrar canvis i es manté en un percentatge proper al 12%.
No obstant això, per segments, l'estudi conclou que entre els joves entre 25 i 34 anys aposten més per la compra que pel lloguer, ja que si al 2017 el percentatge es va situar en un 6%, aquest any s'ha enfilat fins el 9%, mentre que els qui opten pel lloguer es van reduir un 33% en un any.
Entre el segment dels 18 a 24 anys la seva participació en el mercat immobiliari s'ha reduït a la meitat tant com a inquilins de lloguer (del 29% el 2017 al 15% el 2018) com en la compra, concretament del 8% al 4%.
Segons l'estudi, elaborat amb una mostra de 5.042 persones a través d'Internet entre el 6 i el 26 de març, el principal objectiu entre els menors de 35 anys que volen llogar o comprar és utilitzar-la com a primera residència, en un 88% dels casos, tres punts més que el 2017, mentre que un 8% vol una segona residència i només un 1% compra per invertir.
La directora d'Estudis de Fotocasa, Beatriz Toribio, ha destacat que el preu dels lloguer porta registrant increments ininterromputs durant 3,5 anys i mig i que va ser l'any passat quan es va produir el major augment amb un 9% de tota la sèrie històrica del portal immobiliari.
"El lloguer és la principal via d'accés dels joves a un habitatge però el fort encariment dels preus està reduint la seva participació en aquest mercat", ha assenyalat Toribio.
Quant al perfil del jove que lloga un habitatge, és el d'un jove de 27 anys universitari, en què en el 73% dels casos la dona és qui pren més protagonisme davant el 27% dels homes.
El principal motiu és el d'un canvi de residència per motius laborals o acadèmics, amb un 47%, seguit per la voluntat d'independitzar-se.
A més, la meitat dels enquestats afirma que opta pel lloguer per la situació econòmica personal que fa impossible la compra (quasi la meitat pertanyen a una classe mitjana-alta i un terç té uns ingressos anuals d'entre 10.000 i 20.000 euros), tot i que un 38% ho fa per facilitar la mobilitat laboral i un 34% perquè dona més llibertat i flexibilitat.
Malgrat les dificultats dels joves per adquirir un habitatge, un 41% dels menors de 35 anys indiquen que la seva intenció és comprar-ne un a mig termini i un 47% voldria fer-ho en els pròxims cinc anys, davant un 12% que no té cap intenció de fer cap compra.
Pel que fa al perfil del jove comprador, el 12% dels enquestats van comprar o ho van intentar, però només un 6% ho va aconseguir.
En aquest cas, les dones també tenen mes protagonisme a l'hora de concretar l'operació (65%) i l'edat és el d'una persona de 29 anys amb estudis universitaris que disposen d'uns ingressos superiors als qui volen llogar.
Entre els motius que els porta a fer una compra d'habitatge, el 46% assegura que és una inversió a llarg termini, un 36% perquè llogar és "llençar els diners" i un 33% perquè els preus pugen i "és un bon moment".
El 82% dels joves s'hipoteca
De l'estudi de Fotocasa, presentat aquest dimarts a dos dies de la inauguració del Barcelona Meeting Point, també es desprèn que augmenta el nombre de joves que s'hipotequen i passen del 78% del 2017 al 82% aquest any i només un 18% dels menors de 35 anys no va necessitar un finançament extra.
El dels joves és el segment que requereix un préstec hipotecari.

Response: Segons l'estudi "Els joves i la seva relació amb l'habitatge" de Fotocasa, el nombre de joves que lloga un pis està minvant. En el segment de 18 a 34 anys ha caigut un 39% i en el de 25 a 34 un 33%. La raó subjacent és l'augment del preu del lloguer els darrers 3 anys i mig.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Els consumidors europeus no sabran si el que mengen és o no és carn clonada.
Foto: Arxiu.
El fracàs de les negociacions entre els estats membres, el Parlament i la Comissió sobre una eventual prohibició de la carn clonada significa, de fet, que està autoritzada.
Tampoc no s'ha aconseguit un acord sobre l'etiquetatge d'aquesta vianda mentre ja es comercialitza a Europa sense coneixement dels consumidors.
Segons que reporta Novethic (mitjà francés expert en desenvolupament sostenible) la directora general del Bureau européen des unions de consommateurs (Beuc), Monique Goyens: "És una vergonya.
La tria dels europeus és clara: no volen que s'utilitzi el clonatge en la producció alimentària, però no han estat escoltats.
Els productes alimentaris sorgits del clonatge no aporten cap benefici als consumidors, però els interessos de la població no han fet el pes a les inquietuds del comerç internacional.
Segons els observadors presents, després d'11 hores de negociacions nocturnes, els ministres de la Unió Europea han refusat totes les propostes del Parlament europeu, fins i tot el de l'etiquetatge obligatori dels productes alimentaris sorgits de la carn clonada.
Matthias Wolfschmidt, de l'organització Foodwatch, ha denunciat particularment el bloqueig dels representants alemanys a Brussel·les.
"L'etiquetatge des productes alimentaris sorgits del clonatge ha fracassat en gran part a causa de l'oposició del Govern alemanys", ha denunciat.
"Per evitar una querella comercial que conduís a un embarg de la carn alemanya als Estats Units, Ilse Agnier (ministra alemanya d'Agricultura [CSU], partit conservaor bavarès) i Rainer Brüderle (ministre alemany d'Economia [FDP], partit liberal), han cedit a la pressió dels Estats Units, principal exportador de carn clonada i fornidor de material per al clonatge."
Prop de 300.000 tones de derivats de carn es van exportar (sobre una producció total d'1,4 milions de tones) per valor de 1.300 milions d'euros.
La indústria dóna feina a gairebé 60.000 assalariats en unes 400 empreses.
El consumidor europeu enganyat
Si els consumidors europeus no mengen directament carn clonada, si que mengen productes soritst d'animals clonats.
I sense saber-ho.
En quina quantitat, en quins productes, és a hores d'ara impossible de conèixer-ho, encara més si fem cas d'una nota confidencial redactada per la Comissió Europea que publica el laboratori independent alemany Testbiotech.
"Hem importat esperma dels Estats Units i ja hi ha descenddents d'animals clonats a Europa, així com productes alimentaris derivats.
El problema és que no sabem quin animal ha sortit dels clons", es pot llegir en la nota que publica Novetich.
Durant les negociacions, els diputats han argumentat que els riscos assumits pel consum de productes procedents d'animals clonats són encara poc coneguts.
D'altra banda, també han subratllat que la clonació pot reduir considerablement la diversitat genètica del bestiar i augmentar el risc que ramats sencers siguin delmats per les malalties.
Un fet al qual caldria sumar la major i més precoç mortalitat entre els animals clonats.
100.000 euros per a clonar un animal
Quin és, doncs, l'interès del clonatge d'animals?
És, sense sorpresa, d'ordre econòmica.
La nota confidencial esmentada més amunt assenyalava que un embargo immediat dels productes europeus per part dels Estats Units significaria un prejudici econòmic estimat d'uns 250 milions d'euros anuals sobre les exportacions agrícoles europees.
D'altra banda, Christoph Then, de Testbiotech, revela que "només un petit nombre d'empreses aconsegueixen els beneficis que genere la tecnologia del clonatge", bàsicament perquè les tècniques de la clonació demanen una inversió molt gran.
El cost de clonació d'un animal pto estimar´se actualment en 100.000 euros, "però a mesura que la tecnologia progressi, els preus aniran baixant".
En aquests moments, un bou no clonat costa entre 4.000 i 20.000 euros.
No obstant això, la clonació significa la propagació ràpida i deslocalitzada d'un patrimoni genètic recercat pels criadors, és a dir, que generen la major productivitat possible al més ràpidament possible.
Un cop aplicat en els seus ramats, la tècnica de clonació millora el seu rendiment i, per tant amorteix la inversió inicial.
I això no vae en la direcció de l'interès públic".

Response: Després d'11 hores de negociacions fallides al Parlament Europeu, ni tan sols serà obligatori etiquetar els productes que sorgeixin de la carn clonada. Per tant, els consumidors europeus no sabran si el que mengen és o no carn clonada, tot i que consumir-ne no aporta cap benefici. En les deliberacions, ha pesat més els interessos comercials.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
La Vall Fosca ha homenatjat, aquest divendres, la resistent antifeixista Conxita Grangé, filla d'Espui, al Pallars Jussà.
Grangé, que a l'agost farà 94 anys, va ser deportada l'any 1944 al camp de concentració per a dones de Ravensbrück, a Alemanya.
Actualment viu a Tolosa de Llenguadoc i és l'última supervivent catalana dels camps de concentració i extermini nazis.
Testimoni de l'acte d'homenatge serà el plafó dels Espais de Memòria Democràtica de Catalunya dedicat a Conxita Grangé que s'ha col·locat davant de la casa on va néixer el 6 d'agost de 1925.
A França ha rebut destacades condecoracions, com la Legió d'Honor i la Medalla de la Resistència.
Familiars de Grangé han destacat la contribució d'aquesta veïna de la Vall Fosca a la recuperació de la memòria històrica i han dit que ha dedicat bona part de la seva vida a explicar la seva experiència a les escoles i a mantenir viva la memòria de les dones deportades.
L'historiador Josep Calvet ha explicat que Grangé va ser una precursora de la memòria històrica al sud de França.
Calvet ha explicat que Grangé es va casar a França i va adoptar el cognom del marit i "sempre ha passat com una deportada francesa".
Calvet ha afegit que en realitat va néixer a Espui i "és la darrera catalana que va estar a un camp de concentració".
Contrasta amb la seva tasca pedagògica per explicar els fets que va viure amb l'actitud que tota la vida va adoptar davant de la família.
Tots els familiars coincideixen en què a casa mai va voler recordar aquests fets i no en va parlar mai.
La directora general de Memòria Democràtica, Gemma Domènech, ha dit que "sense memòria no hi pot haver justícia" i actes com aquest contribueixen de manera especial a la recuperació de la memòria històrica.
Domènech ha explicat que és una iniciativa que ha sorgit de la societat i ha afegit "que és un deure de país tenir presents aquestes persones que van lluitar perquè tos visquéssim en democràcia".
L'acte d'homenatge ha comptat amb la consellera de Justícia, Ester Capella, familiars de Grangé, autoritats i membres de l'Amical de Ravensbrück.
Coincidint amb aquest acte al Museu Hidroelèctric de Capdella s'ha programat una exposició de l'Amical de Ravensbrück 'El camp de concentració per a dones de Ravensbrück', que explica la vida al camp a través de plafons i imatges
Conxita Grangé i Beleta, resistent antifeixista deportada a Ravensbrück
Conxita Grangé Beleta va néixer a Espui, el 6 d’agost de 1925, en una família de vuit germans.
A causa d’una malaltia de la seva mare, als dos anys la van portar a casa dels seus oncles: Jaume Beleta —fill de Casa Antema, de la Plana de Mont-Ros— i Elvira Ibarz, a Tolosa de Llenguadoc, on va viure amb Maria Castelló, filla de l’Elvira, fins a la Guerra Civil (1936-1939), quan la família es va traslladar a Catalunya per lluitar al costat de la República.
Acabada la guerra, la família Beleta va tornar a França i va lluitar amb la Resistència als nazis.
Conxita Grangé i Maria Castelló feien d’enllaç amb els guerrillers i els maquis.
Conxita Grangé, Maria Castelló i Elvira Ibarz van ser detingudes a Peny, al departament francès d’Arieja, el 24 de maig de 1944.
Lliurades a la Gestapo, foren empresonades i torturades a Tolosa de Llenguadoc, des d’on van ser deportades a Alemanya.
Van travessar França de sud a nord amb el tren fantasma, amb set-cents detinguts, en un recorregut de dos mesos sota els bombardeigs aliats i els atacs del maquis.
El 9 de setembre van ser internades al camp de concentració de dones de Ravensbrück.
Abans de l’alliberament, quan el camp fou bombardejat per l’aviació aliada, van estar setmanes caminant en una marxa de la mort fins que aconseguiren trobar les tropes aliades i, més tard, retornar a França.
Conxita es va establir a Tolosa i es va casar amb Josep Ramos Bosch, un antic guerriller català.
Ha rebut destacades condecoracions de la República francesa, com la Legió d’Honor i la Medalla de la Resistència.
Ha dedicat bona part de la seva vida a explicar la seva experiència als escolars i a mantenir viva la memòria de les dones deportades.
El juliol de 2019 és la darrera supervivent catalana dels camps de concentració i extermini nazis.

Response: Homenatge a Conxita Grangé, l'última supervivent catalana dels camps de concentració nazis. Va néixer a Espui, a la Vall Fosca, i al cap de dos anys la seva família va anar a viure a Tolosa de Llenguadoc, però a la Guerra Civil van tornar a Catalunya per lluitar per la República. A França ja ha rebut diversos reconeixements.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El PSOE ha registrat abans de les 11 hores al Congrés una moció de censura contra el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, després de la sentència condemnatòria de la Gürtel.
Justament a les 11 hores comença la reunió de l'executiva federal del PSOE que analitzarà l'aposta del secretari general del partit, Pedro Sánchez.
Una iniciativa que per prosperar hauria de comptar o bé amb el suport de Podem i Ciutadans alhora (malgrat les incompatibilitats que ja van manifestar durant la investidura fallida de Sánchez), o Podem i els partits nacionalistes, és a dir ERC, PDeCAT i PNB, malgrat que Pedro Sánchez rebutja el suport dels independentistes i el PNB acaba de permetre l'aprovació dels pressupostos de Rajoy "per responsabilitat".
En tot cas, segons fonts de l'equip de Sánchez, una moció de censura permetria "retratar tothom" i posaria de manifest la voluntat real de Ciutadans a impulsar una regeneració política a l'Estat.
Membres de l'equip de Sánchez assenyalaven aquest dijous a la tarda que en aquest debat és vital el criteri i les opinions dels líders territorials i dels membres de l'executiva del partit, malgrat que a les portes de Ferraz el portaveu del PSOE, Óscar Puente, ha afirmat que l'opinió de l'executiva està "molt alineada" amb Sánchez.
El líder dels socialistes espanyols ja va mantenir aquest dijous converses amb bona part dels barons socialistes, que ho veuen també com una eina de rellançament de cara a les eleccions autonòmiques i locals de l'any vinent.
El primer secretari del PSC, Miquel Iceta, ha donat ple suport a Sánchez en un tuit aquest matí i ha fet una crida a "oferir una alternativa de progrés per a Espanya".
El PSOE aborda la iniciativa després de 24 hores de silenci d'ençà de la publicació de la sentència que condemna el PP per Gürtel.
Aquest dijous els serveis de premsa del PSOE s'havien limitat a apuntar en un brevíssim comunicat que "el PSOE considera inacceptable la resposta del PP i el govern davant la sentència del 'cas Gürtel' que implica políticament el president del govern i del PP, Mariano Rajoy".
El seu silenci va contrastat amb la reacció del líder de Podem, Pablo Iglesias, que va instar el líder del PSOE a presentar la moció de censura que el portaveu del PDeCAT al Congrés, Carles Campuzano, ja ha avançat que recolzaria.
També amb les manifestacions d'Albert Rivera, que va amenaçar de trencar el suport de la seva formació al govern de Mariano Rajoy alhora que va recordar que ha d'actuar amb "responsabilitat" per evitar que els independentistes "s'aprofitin de la debilitat" de l'Estat.
A l'hora d'impulsar la moció de censura, el líder del PSOE toparà novament amb les limitacions que els barons van imposar al Comitè Federal del desembre del 2015 en què es va vetar la possibilitat d'assolir acords amb les forces independentistes.
Una opció que si es referma ara tan sols deixa oberta la possibilitat d'un acord transversal amb Podem i Ciutadans alhora, just després que el partit de Rivera hagi donat suport als comptes de Rajoy.
Com funciona la moció de censura?
Un cop registrada al Congrés, el reglament estipula que a Mesa haurà de comprovar que reuneix tots els requisits i l'haurà d'admetre a tràmit.
Tot seguit, ho haurà de posar en coneixement del president del govern espanyol i els portaveus dels grups parlamentaris.
Llavors, el reglament recull que hi ha un termini de dos dies en cas que altres grups vulguin impulsar mocions alternatives.
El reglament de la cambra baixa també determina que és la presidenta, Ana Pastor, l'encarregada de fixar la data de la votació, que haurà de ser com a mínim passats cinc dies des del registre de la moció.
Per aprovar-se, cal que s'aconsegueixi una majoria absoluta (176 diputats).
En cas de prosperar, la presidenta del Congrés, Ana Pastor, ho posarà en coneixement "immediatament" en coneixement del rei i del president del govern espanyol.
El candidat alternatiu que ha impulsat la moció de censura queda investit de manera automàtica i no cal cap altra votació.
Possibles majories
Fins al moment, ja han anunciat públicament el suport (ara o en anteriors situacions) Podem, ERC i PDeCAT i EH-Bildu.
La suma d'aquests diputats és de 175, a un únic vot de la majoria absoluta que necessita el PSOE per aconseguí que la moció prosperi.
Aquest únic vot, però, serà difícil d'aconseguir per part dels socialistes.
Les formacions que podrien donar suport al PSOE són Ciutadans, Coalició Canària o del PNB.
Totes tres formacions que acaben de donar suport al PP en l'aprovació dels pressupostos generals de l'Estat aquesta mateixa setmana.
En el cas de Cs, a més, tenen un pacte d'investidura tancat amb el PP, i el secretari general de Cs, José Manuel Villegas, ja ha avançat que donarà suport a una "moció de censura instrumental" si el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, no convoca eleccions de mutu propi.

Response: Arran de la sentència de la Gürtel, el PSOE ha registrat al Congrés la moció de censura a Rajoy. Aquesta iniciativa ha de comptar amb el suport de Podem i Cs, cosa probable, ja que Podem va instar el PSOE a presentar la moció i Cs va amenaçar de retirar el seu suport al PP.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
L'Estat no intentarà "espanyolitzar" nens a Catalunya aquesta legislatura.
Sense el seu ideòleg, la Llei Wert no té avaladors al si d'un executiu que ja no disposa del corró de la majoria absoluta i que necessita acords amb altres forces per sobreviure a l'aritmètica parlamentària.
El titular d'Educació, Íñigo Méndez de Vigo, està disposat a apagar la LOMCE fase per fase –com va demostrar aquest dilluns enterrant les revàlides i tornant a la selectivitat- a canvi d'un Pacte per a l'Educació que garanteixi la pau social i substitueixi una de les lleis més discutides del primer mandat de Rajoy.
Una voladura controlada.
El mateix ministre, a qui Rajoy ha situat com a portaveu i ariet dels pactes d'Estat, és el portaestendard de l'"operació Diàleg".
La Moncloa no vol incendis col·laterals que dificultin encara més la normalització de les relacions amb la Generalitat.
La prioritat és asseure de nou Catalunya a la taula de negociació i oferir una imatge de normalitat institucional malgrat la batalla als tribunals pel procés independentista.
Méndez de Vigo aplana el camí, i ERC i PDECat participaran a la subcomissió que es va crear aquest dijous al Congrés per debatre la nova llei.
És el fracàs del mètode ideat per Wert per castigar la Generalitat pels incompliments reiterats de les sentències que l'obligaven a impartir classes amb el castellà com a llengua vehicular.
El sistema establia que el govern català hauria de pagar 6.057 euros anuals per escolaritzar en un centre privat cada nen que demanés estudiar en castellà i no trobés oferta a l'escola pública.
Objectiu: fer emergir la veu de la part de la societat catalana suposadament silenciada pel nacionalisme.
El 2014, imbuït per la seva pròpia propaganda, el Ministeri preveia que s'hi acollirien milers de famílies fartes de la imposició del català.
Un diagnòstic erroni que el va portar a plantejar solucions equivocades.
Wert no només va topar amb l'oposició frontal de la Generalitat, dels centres i de les famílies, sinó també amb una absoluta indiferència per part dels suposats beneficiaris de la mesura.
Des que es va aprovar només han demanat formalment aquestes beques 154 famílies (40 aquest curs) sobre una població escolar d'1,56 milions d'alumnes.
El Ministeri només n'ha acabat acceptant 50.
La resta no complien requisits bàsics, com per exemple que el centre privat on aquestes famílies havien matriculat els fills oferís, efectivament, educació en castellà.
En vista dels resultats, i sense Wert al consell de ministres, l'executiu de Rajoy ja va rebaixar de cinc milions a un aquesta partida als pressupostos generals de l'Estat per al 2016.
Una quantitat que podria quedar reduïda a una xifra pròxima a zero als pressupostos de l'Estat per al 2017.
A més, el Tribunal Superior de Justícia de Madrid (TSJM) ha disparat aquesta setmana el tret de gràcia a la mesura paralitzant la prestació a una família fins que el Tribunal Constitucional no resolgui el recurs que la Generalitat va presentar el 2014 i que –contràriament a la celeritat dels magistrats en qüestions relacionades amb el procés- encara no té sentència.
Amb tot, el Ministeri es resisteix a demolir el sistema, fet que desperta els recels del Govern.
Méndez de Vigo es va negar dilluns a la petició de la consellera Ruiz de suspendre l'aplicació de la disposició addicional que regula el mecanisme mentre no s'aprovi una nova llei.
Mirant de reüll C's, l'executiu espanyol prefereix, per ara, mantenir l'invent a la nevera, a l'espera de la resposta del TC.
Malgrat els rèdits en clau interna, el saldo final del mecanisme és nefast per a l'equip de Rajoy, que ha vist com la seva proposta estrella en matèria educativa –dissenyada per a temps de guerra- amenaça ara la credibilitat de l'"operació Diàleg".
La prova de foc es pot produir en breu, perquè el govern espanyol ha de decidir si resta o no el preu de les matrícules d'aquestes 50 famílies de les transferències que farà amb la Generalitat.

Response: La llei Wert, que pretenia "espanyolitzar" els nens catalans, ha fracassat. Aquesta llei establia que el govern català pagués més de 6.000 € per escolaritzar en un centre privat cada nen que preferís estudiar en castellà. Però només 154 famílies han demanat aquesta beca. D'una població escolar d'1,56 milions, això representa tot un fracàs.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
"Val la pena intentar-ho".
Així beneeix la cúpula d'ERC l'acord amb el PSOE.
L'entesa passa per l'abstenció dels 13 diputats republicans per investir Pedro Sánchez i el compromís del govern espanyol d'activar una mesa de negociació per afrontar el conflicte amb Catalunya.
L'acord entre ERC i el PSOE, segons va avançar l'Ara i han confirmat fonts de la negociació a NacióDigital, inclou una consulta pensada per validar a les urnes el resultat del diàleg entre l'Estat i la Generalitat.
Es tracta d'una de les demandes que feien els republicans i que va solemnitzar el vicepresident Pere Aragonès -peça clau per a l'entesa gràcies als seus contactes amb la Moncloa- en un article el 24 de novembre.
Sánchez, en tot cas, es menjarà el raïm de les dotze campanades de fi d'any sense tenir el vist-i-plau republicà al sac i ben lligat.
Si bé la cúpula donava llum verda a l'abstenció quasi al mateix temps que el PSOE i Podem presentaven el primer acord de coalició de la història d'Espanya en democràcia, és el consell nacional d'ERC qui ha de dir amén.
I aquest òrgan es reunirà el 2 de gener, just el dia en què el PSOE volia que arrenqués el debat d'investidura.
Marta Vilalta: "No podem renunciar a intentar fer viable i possible la via del diàleg.
Cal intentar fer possible aquesta oportunitat de seure cara a cara amb l'Estat"
L'acord el defensen fins i tot al marge de si la Junta Electoral Central acaba inhabilitant Torra i retirant la condició d'eurodiputat a Junqueras.
El risc creixent d'un final abrupte de la legislatura
La vintena de CDR cridant "vergonya" a les portes de la seu republicana aquest dilluns al matí i els pronunciaments de Carles Puigdemont i del president Torra il·lustren fins a quin punt l'aposta d'ERC pot acabar derivant en una crisi de Govern que posi un punt i final abrupte a la legislatura catalana.
Tot i això, els republicans sostenen que la mesa de negociació serà entre governs i donen per fet que els socis de JxCat no poden renunciar a ser-hi.
Fins i tot, asseguren, en virtut de l'acord que va fer l'executiu després de la sentència, ja que a la mesa de negociació, expliquen els republicans, hi exposaran tant l'autodeterminació com l'amnistia.
El PNB ha donat ja el seu sí a Sánchez amb el compromís de fer les "reformes necessàries" per a un encaix de Catalunya i Euskadi.
Per ara, ERC ha declinat donar detalls concrets del document que han tancat amb el PSOE a foc lent durant un mes de contactes i reunions perquè volen mantenir l'hermetisme fins al consell nacional.
Però Vilalta ha tret pit d'haver aconseguit fer seure uns socialistes que en campanya van entonar el discurs més dur contra l'independentisme i que ara -segons Miquel Iceta, per convicció i per necessitat- assumeixen l'existència d'un "conflicte polític" i expressen compromís per desfer la via judicial.
"Som escèptics i no som ingenus, però creiem que és una oportunitat", ha insistit Vilalta.
Tenallats pel risc de la precipitació electoral
La cúpula republicana ha radiografiat l'estat de la situació en una reunió de l'executiva on el posicionament ha estat majoritari en l'aposta per facilitar la investidura, però hi ha hagut debat.
El PSOE i Podem han segellat un acord de govern carregat de mesures d'alta rellevància social -des de la derogació de la reforma laboral a l'increment d'impostos a les rendes altes- i que es compromet a activar la "via política" per afrontar el conflicte amb Catalunya.
Per altra banda, però, hi ha dirigents preocupats per com una part de l'independentisme assenyala ERC per estar sucumbint a un escenari insuficient.
"Llegint el que han pactat sobre el conflicte polític entre Catalunya i Espanya, no veig la diferència entre el futur govern de coalició i un del PSOE en solitari", ha afirmat Puigdemont via Twitter.
Torra, per la seva banda, ha advertit del risc de de caure "en paranys".
— Carles Puigdemont (@KRLS) December 30, 2019

Response: PSOE i ERC arriben a un acord per afrontar el conflicte entre Catalunya i l'Estat espanyol que inclou una consulta per validar a les urnes el diàleg entre l'Estat i la Generalitat. El consell nacional d'ERC l'haurà d'aprovar en la reunió del 2 de gener. Puigdemont en fa valoració a Twitter i el qualifica d'escenari insuficient.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
L’editorial Adesiara ha recuperat el volum Ombres entre tenebres, que el periodista republicà Manuel Valldeperes va novel·lar d’una manera vivíssima l’any 1940, sobre els camps de concentració francesos, que ell mateix va sofrir.
Amb el seu ofici i la seva escriptura, Valldeperes ens narra el dia a dia d’aquells exiliats privats de llibertat i en condicions infrahumanes després de la desfeta del 1939.
Va publicar aquesta obra per primera vegada i última fins ara a la Revista de Catalunya, l’any 1941, a l’Argentina.
Va tenir, necessàriament, poc ressò davant les condicions del país i l’exili.
I amb tot, segons que expliquen els estudiosos i curadors de l’obra, Montserrat Bacardí i Francesc Foguet, que també signen la introducció, era una edició d’una gran qualitat i calia recuperar-la, perquè és la primera crònica novel·lada de l’exili.
Llegiu-ne un fragment.
Ombres entre tenebres conté una trama novel·lesca, tot i que és molt prima.
Es veu clarament, diuen els especialistes, que és una obra basada en fets autobiogràfics, una obra escrita per recordar uns fets, per no oblidar-los, perquè en quedés constància.
El llibre brilla per la immediatesa, l’expressió de l’experiència directa.
Amb un estil directe molt efectiu, escrit en forma de diàleg.
La veu hi té una presència constant.
I d’aquesta manera descobrim la quotidianitat de tants exiliats anònims confinats a Argelers, de com passaven les hores.
Té un detallisme gairebé únic, i com que el relat es construeix en primera persona, crea un desassossec que t’atrapa.
No pots deixar de llegir, explica Montserrat Bacardí.
No hi ha patetisme, però és un dir cru i despullat.
Valldeperes va passar un any i mig a Argelers i en va sortir quan van obrir el camp.
L’obra és singular per la immediatesa amb què fou escrita.
Segons Francesc Foguet, ‘el llibre ajuda a entendre com va viure la gent anònima l’exili.
I la indignació, plenament vigent, de la incapacitat d’Europa per tractar aquesta gent com a refugiats i no com a delinqüents.
Ombres entre tenebres vol ser un homenatge a l’èpica d’aquesta gent anònima, des de la pulsió periodística, per preservar-ne la memòria.
La història és protagonitzada per tres soldats que defensen primer la República a les trinxeres i després acaben al camp de concentració.’
Segons que han explicat els especialistes, Ombres entre tenebres de Manuel Valldeperes té tres mèrits: el primer, ja explicat, que és la primera crònica novel·la de l’exili, dels fets històrics.
El segon, el valor d’haver estat escrita gairebé en el mateix moment que els fets succeïen, amb un ritme gairebé frenètic, molt dinàmic, perquè Valldeperes ho va escriure encara amb el trauma a sobre, en estat de xoc.
I en aquest sentit és un text fluid, que explica la història dels exiliats maltractats, que no van viure cap exili d’or, d’una manera planera i quotidiana.
I el tercer mèrit que té és que dóna a conèixer el personatge que el va escriure, Manuel Valldeperes, un periodista cultural avui oblidat completament que va tenir una importància durant la República i la guerra.
Després de passar pels camps de concentració francesos, va exiliar-se a la República Dominicana, on es va quedar per sempre i va arribar a ser tota una institució cultural.
Valldeperes va militar a Acció Catalana i durant la guerra es va passar al PSUC.
Va dirigir els darrers números de la revista Meridià.
A diferència dels exiliats vinculats al món de la cultura, ell va passar pels camps de concentració, i després va anar a la República Dominicana, com més exiliats del món de la cultura: Agustí Bartra, Anna Murià, Joan Sales… Però a diferència d’ells, que tan sols van passar per aquest país per arribar a Mèxic, ell s’hi va quedar, i va ser l’únic que s’hi va quedar.
Per què?
És una incògnita.
I aquí comença una segona història de Manuel Valldeperes, fosca, lligada al dictador Trujillo.
Als anys cinquanta va començar a treballar de corrector al diari La Nación, fundat pel dictador Trujillo, i va acabar dirigint-lo.
El periodista va fer un viratge ideològic radical i es va convertir en un intel·lectual orgànic del trujillisme.
Un personatge complex, doncs, segons que sentencien els curadors del llibre.
Ells també expliquen que en la història de Valldeperes hi ha molts forats perquè no es conserven els seus papers, el seu arxiu.
Una tempesta tropical va destruir casa seva i tot allò que hi havia.
Tanmateix, es conserven publicats els seus elogis a Trujillo.
Per una altra banda, Valldeperes va ser un dels grans crítics d’art de la República Dominicana.
La seva trajectòria literària no va continuar, exceptuant uns quants poemes escrits en espanyol.

Response: L'any 1941, Manuel Valldeperes va publicar a l'Argentina "Ombres entre tenebres" per narrar les peripècies que va patir als camps de concentració francesos. Ara, l'editorial Adesiara l'ha recuperada i publicada, perquè es tracta d'una obra de gran qualitat i la primera crònica de l'exili. És la història protagonitzada per tres soldats de la primera República que acaben als camps de concentració.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
Procés Constituent, Guanyem Terrassa, ICV i EUiA-.
En altres comicis, només s'esperava conèixer si el PSC tindria majoria absoluta o no.
passarà a un mínim de sis després del 24 de maig.
Amb tot, la sala de plens estarà atomitzada i arribar a acords quelcom més que complicat.
que deixa menys llocs als independents.
Els aspirants a l'alcaldia
Jordi Ballart és l'actual alcalde socialista i ha anuncia que, si no guanya, plega.
A mitja legislatura Pere Navarro li va cedir el testimoni perquè arribés en bona posició a aquestes eleccions.
L'advocat Miquel Sàmper (CiU) acaba d'entrar a l'escenari polític i ha tingut poc temps per donar-se a conèixer.
Xavi Matilla (Terrassa en Comú) és un urbanista reconegut que aterra per primer cop en una candidatura electoral.
Isaac Albert (ERC) és tot un veterà i ja ha estat fins i tot tinent d'alcalde.
Javier González (C's) repeteix com a líder de la formació després d'un procés complicat en l'àmbit intern.
Gabriel Turmo (PP) és el polític que porta més temps com a regidor i l'home que ha modernitzat les estructures del partit.
Maria Sirvent (CUP) també és advocada i s'estrena al capdavant de la formació.
La major part de les persones que ara s'asseuen als bancs de la sala de plens del raval de Montserrat no repetiran.
Cap partit traurà majoria absoluta i el més votat podria no depassar els sis o els set regidors.
Si no hi ha sorpreses majúscules, i després de pactes i més pactes, el nou alcalde de Terrassa ha de sortir del grup Jordi Ballart, Miquel Sàmper, Xavi Matilla i Isaac Albert.
Qui guanyi té tots els números.
I aquí Ballart i Matilla tenen llocs de privilegi.
Al PSC se li obriran possibilitats d'acord amb tothom menys amb PP i C'S, que ja ha descartat d'inici.
Terrassa en Comú ha criticat obertament els 36 anys de socialisme i en els mítings el PSC és l'enemic a batre.
El curs polític 2011-2015 ha estat un dels més moguts a Terrassa, amb l'adéu de regidors tan importants i històrics de CiU i de PSC com Josep Rull i Carme Labòria i el canvi d'alcalde.
Pocs canvis a la comarca
Aquesta legislatura ha estat complicada per la gran majoria d'alcaldes de la demarcació de Terrassa, però tot fa pensar que no es produiran gran canvis al capdavant dels Ajuntaments.
Qui sembla que ho té més segur és Mireia Solsona, de CiU, a Matadepera.
A Ullastrell, Joan Ballbè (ERC) es torna a presentar.
La seva primera legislatura no ha estat plàcida amb fortes discrepàncies i alguns contenciosos oberts.
No l'ha ajudat el seu soci de govern, un PSC debilitat que en aquests comicis es presenta amb el nom de Junts per Ullastrell i que és la gran incògnita.
A més, el municipi amplia de 9 a 11 els regidors electes, el que dóna més opcions d'obrir el ventall.
No obstant, res fa pensar que ERC no guanyi les eleccions.
A Rellinars, la republicana Marta Roqué vol mantenir l'alcaldia després d'haver-la arrabassat amb una moció de censura al convergent Albert Ferrer, que enguany ha cedit el testimoni Eva Maria Salvador.
Així doncs, ERC i CiU són els dos ferms aspirants a assumir l'alcaldia en un frec-a-frec dels més interessants de la comarca.
Cesca Berenguer és l'aspirant a revalidar l'alcaldia a Viladecavalls.
Com a Rellinars, la convergent va aconseguir fer-se amb la vara després d'una moció de censura a l'ecosocialista Carles Rodríguez -que ara es presentaran sota les sigles Fem Viladecavalls amb coalició amb Acord per Viladecavalls-.
S'haurà de veure com queda un ple que en aquest mandat estava totalment atomitzat i que ha estat molt condicionat per pactes entre diversos partits.
I, finalment, a Vacarisses, Salvador Boada i UiPV malgrat tenir una oposició molt dura tot fa pensar que tornarà a guanyar les eleccions.
Caldrà veure però quin paper juguen Compromesos amb Vacarisses -un partit de recent creació, municipalista i que ha caigut amb gràcia entre l'electorat- i ERC que pot aprofitar l'element nacional.

Response: Després d'un curs polític molt mogut a Terrassa, amb canvi d'alcalde, entre altres moviments, cap partit obtindria la majoria absoluta. Els principals candidats són Ballart (que marcaria la continuïtat del PSC), Sàmper (CiU), Matilla (Terrassa en Comú) i Isaac Albert (ERC). A la resta de la comarca, en canvi, sembla que hi haurà força continuïtat.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
Alguns dels lesionats l’1 d’octubre a la ciutat de Barcelona ja han començat a identificar els policies espanyols que els van agredir.
Amb els números d’identificació dels agents que van intervenir, que ha aportat el cos de policia al jutjat, i la correspondència amb els números operatius que duien a l’esquena, alguns lesionats han fet servir imatges dels incidents per demanar que declarin com a imputats els agents concrets que sembla que els van pegar.
Després d’haver rebut desenes de denúncies i informes mèdics, el jutjat d’instrucció número 7 de Barcelona va demanar a la policia espanyola que li enviés un llistat amb la identitat dels agents que van actuar a cadascun dels vint-i-cinc col·legis electorals intervinguts de la capital catalana aquell diumenge.
A banda, els Mossos d’Esquadra han aportat, detallat i ordenat nombroses imatges captades per particulars, mitjans de comunicació i càmeres de seguretat, on es poden veure els números operatius d’alguns agents en tres col·legis: el Mediterrània, de la Barceloneta, el Dolors Monserdà, de Vallvidrera, i el Ramon Llull, de l’Eixample.
Això ha permès als afectats saber quin agent els va agredir.
Un dels policies identificats és un subinspector que va actuar a l’institut Pau Claris i que sembla que és qui va tòrcer els dits de Marta Torrecillas.
Aquest subinspector, número 2 del dispositiu en aquest centre, surt identificat a les imatges.
Per això, l’advocat de Torrecillas ha demanat que sel citin a declarar com a investigat, i que la resta de membres del seu escamot siguin interrogats com a testimonis.
Informe de la policia espanyola contra votants i Mossos
Al llistat de la policia espanyola surten més d’un miler d’agents, dividits i ordenats per unitats d’intervenció i amb els col·legis on van actuar, indicant-ne en cada cas els comandaments.
La mateixa policia també ha remès al magistrat instructor un llistat amb els quaranta agents lesionats i els corresponents informes mèdics, la majoria per cops i dolors a les articulacions.
Per la seva banda, el coronel Diego Pérez de los Cobos, coordinador màxim del dispositiu dels tres cossos policíacs l’1-O, diu en un informe remès al jutge que l’objectiu de l’operatiu policíac era intervenir el material, i no pas els votants ni tancar i desallotjar els col·legis electorals, i que la intervenció tingués ‘la menor afectació possible sobre les persones congregades’.
Segons Pérez de los Cobos, des de primera hora d’aquell matí hi havia informacions que apuntaven una ‘eficàcia molt limitada de l’actuació dels Mossos’, informació corroborada poc abans de les 9 del matí quan la policia catalana va demanar suport als cossos espanyols.
Així, els agents espanyols es van trobar concentracions ‘organitzades i preparades’ de centenars de persones, o fins a 1.500, en alguns casos ‘exercint la força’ o amb ‘violència directa’ per a dificultar i alentir l’actuació de la policia.
Arran d’això, els cossos espanyols es van veure ‘obligats’ a fer servir eines antiavalots, utilització que es podia haver evitat, segons l’informe, ‘mitjançant una actuació anterior de tancament de locals per part dels Mossos els dies previs a la votació o les primeres hores del dia 1’.
L’informe acusa de ‘passivitat i nul·la col·laboració’ als Mossos, i fins i tot ‘d’entorpiment i obstrucció’ als cossos de la policia espanyola.
Així, per exemple, diu que hi va haver ‘insults’ i ‘agafades’ per part de policies catalans a agents espanyols a l’escola Mediterrània de Barcelona, o que un mosso que va ‘entorpir’ l’acció de la policia espanyola al centre Pau Claris.
A la seu central del Departament d’Ensenyament, no es va comunicar que la consellera, Clara Ponsatí, anava amb un escorta armat.
Les dades que el jutge va requerir a la policia i que ara s’han lliurat han permès de fer el creuament entre el número de l’operatiu que portava l’agent que va agredir Marta T. a l’escola Pau Claris.
Aquest número, 4U21, es pot veure a les imatges de vídeo que consten en el procediment judicial i, per tant, en fan inequívoca la identificació.
Segons la relació aportada per la policia, aquest agent era el subinspector 70231.
Segons Xavier Monge, advocat d’Alerta Solidària, ‘l’informe del coronel De los Cobos posa de relleu que, malgrat es pretenguin excusar, era un operatiu policíac absolutament desmesurat i preparat per fer front a situacions de violència extrema que en cap cas es van produir; l’absència de cap actitud violenta al llarg de la jornada del referèndum per part dels ciutadans és la major prova que l’actuació de la policia va ser desmesurada i que no va respectar els principis d’oportunitat, proporcionalitat i mínima intervenció, i que, per tant, van ser actuacions il·legals, que van vulnerar drets fonamentals i que no estaven justificades en la interlocutòria del TSJC que parlava expressament de no afectar la normal convivència ciutadana’.

Response: El jutjat d’instrucció número 7 de Barcelona va demanar a la policia espanyola un llistat dels agents que van actuar l'1-O. Alguns lesionats han utilitzat imatges dels incidents per identificar els agents que els van agredir. El coronel Diego Pérez de los Cobos defensa el cos policial argumentant que l'objectiu era intervenir el material i no pas els votants.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) ha anunciat que, a partir de demà, reestructurarà el servei de trens a les línies metropolitanes, per tal de fer front als requeriments del Govern en la lluita contra el coronavirus, i adequant l'oferta d'acord amb la demanda i a les indicacions rebudes per part del Govern i l'Autoritat del Transport Metropolità (ATM) de Barcelona.
Així, a partir de demà, el servei en hora punta serà del 60%, mentre que la resta de la jornada serà del 40%.
El servei de la línia L12 (Reina Elisenda) quedarà suprimit.
A les línies del Vallès, durant les hores punta hi haurà 4 trens cada hora a l'S1 (Terrassa) i a l'S2 (Sabadell); 6 trens cada hora a l'L6 (Sarrià-Pl.
Catalunya) i 6 trens l'hora a l'L7 (Avinguda Tibidabo).
Durant la resta del dia, a les línies S1 i S2 hi haurà 3 trens cada hora, mentre que a la resta es mantindrà la freqüència de 6 trens.
Pel que fa a la línia Llobregat-Anoia, també es reestructurarà el servei, amb un tren cada hora de l'R5 (Manresa), S4 (Olesa de Montserrat), S3 (Can Ros) i R6 (a i des de La Pobla de Claramunt); 2 trens cada hora a l'S8 (Martorell) i 4 trens l'hora a l'L8 (Pl.
Espanya-Molí Nou Ciutat Cooperativa).
Durant la resta del dia, es mantenen les freqüències excepte a l'L8, que passa a 2 trens cada hora.
Les estacions d'esquí, així com el Cremallera de Montserrat i el de Núria romanen tancats.
FGC desaconsella viatjar excepte per raons "inajornables"
Tot i aquestes modificacions per adaptar-se a la demanda, FGC desaconsella viatjar per raons "inajornables, i recomana a tots els clients que es vegin obligats a desplaçar-se que s'informin sobre les possibles afectacions al servei a través dels missatges de megafonia a les estacions i interiors de tren, que consultin les vitrines informatives, el web de FGC, l'aplicació mòbil o el Twitter, o bé que truquin al telèfon d'informació (012).
La caiguda de la demanda ha estat clara des de la setmana passada, passant dels 329.822 viatges el 9 de març als 15.567 d'avui, una caiguda del 81,5%.
Increment de les mesures higièniques als trens i a les estacions
En el marc de la resposta a la pandèmia del coronavirus a Catalunya, FGC ha aplicat un seguit de mesures, tant de caràcter informatiu com organitzatiu, dirigides als clients i al conjunt del personal amb l'objectiu de minimitzar el risc d'infecció i alhora assegurar la prestació del servei.
Així, FGC ha elaborat un Pla de contingència pel coronavirus i, des de començaments de setmana ha activat diverses mesures higièniques, seguint els protocols sanitaris: els maquinistes obren i tanquen les portes perquè els clients no hagin de tocar les botoneres, les màquines de venda de bitllets i les botoneres dels ascensors es netegen cada hora, i diàriament es netegen elements com les barres, els agafadors, les botoneres, les tauletes, les mampares, els endolls i els marcs de les finestres de l'interior dels trens.
El Centre d'Atenció al Client i l'Oficina de confecció de carnets de pensionista s'han tancat al públic, i l'atenció a l'usuari es fa només per via telefònica.
Minut a minut
EN DIRECTE L'última hora sobre el coronavirus
Informació en directe sobre la pandèmia a Catalunya, l'Estat i la resta del món
coronavirus
GRÀFIC INTERACTIU Així evoluciona el coronavirus a Catalunya, dia a dia
A data de dijous, la xifra total de casos és de 315, 25 dels quals són greus, a més de sis morts.
Tres pacients ja han estat donats d'alta
coronavirus
Les 10 «fake news» sobre el coronavirus que l'OMS ha desmentit
Recollim deu dels rumors falsos als quals l'organització internacional ha hagut de sortir al pas
coronavirus
VÍDEO Com protegir els infants del coronavirus?
Des del Departament de Salut donen consells als pares i mares per evitar contagis entre els seus fills
coronavirus
VÍDEO La senzilla recepta per fer gel desinfectant de mans a casa
L'increment de demanda del líquid ha desbordat els distribuïdors i l'OMS ha difós una guia per elaborar-lo
coronavirus
«Coronavirus al dia», rep el butlletí diari de NacióDigital
Facilita'ns el teu correu i rebràs cada vespre consells, dades, avenços per fer front a la pandèmia i una selecció de les millors notícies

Response: A causa de la pandèmia, FGC ha implementat un Pla de contingència que inclou mesures per evitar contagis. Per exemple, els maquinistes obriran i tancaran les portes i s'incrementarà la neteja dels elements comuns. També es reduirà el servei, fins al 60% en hora punta i el 40% la resta de la jornada.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
Barcelona segueix eixamplant el camí perquè es penalitzi la repressió del franquisme i es reparin les víctimes.
La capital catalana té des del gener la presidència de la Xarxa de Ciutats contra la Impunitat Franquista, que és de caràcter estatal, i ara s'ha fixat l'objectiu de replicar una iniciativa similar que agrupi municipis catalans.
"La xarxa que existeix a nivell estatal la volem crear a nivell català", avança a NacióDigital el tinent d'alcalde de Drets de Ciutadania, Jaume Asens.
La intenció del govern d'Ada Colau és presentar-la aquest estiu.
Un dels àmbits en el qual Colau ha dedicat més esforços és amb tot allò que està vinculat a la memòria històrica.
"Entre les coses que volem fer hi ha la de crear una xarxa catalana de ciutats o de localitats contra la impunitat franquista", explica Asens.
Per ara, el consistori s'ha posat en contacte amb municipis com Badalona, Santa Coloma de Gramenet, Girona i Tarragona.
En aquesta última ciutat governa el PSC amb el PP i ja forma part de la xarxa estatal, on també hi són Madrid, la Corunya, Cadis, Saragossa, Vitòria i València, entre altres.
La capital catalana vol aprofitar l'existència de la iniciativa estatal, creada a Pamplona el 2016, i posar en marxa una xarxa a Catalunya.
El fil conductor que mou l'Ajuntament és que, mentre no es resol la querella argentina, cal abordar al màxim totes les línies d'actuació perquè la dictadura franquista no quedi impune.
Això implica que des de l'àmbit municipal es presentin querelles als jutjats de primera instància espanyols, com ja ha fet Barcelona contra Carlos Rey González, el militar que va firmar la pena de mort de Salvador Puig Antich.
L'Ajuntament ja s'ha posat en contacte amb municipis com Badalona, Santa Coloma de Gramenet, Girona i Tarragona
Considera que és en aquests jutjats on les causes contra el franquisme poden tenir més opcions de prosperar, i posa d'exemple la querella que va presentar el municipi d'Elgeta, al País Basc: el jutjat d'instrucció número 4 de Bergara va ordenar el desembre que s'investiguin els crims de la dictadura per possible genocidi.
Així ho va decidir una jutgessa suplent, però la tornada del titular va servir perquè a principis de gener es revelés que s'arxivava la querella, si bé l'Ajuntament va recórrer contra l'arxivament.
Suport del ple a actuar contra la dictadura
El govern de Colau, que fa un any ja va rebre el beneplàcit del ple municipal per interposar accions penals pels crims contra la humanitat durant la dictadura, aposta perquè la xarxa catalana serveixi per obrir un espai de cooperació entre les ciutats que van patir la repressió franquista.
La planteja com una eina per intercanviar informació i donar suport a les querelles que es puguin presentar: les individuals, les personacions a la causa oberta a l'Argentina i les municipals en els jutjats de les ciutats, seguint l'exemple d'Elgeta i Barcelona.
La proposta encara és més ambiciosa, i advoca per constituir en aquest marc un eix de ciutats que van ser bombardejades durant la Guerra Civil, quan al litoral català es van patir especialment les accions de l'aviació feixista italiana.
Al govern municipal entenen que es compten per desenes els municipis que van sofrir la caiguda de les bombes, raó per la qual proposa un front comú d'aquestes localitats per impulsar un procediment civil contra l'estat italià.
80 anys dels bombardeigs de la Itàlia feixista
Aquest març s'han complert els 80 anys dels bombardeigs dels avions italians a Barcelona, aniversari que la capital catalana ha recordat amb un programa d'activitats que ha inclòs la projecció a la façana de l'Ajuntament de "L'arbre de la memòria" perquè els barcelonins no oblidin els fets.
També s'ha organitzat una exposició que es podrà veure a partir d'aquest juliol al Born en què s'explicarà com els infants van patir els bombardejos.
La proposta de la xarxa catalana es complementa amb la idea d'obrir un debat per reflexionar sobre la revisió democràtica de les places i carrers, un altre dels eixos que ha abordat el govern de Colau en el cas de la capital catalana.
A més a més, es planteja establir espais de coordinació amb la Generalitat per articular el pla de fosses i el banc d'ADN des de les ciutats.
Querella pels abusos contra els homosexuals
Les accions de l'Ajuntament de Barcelona per evitar que el franquisme quedi impune no s'acaben aquí.
A la darrera trobada de la Xarxa estatal de Ciutats contra la Impunitat Franquista, que es va celebrar el gener a l'edifici de la presó Model, el tinent d'alcalde Jaume Asens va anunciar que el consistori presentarà una querella contra els responsables dels abusos al col·lectiu homosexual a la capital catalana durant el tardofranquisme.
Segons Asens, "la querella està acabada", i només falta presentar-la i anunciar-la formalment.

Response: Barcelona presideix des de gener la Xarxa de Ciutats contra la Impunitat Franquista. Jaume Asens ha explicat que el govern de Colau pretén implementar la mateixa iniciativa, però als municipis catalans. L'objectiu és interposar accions penals pels crims contra la humanitat durant la dictadura. També vol articular el pla de fosses i el banc d'ADN.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
L’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha elevat al ple del Consell Social de la Ciutat la proposta, per a definir l’estratègia de reactivació de la ciutat juntament amb el principal òrgan consultiu i de participació ciutadana.
“El Consell Social ha de tindre un protagonisme especial a l’hora de definir les claus de la recuperació, de la generació de confiança i certitud, amb l’establiment de mesures econòmiques, polítiques actives d’ocupació, recuperació del benestar públic i desenvolupament de les potencialitats de les noves tecnologies, l’economia digital i la transició ecològica, i en aqueixa línia treballarem”, ha assegurat Marco.
La nova comissió de treball està integrada per representants de les àrees social i econòmica del Consell Social i d’altres consellers l’aportació dels quals pot sumar al projecte de rellançament de Castelló, així com dels grups polítics municipals amb representació a l’Ajuntament.
Sobre la base de l’aprovat hui en el ple extraordinari, estarà presidida pel portaveu del grup municipal socialista i regidor de Benestar Social, José Luis López.
A més, tindrà huit vocals, entre ells la consellera representant de la Cambra de Comerç de Castelló, Maria Dolores Guillamón, que serà la ponent de la comissió.
Els altres set són: un conseller/a proposat pels consellers representants dels sindicats UGT i CCOO; un representant de la Unió Professional de Col·legis de Castelló, que serà el president del Col·legi de Metges, José María Breva; un conseller/a proposat pels quatre consellers/as de les federacions de veïns, consumidors i usuaris que formen part d’aquest; la consellera representant del Consell Municipal de Benestar Social, Salomé Esteller, gerent de la Junta Provincial de l’Associació Espanyola contra el Càncer (AECC); el conseller representant del Consell Municipal de Comerç, Mauro Gómez; el conseller representant de la Universitat Jaume I, Modest Jesús Fabra, vicerector de planificació, coordinació i comunicació; i el conseller Juan Ángel Lafuente, director de la Càtedra Ciutat de Castelló.
I, un representant del Consell de la Joventut, segons s’ha decidit durant el transcurs del ple.
A més, formaran part de la comissió com a vocals, els sis consellers/as proposats pels grups polítics municipals: José Luis López (PSPV), Begoña Carrasco (PP), Alejandro Marín-Buck (Ciutadans), Tomás Escuder (Compromís), Carlos Navarro (Podem-EU) i Cristóbal Caballero (Vox).
Podran formar part de la comissió si així ho manifesten o, en el seu cas, se’ls requerisca la seua compareixença durant el desenvolupament dels treballs de la comissió, els consellers nats que han sigut alcaldes de Castelló.
“Les administracions públiques hem de respondre amb tota la nostra força a situacions tan crítiques com aquesta.
Des del primer minut, el govern municipal ha assumit la seua responsabilitat i hem treballat en coordinació amb les autoritats sanitàries i reajustant el pressupost per a reforçar les línies essencials de benestar social, ocupació i reactivació econòmica”, ha explicat Marco.
Ara, “volem continuar fent els passos necessaris juntament amb la societat de Castelló”, ha explicat Marco.
“La societat està demandant unitat i diàleg en les institucions per a lluitar contra la covid-19 i des de l’Ajuntament tenim l’oportunitat de treballar de manera conjunta a través d’aquesta comissió per a l’impuls de Castelló”, ha recalcat.
El termini per al qual es crea la comissió serà el necessari per a poder realitzar les funcions que li han sigut encomanades, tenint en compte que per la seua importància un calendari de manera que si fóra possible estiga ultimat l’informe si fóra possible no més tard del pròxim mes d’octubre.
Els membres del Consell Social han pogut participar en el ple de manera telemàtica o presencial i durant la sessió també han pres possessió del seu càrrec huit nous consellers/as: José Luís López (grup municipal socialista), Tomás Escuder (grup municipal Compromís), Francisco Sacacia (UGT-PV), Juan Antonio Llopis (Fundació Caixa Castelló), César Roures (Consell Agrari i de Sostenibilitat Ambiental), Salomé Esteller (Consell Municipal de Benestar Social), Ana Ulloa (Autoritat Portuària) i Inmaculada Nieto (veïna de reconegut prestigi).

Response: L'Ajuntament de Castelló aprovarà al ple del Consell Social la Comissió per a l'Impuls de la Castelló. L'objectiu és definir l'estratègia per reactivar la ciutat davant la crisi de la covid-19. L'alcaldessa Amparo Marco ha afirmat que des de l’Ajuntament es té l’oportunitat de treballar de manera conjunta a través d’aquesta comissió per a l’impuls de la ciutat.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
L'enquesta que calculava els resultats d'una virtual llista conjunta.
Foto: QS/ND
Just dos dies després que ERC va escollir Josep Maria Terricabras com el seu cap de llista per a les europees, el dia 1 de desembre del 2013, el conseller de Presidència, Francesc Homs, plantejava la possibilitat que un cop s'hagués pactat la data i la pregunta, d'elaborar una candidatura de país, com una “demostració de força democràtica”.
Quatre mesos després, la possibilitat d'una candidatura única s'ha esfumat, tothom es “mossega la llengua” i, fins i tot, perilla “un punt en comú” als programes electorals a favor de la consulta a les formacions que van signar l'acord del 12 de Desembre.
En quatre mesos han passat moltes coses.
Hi ha haver per a la consulta, dures i intenses negociacions per bastir aquesta candidatura unitària, noms i desmarcades clamoroses que afectaven la potencialitat d'una llista conjunta.
I sobretot una enquesta encarregada per les dues formacions, a la qual ha tingut accés Nació Digital, que no auguraven un bon resultat dels sobiranistes si concorrien plegats als comicis, conformen la clau de volta per entendre la mort d'una candidatura unitària pel proper 25 de maig.
Desmarcats
De fet, tot just van començar les converses, tant ICV-EUiA com la CUP se'n van desmarcar.
Tot i això després de vacances de Nadal, fonts de CiU i ERC asseguren que es van donar tres setmanes per negociar.
Josep Rull i Lluís Corominas, amb Francesc Homs de rerefons, per part de CiU, i Marta Rovira, Lluís Salvadó i Lluís Juncà per part d'ERC, deixant Artur Mas i Oriol Junqueras per a les grans decisions, van ser els equips.
Aquest termini no es va arribar a complir, ja que Terricabras assegurava que s'estimava més que CiU i ERC anessin per separat per no formar un bloc oposat a ICV-EUiA i a la CUP.
Una premissa que el 20 de gener recollia el comitè de govern d'Unió, que veia com el seu candidat, Salvador Sedó, feia nosa a l'acord amb ERC i a la pau amb CDC.
Noms
Durant aquestes setmanes es van plantejar diversos noms per formar part d'aquesta llista.
Per altra banda, CDC va proposar Jordi Williams Carnes, extinent d'alcalde de l'Ajuntament de Barcelona, nom que no va convèncer als republicans.
ERC també va proposar Toni Comín a qui CiU arrufava el nas.
L'únic punt d'acord era mantenir en Ramon Tremosa i Josep Maria Terricabras entre els primers i tancant els sis primers llocs, l'exconseller socialista, Ernest Maragall.
Llista provisional sense noms
La impossibilitat d'arribar a un acord amb els noms va provocar una oferta de CiU a ERC: el compromís d'una llista unitària però sense tancar cap nom.
Un oferiment, segons fonts de CiU, plantejat pel mateix Artur Mas a Oriol Junqueras, que aquest no va acceptar sinó hi havia un pacte que englobés noms, llocs i programa.
L'enquesta
Mentre la negociació continuava enrocada, les direccions estratègiques d'ambdues formacions van rebre l'enquesta que havien encarregat i pagada a parts.
Un baròmetre, al qual ha tingut accés Nació Digital (figura superior i inferior) per tal de veure les possibilitats electorals de CiU i ERC junts, el bloc sobiranista plegat, o tots individualment.
El resultat va ser definitiu.
Sobre un univers de 1001 persones, entre els que “probablement votarien” i els que votarien una coalició entre CiU i ERC no superarien el 39,3% dels vots mentre que un 55,5% assegurava que no els votaria.
La mateixa enquesta apuntava que, per separat, CiU guanyaria les europees del amb una estimació de vot d'entre el 24,5 i el 25,5%, i se situaria 4,3 punts per sobre d'ERC, que tindria entre el 20,2 i el 21,2%.
És a dir, entre les dues formacions obtindrien com a mínim el 45,7% dels vots.
Així mateix, l'enquesta dibuixava un 47% dels vots per una coalició de CiU, ERC, ICV-EUiA i CUP, i un 48% en contra.
Per tant, les dues formacions van concloure que anar junts era un mal negoci a més de les friccions que estava provocant al bloc sobiranista.
Reunió a Palau
El dia 22 de gener, Mas i Junqueras arriben al pacte de no agressió i decideixen que cadascú concorri pel seu compte establint tres acords.
En primer terme, seria Junqueras qui faria públic que no anirien junts als comicis.
Junqueras ho va fer a l'endemà, dia 23, en un míting a Torrelles del Llobregat.
Posteriorment, CiU proposaria un punt programàtic conjunt que ERC aplaudiria.
Ara la preocupació dels dos partits és donar per tancada la polèmica, per això les paraules del president de la Generalitat, Artur Mas, el passat divendres quan en l'entrevista a RAC1 no va voler donar detalls sobre el fracàs d'aquesta negociació amb un concloent “em mossego la llengua”.
A ERC també s'ha imposat el silenci.
Ningú, a hores d'ara, no vol prendre mal.
L'enquesta de les europees.
Foto: QS/ND

Response: La proposta d'elaborar una candidatura de país, com una “demostració de força democràtica”, ha fracassat, almenys per dues raons. La primera és el desacord en l'elecció de noms d'aquesta llista, i la segona, els resultats d'una enquesta feta a 1001 persones, que afirmava que el 55% no votaria una coalició entre CiU i ERC.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha anunciat aquest dimarts a la tarda que el consistori ha ofert a l'Ajuntament de València un centenar de places per acollir els més de 600 refugiats del vaixell 'Aquarius'.
Així, després de la primera i urgent acollida a València, Barcelona s'ha ofert per a rebre un centenar d'aquests immigrants quan ja estigui estabilitzada la seva situació.
Colau ha agraït el "gest" del nou president espanyol, Pedro Sànchez, per obrir les fronteres als refugiats, però espera que això vagi més enllà, i ha lamentat la "vergonyosa baralla" de diversos països europeus per no acollir aquestes persones.
En una roda de premsa amb el tinent d'alcalde de Drets de Ciutadania, Jaume Asens, i el coordinador del pla Barcelona Ciutat Refugi, Ignasi Calbó, Colau ha explicat que aquest dimarts a la tarda ha parlat amb l'alcalde de València, Joan Ribó, per oferir ajuda a la ciutat.
Així, després de la primera acollida "humanitària i d'emergència", la capital catalana podria acollir un centenar de refugiats en poques setmanes, quan ja estigui estabilitzada la seva situació.
En tot cas, l'acollida a mitjà i llarg termini dels refugiats depèn de dues potes segons Colau: l'habitatge, pel qual ha ofert els habitatges provisionals de proximitat APROP, i un permís temporal de treball perquè puguin ser autosuficients i pagar els impostos corresponents.
A més, Colau i Asens han recordat que també hi ha programes perquè la ciutadania pugui ajudar els refugiats fent-los de mentors o llogant habitacions a preus taxats.
Amb aquest oferiment, Colau ha volgut refermar el compromís de la ciutat amb els refugiats del Mediterrani i reclamar més implicació de la Generalitat però sobretot del govern espanyol.
Així, ha recordat que des del 2015 la ciutat ha atès 11.600 refugiats, i la xifra del 2017 va ser el triple que el 2015.
Aquest primer trimestre de l'any ja s'han atès més de 2.500 persones i es preveu que aquest estiu l'arribada sigui important.
Colau ha explicat que el consistori dedica 6 milions d'euros de recursos propis a acollir refugiats, sobretot per trobar-los un sostre ja que, si no, més de 200 d'aquests dormirien al carrer.
Per això, ha demanat al conseller d'Afers Socials, Chakir el Homrani, una reunió aviat amb la Generalitat per abordar el fenomen, i un canvi d'actitud "radical" al govern espanyol actual respecte el del PP, que el 2018 ha augmentat el pressupost per a refugiats un 1,6% mentre es preveu que arribin el doble de refugiats que l'any 2017.
A més, Asens ha criticat que el govern espanyol rep 330 milions de la Unió Europea per a política migratòria i Madrid els destina bàsicament al control de fronteres i als CIE amb una "gestió opaca".
Però, a més, l'any 2011 el govern de Rajoy hauria suspès amb una disposició transitòria dels pressupostos una partida de 200 milions d'euros que es destinava als ajuntaments per acollir a migrants.
Per això, Colau i Asens han demanat al govern espanyol que pagui al consistori els diners que s'ha gastat en una acollida que és competència de l'estat.
Per tot això, Colau ha agraït a Pedro Sánchez el "gest" de voler acollir els refugiats de l'Aquarius, però espera d'ell "polítiques serioses" en aquest àmbit que vagin al fons del problema i no només a l'atenció d'emergència.
"Les ciutats estem soles, i ara toca seure i planificar, no pas fotos ni cimeres", ha dit.
De fet, Colau ha dit que Barcelona és la ciutat de l'estat que ha dedicat més recursos al tema i està preparada per acollir refugiats, però preveu un estiu amb noves arribades i ha assegurat que l'Aquarius "no serà l'últim vaixell".
Però amb qui més dura han estat Colau i Asens ha estat amb els països europeus i la Unió Europea.
Segons ells, han sentit "vergonya" pel "desinterès i la passivitat criminal" del PP però també per "l'espectacle lamentable i les baralles" entre països per no acollir els refugiats de l'Aquarius.
De fet, Asens ha dit que l'acollida d'emergència de l'Aquarius per part d'Itàlia o Malta "no és caritat" és una "obligació legal" perquè es tractava del port més proper.
Colau creu que la credibilitat de la UE està en joc i depèn de la gestió dels refugiats i que si "mira cap a un altre costat", Europa ja no podrà ser una terra de justícia, pau i convivència.

Response: L'alcaldessa de Barcelona ha ofert al consistori de València 100 places per acollir alguns dels refugiats del vaixell "Aquarius". Tot i agrair el gest de Pedro Sánchez de deixar desembarcar el vaixell en costes espanyoles, Ada Colau lamenta la baralla que hi ha hagut entre els diferents països europeus per no acollir aquestes persones.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
L'Audiència de Girona ha denegat la petició de "reinstauració" de la presó preventiva per a Oriol Boyer, condemnat a 21 anys i 1 dia de presó per assassinar d'una pallissa una dona de 76 anys a Cabanes (Alt Empordà) el 27 de febrer del 2014.
Després del veredicte del jurat popular i de la sentència condemnatòria, el fiscal va sol·licitar una vista urgent per evitar que Boyer sortís en llibertat perquè, segons va explicar l'advocat de la defensa al judici, el processat estava empresonat fins a finals d'any per altres causes i no de forma preventiva pel crim.
De fet, per l'assassinat va estar dos anys entre reixes (del 12 de gener del 2015 al 8 de febrer del 2017) però cap acusació va demanar que li prorroguessin la presó.
L'Audiència de Girona ha denegat la petició de les acusacions per dos motius: perquè no ha quedat acreditat el risc de fugida i perquè, en el moment de celebrar la vista, encara no s'havia interposat cap recurs contra la sentència.
Això vol dir que pot quedar en llibertat quan hagi complert la condemna per altres delictes, a l'espera que la sentència per l'assassinat sigui ferma.
Petició de "reinstauració" de la presó preventiva denegada.
Els dos acusats inicialment pel crim de Cabanes, Oriol Boyer i el violador reincident Antonio García Carbonell, van arribar emmanillats i custodiats pels Mossos d'Esquadra des de la presó a les sessions del judici que es va fer a l'Audiència de Girona el novembre passat.
Cap dels dos, però, estava en presó per l'assassinat perquè, un cop complerts els dos anys en preventiva, les acusacions no van demanar que es prorrogués el temps entre reixes fins al quatre anys.
Tots dos estaven en presó per altres causes, Boyer complint condemna i García Carbonell en preventiva per un afer de falsificació de moneda.
L'Audiència de Girona, seguint el veredicte del jurat popular, va absoldre García Carbonell i va imposar una pena de 21 anys i 1 dia de presó a Oriol Boyer, com a autor d'un assassinat i un delicte de tinença il·lícita d'armes.
El jurat popular va concloure que Boyer era l'autor material de la pallissa mortal propinada a l'anciana de 76 anys el 27 de febrer del 2014.
La sentència també li va imposar una indemnització de 144.000 euros els familiars de la víctima, a qui Boyer va deixar moribunda en un camp a tocar de casa seva.
Davant la sentència condemnatòria, el fiscal va sol·licitar una vista urgent per demanar que Boyer continuï a presó mentre la resolució no sigui ferma.
La compareixença es va fer el 13 de desembre i tant el fiscal com l'acusació particular van demanar que s'adoptés la mesura cautelar de presó provisional fins a la meitat de la pena imposada.
L'Audiència de Girona, però, ha denegat la petició.
Segons ressalta la interlocutòria, Boyer ja va estar dos anys en presó preventiva per aquest cas (entre els anys 2015 i 2017) i no es va demanar que es prorrogués fins als quatre anys.
L'Audiència, però, recull que, jurídicament, podria haver-hi dos arguments pels quals es podria concedir la "reinstauració" de la mesura cautelar però conclou que, en aquest cas, no es compleixen.
D'una banda perquè exposa que, més enllà de la pena de presó imposada, no s'ha acreditat que existeixi risc de fugida superior al que hi havia fa deu mesos, quan no van prorrogar la mesura cautelar.
De l'altra, exposa que, en el moment en què es va celebrar la vista, encara no s'havia interposat recurs a la sentència, un dels requisits que fixa la llei.
"Seria necessari que la reinstauració de la presó provisional es fonamentés en uns arguments realment contundents, imbatibles, que evidenciessin la indiscutible concurrència d'alguna de les causes legals que ho permetin", conclou la interlocutòria que considera que, en aquest cas, no existeixen aquests arguments.
"Les acusacions s'han limitat a al·legar l'existència d'un risc de fugida genèric basat, únicament, en la pena imposada en la recent sentència, no indicant cap altra circumstància personal que faci evident un risc que, s'ha de suposar, fa deu mesos no existia", argumenta el magistrat que també recorda que Boyer és ciutadà espanyol, que té dona i fill al seu càrrec i que no té vincles amb tercers països ni mitjans econòmics per facilitar una hipotètica fugida a l'estranger.
Per això, la interlocutòria conclou que "no ha quedat suficientment acreditada la necessitat de reinstaurar la mesura cautelar de presó provisional".
Això vol dir que Boyer pot sortir en llibertat quan no tingui més causes o compliments de condemna pendents.

Response: L'Audiència de Girona desestima la demanda de reinstauració de la presó preventiva per al condemnat a presó per matar d'una pallissa a una dona de 76 anys a Cabanes. L'Audiència justifica aquesta decisió perquè no s'ha demostrat el risc de fugida i perquè encara no s'ha interposat un recurs contra la sentència.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
L'incendi forestal que es va declarar en el dia d'ahir al paratge de la Penya Juncalillo, en els cims de l'illa de Gran Canària, continua sense control i ha obligat a desallotjar un miler de veïns de fins a una desena de barris dels municipis de Tejeda, Artenara i Gáldar.
A més, un hidroavió del Ministeri d'Agricultura ja ha sortit de Màlaga per sumar-se a les tasques d'extinció.
Així ho ha informat el president de les Canàries, Ángel Víctor Torres, que ha comparegut en roda de premsa al costat del president del Cabildo de Gran Canària, Antonio Morales, i el delegat del govern espanyol a Canàries, Juan Salvador Lleó, per explicar les tasques d'extinció i l'evolució de l'incendi, que ja afecta mil hectàrees, segons l'estimació de la Direcció d'extinció del Cabildo.
El president canari va indicar que els treballs d'extinció fets ahir van permetre que un 85% del perímetre de l'incendi es donés per estabilitzat; però, un canvi de vent durant la nit va complicar la seva evolució i va obligar que, cap a les dotze de la matinada, s'activés el nivell 2, assumint el Govern de Canàries les competències i sumant-se a les tasques d'extinció la Unitat Militar d'Emergències (UME ).
Seguimos trabajando y luchando por nuestra isla!!!
Última hora: 01:00 día 11 de agosto. pic.twitter.com/fUDJ3VtEnM — BOMBEROS GRANCANARIA (@BomberosGC) August 11, 2019
— EL PAÍS CANARIO (@elpaiscanario) August 11, 2019
Àngel Víctor Torres va assenyalar que des d'aquest moment es van activar tots els operatius disponibles i s'ha estat en contacte amb els diferents cabildos i amb el Govern d'Espanya, al qual ja s'ha sol·licitat ampliar la UME amb quatre escamots, fins i tot desplaçant des de la Península la UME de Sevilla, i l'activació de dos hidroavions, un dels quals ja ve camí de Canàries procedent de Màlaga.
Ha precisat que en aquests moments més de 200 efectius estan treballant en les tasques d'extinció de l'incendi i fins a deu mitjans aeris, dels quals ja estan operant la meitat.
Pel que fa a la meteorologia, Torres ha comentat que ha plogut però l'aigua no ha arribat al cim i sembla que no plourà en les pròximes hores.
Va afegir que durant el dia es van a registrar temperatures màximes d'entre 26 i 30 graus i la previsió del vent és que a la tarda-nit empitjori i es registrin ratxes que poden arribar als 70 km/h, el que significa que les pròximes hores són "fonamentals" per intentar donar per controlat l'incendi.
— Canarias Ahora (@Cahora) August 10, 2019
Un miler de veïns, dessallotjats
Torres Aproximadament un miler de persones han hagut de ser desallotjades com a mesura de prevenció de casa seva.
El president canari va voler llançar un missatge d'optimisme a aquestes persones, en el sentit que tot l'operatiu va a treballar "sense descans" per intentar controlar aquest incendi, i va demanar als ciutadans que volen tornar a les seves cases, que per sobre de aquest desig "hi ha la seguretat de les persones", que han de seguir les indicacions dels responsables de seguretat.
En qualsevol cas, va comentar que l'evolució de l'incendi en aquestes primeres hores està sent positiva, de manera que no hi ha previsió de desallotjar més barris i caldrà veure si en les pròximes hores els afectats poden tornar als seus habitatges.
Va recordar que continuen tancades les següents carreteres: GC-210, Tejeda a Artenara, del punt quilomètric 0 al 6; GC-21, Cruïlla dels Garatges a Artenara, del quilòmetre 32 a 39, i GC-150, Creu de Tejeda a Pins de Gáldar, entre els punts quilomètrics 5,5-12,3.
El Capítol recomana, a més, no sobrepassar la zona de Caideros en la GC-220.
També es manté la prohibició de pujar al cim.
Àngel Víctor Torres va confirmar que dos bombers han resultat ferits, tot i que no hi ha constància de més danys personals.
No obstant això, alguns habitatges a Artenara sí que s'han vist afectades per les flames.

Response: L'incendi forestal de la Penya Jucalillo a Gran Canària continua sense control i ha obligat a desallotjar els veïns d'una desena de municipis. Les autoritats han confirmat que l'incendi es va donar per estabilitzat ahir però a causa del canvi de les condicions meteorològiques ahir a la nit, es va reactivar.


Instruction: Explica'm breument les idees principals del text següent:

Context:
El president de Catalunya Acció, Santiago Espot, citat a declarar davant del jutge de l'Audiència Nacional espanyola Fernando Andreu per promoure la xiulada a l'himne espanyol durant l'última final de la Copa del Rei entre el Barça i el Bilbao, s'ha traslladat fins a Madrid però s'ha acollit al seu dret de no declarar.
— Santiago Espot (@santiagoespot) 14 de novembre de 2016
En declaracions als mitjans a la sortida del jutjat ha explicat que aquest procés "vulnera" els seus "drets".
"És un procés absolutament polititzat de dalt a baix", ha afegit.
Per a Espot, el judici suposa un "xoc" entre la seva "llibertat d’expressió i la protecció a la simbologia de l’Estat" que, segons ha dit, no coparteix.
En aquest sentit, Espot ha lamentat que la Fiscalia argumenti que "el clima institucional ha canviat" entre uns fets i els altres per fer prosperar la causa sobre la xiulada del 2015 i ha recordat que "aquest canvi és fruit d'unes eleccions lliures que no estan impugnades i de la voluntat del poble de Catalunya de voler ser un estat independent".
"Això no s'aguanta de cap de les maneres", ha exclamat.
Finalment, el president d'aquesta organització ha fet la seva pròpia lectura de tot plegat: "Si som quatre podem protestar però si som 40 ja no ho podem fer".
"Aquesta és una interpretació de la Fiscalia sorprenent", ha conclòs.
Dilluns de la setmana passada, Espot ja no va declarar perquè el seu advocat va apuntar que no havia tingut accés al sumari i no havia pogut preparar la seva defensa.
Així ho va explicar Espot als periodistes que l'esperaven a les portes de l'Audiència Nacional, on va comparèixer després que el titular del Jutjat Central número 4 el cités seguint ordres de la Secció Tercera de la Sala Penal d'aquest òrgan, que el va obligar a reobrir una causa en què ell inicialment no veia delicte.
"Vaig exercir la meva llibertat d'expressió"
La setmana passada, Espot va defensar a la sortida del tribunal que està emparat per la llibertat d'expressió.
"Jo ho he manifestat en moltes ocasions, vaig exercir el meu legítim dret a la llibertat d'expressió reconegut pels Drets Universals, i això és una cosa pel que sempre vaig a donar la cara i sempre vaig a donar les explicacions davant de l'opinió pública" , va explicar.
Preguntat si els fets han estat aprofitats políticament, Espot va assenyalar que "per descomptat, de la mateixa manera que l'independentisme aprofita políticament qualsevol cosa", com va ser el partit de futbol celebrat el 30 de maig de 2015.
"L'utilitzem per mostrar la nostra antiespanyolitat i que volíem deixar de ser súbdits del regne d'Espanya per ser ciutadans d'una Catalunya independent ", va manifestar.
Així, va afegir que l'independentisme va aprofitar el 30 de maig de 2015 "i ho tornarà a fer en qualsevol ocasió que se li presenti".
També va dir que la xiulada va ser retransmesa "com a mostra que gran part dels catalans no volen ser espanyols, i aquest va ser un cop que va acusar el Govern espanyol i la Casa Reial".
Segons ell, en la segona part del partit ja va transcendir que els fets estaven sent objecte d'una investigació judicial sobre els signants del Manifest, "que ha estat més perseguit que el Manifest Comunista", el que ell considera excepcional.
La xiulada de la Copa del Rei
La xiulada va tenir lloc al partit que va disputar el Futbol Club Barcelona i l'Athletic Club de Bilbao al Camp Nou i que va estar presidit per Felip VI.
El magistrat instructor va decidir arxivar la investigació el passat mes de maig perquè els fets van ser "idèntics o pràcticament afins" als que van succeir en 2009, quan hi va haver una altra xiulada a l'himne d'Espanya en presència del rei i amb la participació dels mateixos equips, i el procediment va ser arxivat amb el suport del fiscal.
No obstant això, la Secció Tercera de la Sala Penal va obligar a Andreu a continuar amb la investigació de la possible comissió d'un fet delictiu i les persones que el van portar a terme, estimant així el recurs que presentat per la Fiscalia, al qual adherir Mans Netes i el partit polític VOX.
Els magistrats Alfonso Guevara, Antonio Díaz Delgado i Fermín Echarri van explicar llavors en la seva interlocutòria que l'"ambient institucional respecte a la independència de Catalunya el 2009, era molt diferent del de 2015".
"Només cal veure com a fet notori, els esdeveniments i les decisions polítiques dels òrgans de Govern de Catalunya que s'han adoptat en els últims dos anys en ordena a aconseguir la independència de Catalunya respecte a Espanya", afirmaven en la resolució en què van ordenar la reobertura del cas.

Response: Santiago Espot, president de Catalunya Acció, ha estat citat a declarar a l'Audiència Nacional espanyola per promoure la xiulada a l'himne d'Espanya al partit de la final de la Copa del Rei, disputada pel Barça i el Bilbao. Tot i que Espot s'ha traslladat a Madrid, s'ha acollit al dret de no declarar.