Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits al text següent.

Context:
Qualsevol nació democràtica del món que, a final dels anys seixanta, fes unes eleccions legislatives o presidencials podia esperar que votés vora el 77% de la població.
Avui dia, en canvi, pot esperar, de mitjana, un 67% de participació, un descens tant problemàtic com desconcertant.
Tots els estudis demostren que una participació baixa és dolenta per a la democràcia.
Perquè sol voler dir que els ciutadans desafavorits socioeconòmicament voten menys i, com a conseqüència, les polítiques públiques beneficien els rics.
Els polítics se senten menys sotmesos a l’escrutini públic i fan cas omís de les necessitats de la gent.
En compte de formular polítiques públiques generals al servei de la societat, poden dirigir més fàcilment els beneficis als seus partidaris.
A més, el descens de deu punts de mitjana ha estat en un context que hauria pogut afavorir un creixement de la participació electoral.
El nivell educatiu ha augmentat d’ençà dels anys seixanta, per exemple, i els resultats de les eleccions s’han ajustat, cosa que, en principi, hauria de mobilitzar més els electors.
Estudiosos i experts han fet diverses hipòtesis per explicar aquest descens.
Alguns pensen que la insatisfacció política ha crescut i ha allunyat la gent.
Uns altres esmenten la globalització econòmica i suggereixen que, si els governs tenen menys poder, hi ha menys en joc a les eleccions i la gent no hi veu sentit a participar-hi.
Hem posat a prova totes aquestes hipòtesis en l’estudi transnacional més ampli sobre la participació electoral fet fins ara, i ens hem basat en 1.421 eleccions nacionals i 314.071 observacions individuals de sondatges postelectorals d’alta qualitat.
La nostra anàlisi estatística no ha trobat dades per a donar suport a la major part de les explicacions populars sobre el fenomen.
En canvi, hem identificat dues causes principals.
La primera és un canvi generacional arran del desenvolupament econòmic.
Els que han nascut en societats més riques desenvolupen valors menys propicis a la participació.
Quan els països arriben a un cert nivell de riquesa econòmica, les noves generacions es tornen menys deferents amb les autoritats i menys propenses a considerar que el vot sigui un deure cívic.
Van a les urnes amb menys freqüència que no els de més edat, que van ser socialitzats en etapes anteriors de desenvolupament econòmic.
El procés mecànic de reemplaçament generacional, pel qual la quota de les noves generacions en l’electorat creix a mesura que les més antigues es van morint, explica el 56% de la davallada de votants.
Quan els països arriben a un cert nivell de riquesa econòmica, les noves generacions es tornen menys deferents amb les autoritats i menys propenses a considerar que el vot sigui un deure cívic
L’altra causa principal, responsable del 21% del descens, és el creixement del nombre d’institucions electorals.
Quan les eleccions són més freqüents, el cansament dels votants s’instal·la i l’interès de participar-hi baixa.
A Europa, el nombre d’institucions electives ha crescut d’un 34% d’ençà dels anys seixanta.
Això és a causa de la integració europea i la descentralització dels estats, l’ús freqüent de la democràcia directa i les reformes institucionals, com també la introducció de presidents elegits directament.
Si es demana als electors que votin gairebé dues vegades l’any, alguns es cansen i no hi van.
Quan les eleccions són més freqüents, el cansament dels votants s’instal·la i l’interès de participar-hi baixa
La naturalesa generacional de la qüestió suggereix que la participació pot continuar baixant.
Però no és pas inevitable.
Tot i que les noves generacions voten de mitjana menys que no les més grans, es mobilitzen en contexts especialment polaritzats en què sembla haver-hi molt en joc.
Per exemple, aquestes darreres eleccions presidencials als Estats Units, el novembre del 2020, en què Donald Trump cercava la reelecció, van registrar la participació més gran als Estats Units en cent vint anys.
La importància creixent de les qüestions culturals i ambientals, que preocupen profundament les noves generacions, també podria compensar alguns dels descensos generacionals de la participació.
Els poders públics també podrien ajudar si reduïssin el nombre de vegades que els ciutadans són cridats a votar.
Això es pot aconseguir si es reorganitzen els calendaris electorals i es combinen diverses eleccions el mateix dia.
Filip Kostelka és professor a la Universitat d’Essex i André Blais, a la de Mont-real.
Aquest article ha estat publicat originalment a The Conversation.

Response: Segons un estudi, la davallada en la participació electoral es deu al reemplaçament generacional i a la quantitat de votacions.


Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits en aquest text.

Context:
L'eurodiputada liberal Renate Weber, advocada i ex jutgessa 'ad hoc' del Tribunal Europeu de Drets Humans, assegura en declaracions a l'ACN que el referèndum de l'1-O és un "assumpte polític" i diu que, com a tal, s'hauria de tractar "per vies polítiques".
"Això vol dir, en primer lloc, diàleg", sentencia.
L'europarlamentària romanesa insisteix que "utilitzar vies legals i judicials no és la manera de resoldre-ho" i veu les sancions als organitzadors de la consulta del 9-N com una "amenaça" de cara l'1-O.
També titlla d'"inqualificable" la querella per sedició presentada per la Fiscalia per les mobilitzacions ciutadanes arran de les detencions de membres de l'Executiu català.
"Aquesta mena d'accions convenceran persones que potser no votarien a anar a votar", afirma.
Segons Weber, hi ha un "abús" de poder quan es detenen alts càrrecs del govern per frenar el referèndum.
Segons Weber el diàleg entre els governs espanyol i català ha existit "en els últims catorze anys però en certa manera ha fallat" ja que, apunta, les demandes de l'executiu català no han estat acceptades o han estat acceptades "a mitges" pel govern central.
Sobre els esdeveniments de les últimes dues setmanes a Catalunya, l'advocada assenyala que "utilitzar vies legals i judicials no és la manera de resoldre-ho" i cita com a exemple que "casualment" en la recta final del referèndum el Tribunal de Comptes reclama a l'expresident de la Generalitat Artur Mas 5,2 milions d'euros de fiança pel 9-N.
"Sembla més aviat una amenaça" pels organitzadors del referèndum de l'1-O, diu.
Segons la diputada a l'Eurocambra, encara que hi hagi una decisió del Tribunal Constitucional en contra del referèndum, l'acció legal "s'està aplicant forçosament" i hi ha "una certa agressivitat".
"Hem de ser molts clars però: el referèndum no té conseqüències legals per se, segueix sent una consulta popular", comenta.
Des de la perspectiva de drets humans, afirma, el que es veu és "un increment en l'escalada de tensió que condueix a l'odi" i adverteix que "hi ha molt discurs d'odi aquests dies que seguirà en algunes persones".
Destaca, però, que la resposta dels catalans ha estat "molt pacífica, fins ara".
Amb tot, es pregunta què passarà els pròxims dies i, en especial, diumenge.
"D'una banda, es veu com una acció per impedir el referèndum i de l'altra es veu com un gran desplegament de forces per intimidar i espantar la població", afirma.
"Que la gent es deixi intimidar o no per anar a votar és una altra cosa", matisa.
Sobre el delicte de sedició denunciat per la Fiscalia per les mobilitzacions al carrer arran de les detencions, Weber ho titlla d"inqualificable" i ho veu "totalment impossible".
"Tens al carrer milers de persones, com s'ho faran diumenge per exemple?
Arrestaran totes les persones que vagin a votar?", es pregunta.
"Aquesta mena d'accions convenceran persones que potser no volien a anar a votar", diu, i apunta que per això és necessari utilitzar vies polítiques per respondre, i no vies legals.
Per la seva banda, l'eurodiputat flamenc Mark Demesmaeker, que vindrà l'1-O com a observador internacional de la votació, "admira" la reacció "decent, pacífica" i "democràtica" dels catalans davant les reaccions per part de l'Estat.
"Potser intentaran impedir-ho però al final la gent votarà en massa de forma pacífica i ningú serà capaç d'aturar-ho", avisa sobre la convocatòria de diumenge.
L'eurodiputat flamenc apunta a l'ACN que un "règim" que mana el tancament de webs o la detenció de polítics està "molt lluny dels valors democràtics d'Europa".
A més, Demesmaeker veu "sorprenent" que ningú a Europa reaccioni i lamenta el "silenci" de la Comissió Europa.
"La Comissió, que normalment parla molt quan els valors europeus estan en risc en països com ara Polònia, Hongria o Turquia, ara està molt callada", indica.
L'europarlamentari creu que aquest silenci és una "amenaça" tant per als catalans com per a la resta dels ciutadans d'Europa.
En aquest sentit, Demesmaeker es pregunta si la CE "defensarà mai els drets dels europeus tenint en compte que no està vetllant pels del poble català".
"Estem demanant a la institució que prengui posició i que digui a Espanya que ha d'aturar-se.
Som la Unió Europea, no Turquia", afirma.
L'eurodiputat, que ha estat present en diverses mobilitzacions per la Diada en els darrers anys, serà a Barcelona l'1 d'octubre com a part de la delegació d'observadors internacionals.
"Mai he vist tanta gent al carrer sense que es produeixi cap incident", ha dit en referència a la Diada i ha assegurat que espera el mateix de cara l'1-O.
En aquesta línia, Demesmaeker confessa que "admira" la reacció "decent, pacífica" i "democràtica" dels catalans davant les reaccions policials i judicials per part de l'Estat pel referèndum i adverteix que si bé aquest diumenge "potser intentaran impedir-ho i bloquejar l'accés a alguns punts de votació, al final la gent votarà en massa de forma pacífica i ningú serà capaç d'aturar-ho".

Response: Renate Weber ha criticat l’ús de les vies judicials per intentar resoldre assumptes polítics com el referèndum de l’1-O.


Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits en aquest text.

Context:
Un operatiu conjunt de diversos cossos policials, entre ells els Mossos, ha permès desarticular una organització dedicada a distribuir bitllets falsos de 500 euros a l'Estat pel mètode del degoteig, segons una nota que ha fet pública la policia catalana.
Els detinguts portaven la moneda falsificada des de Bulgària fins a Espanya, que utilitzaven per fer compres a botigues de luxe.
Després enviaven part dels beneficis al país de procedència de les imitacions, i per fer aquest últim pas utilitzaven empreses internacionals d'enviament de diners.
L'operació s'ha desenvolupat en diverses fases i ha permès detenir 32 persones, 27 a l'Estat espanyol i cinc a Bulgària.
A banda s'han intervingut 26.000 euros en bitllets falsos de 500 i 5.845 euros en moneda de curs legal.
La policia ha pogut determinar també que la xarxa havia introduït al circuit financer més de 200.000 euros falsos.
L'operació es va iniciar a finals del 2016 després que es detectés la circulació de nombrosos bitllets falsos de 500 euros de procedència búlgara, que s'introduïen principalment en municipis de la costa mediterrània.
La policia va començar a investigar amb la hipòtesi que es tractés d'una organització criminal internacional dedicada a l'adquisició, transport, introducció i distribució de bitllets falsos a l'Estat.
Segons els investigadors, l'eix principal sobre el qual pivotava l'organització era un home de nacionalitat búlgara que ja havia estat implicat anteriorment en fets delictius similars.
La policia considera que aquest individu encarregava la moneda falsa a Bulgària al seu home de confiança en aquell país.
Aquesta segona persona comprava la quantitat sol·licitada a un tercer individu a la ciutat de Pazardzik (Bulgària) a canvi d'un deu per cent del valor que haurien tingut els diners de curs legal.
També s'ha pogut determinar que aquest tercer home comprava les falsificacions als presumptes caps de l'organització a Bulgària, dos germans que vivien en un complex de luxe protegits per fortes mesures de seguretat.
Els pagava un quatre per cent del valor de curs legal.
La moneda falsa arribava a Espanya a través de mules, com es coneix en l'argot les persones que fan aquesta feina.
Hi arribaven per carretera o per via aèria en vols comercials de línies regulars.
Un cop a Espanya, els bitllets falsos es lliuraven a persones de confiança perquè la custodiessin.
Més tard s'introduïa en petites quantitats al circuit financer pel mètode del degoteig, és a dir, fent compres en establiments on no hi ha mitjans tècnics per comprovar els bitllets.
Segons la policia, el mateix líder del grup feia compres en botigues especialitzades de productes de marques de luxe a un preu aproximat de 250 euros, que es revenien després a un preu menor.
Finalment, els diners que obtenien tant de la introducció de la moneda falsa com de la venda dels productes es remetien en metàl·lic a Bulgària a través d'empreses d'enviament d'efectiu.
Les investigacions van permetre localitzar domicilis, establir el modus operandi i determinar la participació de cadascun dels implicats.
L'agost passat es va detenir a Bulgària l'encarregat de portar la moneda falsa a Espanya, i la mateixa nit es van arrestar cinc persones més en aquell país i unes altres 14 a l'Estat.
A banda es van fer quatre escorcolls a la localitat valenciana de Gandia i cinc a Bulgària.
En els dies posteriors es van detenir 10 persones més per blanqueig de capitals.
La investigació ha culminat a principis de l'any 2018 amb la detenció de tres persones més.
A banda, la policia ha pogut determinar que la xarxa havia introduït al circuit financer més de 200.000 euros falsos.
Aquest fet s'ha vist especialment afavorit per l'alta qualitat de la falsificació, catalogada des de la seva detecció com a perillosa pels pèrits del Centre Nacional d'Anàlisi del Banc d'Espanya.
L'operatiu policial ha estat integrat per agents dels Mossos d'Esquadra i de la policia espanyola, i ha comptat amb la col·laboració d'agents de la policia búlgara a l'empara d'Eurojust i amb la participació d'Europol.

Response: S’ha desarticulat una organització criminal internacional que es dedicava a introduir bitllets falsos de 500 euros a Espanya.


Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits en aquest text.

Context:
La sala segona del Tribunal Suprem espanyol enllesteix aquests dies els preparatius del judici contra l’1-O i divuit dirigents de l’independentisme.
Les defenses han presentat recursos perquè el Suprem s’inhibeixi en favor del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC).
Argumenten que els fets s’han d’enjudiciar al TSJC perquè van succeir a Catalunya.
Consideren que el Suprem no és competent per a jutjar aquest cas i que es vulnera el dret de tenir un jutge natural.
El Suprem ha donat tres dies a la fiscalia espanyola, l’advocacia de l’estat i l’acusació popular perquè es pronunciïn sobre aquesta petició de la defensa.
Les defenses també han presentat les últimes recusacions arran de l’escandalós pacte fallit del PP i del PSOE per a situar el ponent del tribunal, Manuel Marchena, al capdavant del Suprem i del Consell General del Poder Judicial.
Manuel Marchena, un home del PP al capdavant del jurat contra l’1-O
Quan falta un mes i escaig perquè comenci el judici, els divuit processats –els nou presos polítics i els ex-membres de la mesa del parlament– han d’acabar d’acordar l’estratègia política conjunta.
Alguns dels advocats, tant dels presos polítics com dels exiliats, han advertit que la clau de volta és la defensa política.
Com que és un judici polític, diuen, cal defensar-se fent política i acusant l’estat espanyol.
És una tesi en què ha aprofundit especialment el president d’Òmnium Cultural, Jordi Cuixart.
L’estratègia judicial conjunta, la tenen gairebé enllestida, amb una defensa tècnica que mirarà de desmuntar, punt per punt, la instrucció de Pablo Llarena i totes les acusacions, amb el suport de la sentència del Tribunal Superior de Slesvig-Holstein que descartava l’acusació de rebel·lió contra el president Carles Puigdemont.
L’esgotament de totes les vies i recursos interns pretén posar de manifest les nombroses irregularitats de la instrucció de Llarena i del judici i totes les vulneracions de drets fonamentals.
L’objectiu és no deixar res a l’atzar en el camí posterior cap al Tribunal d’Estrabsurg i aplegar arguments que ajudin a bastir una demanda que acabi donant la raó a l’independentisme.
La invenció de la violència: 5 punts per a entendre el despropòsit de la fiscalia
Vista abans de Nadal
Hi haurà una vista de qüestions prèvies entre el 17 i el 21 de desembre perquè el Tribunal Suprem decideixi, entre més qüestions, si és competent o no per a jutjar el cas.
Serà l’últim pas abans de començar el judici, a mitjan gener.
És probable que el Suprem desestimi la petició de les defenses, com ha fet fins ara.
Si és així, una volta desestimada, donarà un termini de deu dies perquè els advocats presentin la qualificació dels fets.
És previst que totes les defenses demanin l’absolució dels divuit processats de tots els delictes que els imputen les tres acusacions.
Tenint en compte la complexitat del cas, amb centenars de pàgines que cal estudiar, les defenses havien demanat noranta dies per a presentar els escrits respectius.
Però el Suprem ja ha denegat d’ampliar el termini.
La intenció del jutge, segons que va explicar l’advocat Jaume Alonso-Cuevillas, és accelerar tant com pugui els tempos perquè el judici acabi abans de la campanya de les eleccions municipals del 26 de maig.
La sentència pot arribar entre el juny i el juliol.
Pel que fa als presos polítics tancats als Lledoners, al Puig de les Basses i al Catllar, els traslladaran a presons de la Comunitat de Madrid una volta comenci el judici.
Serà un nou trasbals per a ells i per a les famílies, que hauran de tornar a fer molts quilòmetres per visitar-los.
Quan acabi el judici, i fins que no es publiquin les sentències, podran tornar a demanar el trasllat a presons catalanes.
Les males condicions amb què declararan els presos en el judici de l’1-O
Una altra de les qüestions pendents és si el judici serà televisat.
La internacionalització de la repressió és un dels objectius immediats de l’independentisme i l’interès públic que desperta aquest judici, que és públic per naturalesa, sembla que és un argument suficient perquè s’emeti per televisió.
MÉS INFORMACIÓ

Response: Les defenses dels divuit processats per l’1-O seguiran una estratègia conjunta basada en desmuntar la instrucció de Pablo Llarena.


Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits en aquest text.

Context:
Barcelona vibra.
Centenars de persones s'han acostat, a primera hora, a l'ofrena floral del mosaic de Joan Miró que hi ha a la Rambla en un clam unànime per la pau i en record de les persones ferides o que van perdre la vida durant els atemptats.
Així, les víctimes i els seus familiars s'han convertit en els veritables protagonistes, que han avançat fins al lloc entre aplaudiments.
Una manifestació espanyolista i en defensa de la monarquia a Canaletes ha estat un primer element que s'ha programat en paral·lel a l'ofrena floral.
Per contra, una gran pancarta avisant que Felip VI "no és benvingut" a Catalunya ha onejat des d'un dels edificis principals de plaça Catalunya.
— NacióDigital (@naciodigital) 17 d’agost de 2018
A la Rambla, les víctimes i les famílies han estat les primeres a dipositar flors blanques, grogues i blaves al lloc on es va aturar la furgoneta.
— NacióDigital (@naciodigital) 17 d’agost de 2018
A continuació, totes han arribat a plaça Catalunya entre aplaudiments i el més escrupolós silenci.
Les víctimes s'han anat fent presents sota l'abraçada de solidaritat de la ciutadania i, poc després han arribat les autoritats, entre les quals el rei Felip VI, que ha estat l'únic que ha fet trencar el silenci que omplia la plaça.
Crits de "visca el rei" han xocat amb peticions de respecte per a les víctimes.
La confrontació entre partidaris de la corona i diversos ciutadans, però, ha durat pocs minuts, ja que ràpidament s'ha donat compliment al protocol establert i s'ha demanat silenci.
"Les campanes sonen per vosaltres"
L'acte ha tingut la música com a eix vertebrador, i ha transcorregut auster, senzill i emotiu, sense parlaments oficials tal com s'havia plantejat.
— NacióDigital (@naciodigital) 17 d’agost de 2018
La periodista Gemma Nierga, qui ha conduït l'acte, acomiada l'homenatge del 17-A, dirigint-se a les víctimes: "No deixarem d'acompanyar-vos perquè volem la pau però no volem indeferència".
— NacióDigital (@naciodigital) 17 d’agost de 2018
Les autoritats, en un segon pla
Per a Felip VI, ha estat l'únic acte públic de la seva nova visita a Catalunya.
Torra hi ha anat acompanyat d'una àmplia representació del Govern.
A més, s'hi han afegit altres personalitats del món econòmic i social, com John Hoffman, el president del Mobile World Congress (MWC), que se celebra anualment a la ciutat.
En l'acte a la capital també s'han comptat representants de Rubí, Sant Hipòlit de Voltregà, Vilafranca del Penedès i Saragossa, municipis on residien les víctimes mortals, i membres de tots els cossos policials, serveis d'emergència i la resta de serveis públics que van ajudar en l'atenció als atemptats.
També hi ha assistit el president del PP, Pablo Casado, i el de Cs, Albert Rivera, mentre que no hi serà la CUP ni tampoc l'Assemblea Nacional Catalana (ANC), que se centra en l'acte d'homenatge a Lledoners de la tarda, organitzat amb Òmnium.
Acte de l'ANC i Òmnium a Lledoners
L'ANC, que plantarà el rei, i Òmnium Cultural han organitzat un acte a partir de les 18.30 davant de la presó de Lledoners, on hi ha reclòs Forn, per tal d'homenatjar les víctimes.
Torra visitarà l'exconseller a les sis i, després, intervindrà en la commemoració.
La dona de l'exconseller prendrà la paraula juntament amb Elisenda Paluzie, presidenta de l'Assemblea; Marcel Mauri, vicepresident d'Òmnium Cultural; i Josep Maria Cervera, president de l'Associació de Municipis per la Independència (AMI).
El dissabte serà el torn de Cambrils, un altre dels escenaris dels atemptats.
L'acte de record a les víctimes serà a les 10.30 h al passeig Marítim, davant del Club Nàutic, on es va produir l'atac que va deixar una persona morta, set ferides i cinc terroristes abatuts, recorden des de l'Ajuntament.
Aquest punt es va convertir en un memorial espontani amb ofrenes i missatges que es van deixar els dies posteriors a l'atemptat, i és per aquest motiu que s'ha decidit que en aquest mateix lloc s'instal·li un memorial permanent per la pau.

Response: Centenars de persones han participat a l’acte per la pau a Barcelona en record de les víctimes dels atemptats.


Instruction: Fes-me un breu resum dels temes principals discutits en aquest text.

Context:
El conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, confia en arribar a acords amb el govern espanyol del PSOE per tal de treure vehicles pesants de l'N-240 entre Lleida i Montblanc i contribuir així a reduir l'elevada sinistralitat d'aquesta via.
En aquest sentit, Calvet comparteix l'opció d'alliberar el peatge de l'AP-2, paral·lela a la via, tal com ha demanat el PSC en mocions aprovades tant a l'Ajuntament de Lleida com a la Diputació, però també considera que el Ministeri de Foment ha de fer millores a l'N-240 com ''desdoblaments'' ja que és una via que ''mereix una atenció molt més gran de la que ha tingut fins ara per part dels governs de l'Estat''.
En una entrevista a l'ACN, el conseller de Territori i Sostenibilitat també ha valorat positivament la consolidació de les cigonyes a les comarques de Ponent tot i que sí que considera que s'hauria de fer que nidifiquessin en zones boscoses per evitar problemàtiques com la de la Catedral nova de Lleida.
Damià Calvet assegura que el Departament de Territori i Sostenibiltiat ha liderat, primer amb el conseller Josep Rull que va fer reunions amb alcaldes, però també a través de la secretaria i la direcció general d'Infraestructures, la cerca de solucions a l'elevada sinistralitat de l'N-240 entre Lleida i Montblanc.
Segons el nou titular de la conselleria es tractaria de ''clonar'' les opcions que s'han ''assajat'' a l'N-II a Girona o les que pretenen implantar a l'N-340.
És a dir, la retirada dels vehicles pesants, per la qual cosa cal arribar a acords per donar sortida a aquesta retirada de vehicles cap a l'AP-2.
Segons Calvet, l'AP-2 és però una autopista ''poc permeable'' amb els municipis i els polígons industrials que hi ha al llarg de la seva traça i això implica parlar amb el Ministeri i la concessionària per revertir aquesta situació.
Així mateix, remarca la necessitat de fer millores a la pròpia N-240, amb ''desdoblaments'', ja que és un eix principal de la xarxa bàsica del territori, de l'economia de les comarques de Ponent i del seu enllaç amb la resta del país.
El conseller creu que ''mereix una atenció molt més gran que la que ha tingut fins ara per part de governs de l'Estat que pràcticament no han desdoblat cap dels eixos principals que gestionen; ni l'N-II, ni l'N-340, ni la 420, ni l'N-260, quan en altres territoris han fet veritables meravelles amb les infraestructures''.
Calvet assenyala que cal que al marge de les autopistes de peatge ''s'atenguin les necessitats del territori d'una manera més rigorosa del que s'ha fet fins ara''.
És per això, que puntualitza que ''a la voluntat de disposar del millor país, més i millors oportunitats, no s'arriba perquè sí sinó després de constatar el fracàs continuat dels governs de l'Estat en la planificació i gestió d'infraestructures generals''.
Nius de cigonyes als boscos
En un altre ordre de les coses, el conseller Calvet també ha valorat positivament la consolidació de les cigonyes a les terres de Ponent com una ''gran notícia per la fauna i també per la millora dels hàbitats on viuen i niuen''.
En aquest sentit, destaca que hi ha hagut una ''acció continuada'' del Govern i de l'Administració local i que per això estan ''contens i orgullosos''.
Això implica que ara hi hagi molts exemplars i cal vigilar que la nidificació no impacti en l'activitat humana, tant en benefici de la pròpia activitat humana com de la població de cigonyes.
Calvet creu que cal prioritzar que les cigonyes s'acostumin a nidificar als arbres dels boscos de ribera malgrat que no és el seu hàbitat natural.
Això creu que es podria aconseguir ''afavorint les condicions en les que poden tenir aquests nius'' i si es constata que s'hi acostumen es podria potenciar.
Ara el Departament té quantificats uns 350 nius en edificis de les comarques de Ponent i 350 més en arbres de boscos de ribera i altres hàbitats naturals.
En el cas dels edificis cal vetllar perquè no es malmeti el patrimoni artístic, com el cas de la Catedral Nova de Lleida.
Segons Calvet a les esglésies hi pot haver un niu però quan n'hi ha més d'un hi poden haver problemes.
És per això, que de comú acord amb els bisbats i els ecologistes, s'avaluen les situacions per si se n'ha de retirar algun, ''amb cura'', i traslladar-lo a un altre lloc per preservar edificis i potenciar la biodiversitat de les cigonyes en llocs més naturals.

Response: Damià Calvet espera aconseguir el suport del govern espanyol per reduir la sinistralitat de l’N-240 desviant els vehicles pesants.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits al text.

Context:
Amnistia Internacional (AI) ha assegurat que les mesures preses a les residències de Catalunya i Madrid han estat "ineficients i inadequades i han vulnerat com a mínim cinc drets humans".
En un informe titulat "Abandonades a la seva sort: La desprotecció i discriminació de la gent gran en residències durant la pandèmia a l'Estat", l'organització ha assegurat que s'ha vulnerat el dret a la salut, el dret a la vida i a la no discriminació, així com el dret a la vida privada i familiar i al de tenir una mort digna.
L'organització ha assegurat que durant la primera onada no es va garantir el trasllat als centres sanitaris dels residents quan era necessari i que aquest també van viure un temps llarg aïllats dels familiars i de la vida exterior.
Aministia Internacional ha afirmat que la denegació del dret a la salut està fortament vinculada amb les mesures d'austeritat i infrafinançament de la sanitat a l'Estat.
En aquest sentit, ha assegurat que el "desmantellament del sistema sanitari de salut pública" es va manifestar a Madrid i Catalunya durant la primera onada, per exemple amb la manca d'EPI i PCR.
A més, assegura que molts residents "van quedar exclosos de la derivació hospitalària de manera generalitzada i tampoc van rebre l'atenció que necessitaven".
AI ha reconegut que durant els darrers mesos s'han millorat alguns aspectes però d'altres han continuat vigents durant la segona onada.
Així, ha afirmat que es continuen sense garantir plenament les visites a familiars i es mantenen indicacions per tractar els residents als centres i no als hospitals, unes mesures "discriminatòries".
A més, ha criticat que no s'han pres mesures de reforç de personal suficients.
Amnistia ha assegurat que tant la Generalitat com el govern de Madrid "van fracassar" en la implementació de mesures i, a més, no en van adoptar d'alternatives per tal de garantir l'assistència sanitària mèdica adequada.
L'organització ha asseverat que hi van haver persones que "no van poder accedir" al tractament que necessitaven i hi van haver moments "on no es van fer ingressos hospitalaris i les poques derivacions que es van donar, van ser l'excepció i en ocasions ja de forma fatalment tard".
Ha afegit que també hi van haver "obstacles" per al traslladat a través del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM).
Mesures urgents en la segona onada
Amnistia Internacional ha demanat a les autoritats i en particular a les de Catalunya i Madrid aplicar mesures urgents per garantir que qualsevol decisió respecti els drets humans.
A curt termini, reclama assegurar que les decisions sobre l'atenció mèdica a les residències "es fa en base a avaluacions individualitzades".
"S'han d'eliminar ja les disposicions dels protocols de derivació de Catalunya i Madrid que poden donar lloc a mesures discriminatòries.
A més, el contacte regular de familiars i residents s'ha de garantir", ha afegit l'organització.
A llarg termini, ha instat el govern espanyol a impulsar la tramitació d'una llei estatal que estableixi un model residencial que garanteixi els drets dels residents.
A més, ha demanat a la Fiscalia seguir de prop la situació a les residències i impulsar investigacions quan hi hagi abusos o irregularitats.
Altres notícies que et poden interessar
coronavirus
Oriol Mitjà explica per què un test d'antígens dona positiu dues setmanes després del contagi
La variant òmicron és un dels elements que provoquen aquest fenomen
coronavirus
Quins són els símptomes de l'òmicron sigil·losa
El subllinatge, sorgit a l'Índia, ja s'ha detectat a Dinamarca i al Regne Unit
coronavirus
Per què algunes persones no es contagien de Covid?
Els experts apunten a una immunitat natural derivada de la genètica
coronavirus
La UE canvia les normes per viatjar: dependrà de la vacunació
La incidència per països ja no condicionarà els requisits d'entrada
coronavirus
És hora de tractar la Covid com una grip?
La situació epidemiològica apunta a emprendre el camí cap a l'endèmia, però els experts demanen prudència i no confiar-se: "La incertesa és massa alta per fer aquest pas tan gran"

Response: Un informe d’Amnistia Internacional ha denunciat la vulneració dels drets humans en residències de Catalunya i Madrid durant la pandèmia.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits al text.

Context:
Des de les vuit del matí d'aquest dijous trobar un taxi a les dues terminals de l'aeroport del Prat i a l'estació de Sants ha estat pràcticament impossible.
Com a la resta de la ciutat, el seguiment de la vaga dels taxistes ha estat massiu durant les primeres hores del matí i els viatgers que esperaven desplaçar-se en taxi han hagut de buscar alternatives.
A l'aeroport del Prat, els viatgers que s'acostaven a la parada de taxis de la T1 carregats de maletes, la majoria estrangers, han comprovat sorpresos que on un dia laborable hi ha prop d'un miler de vehicles esperant per encotxar clients aquest matí estava pràcticament desert.
Després de ser informats de les alternatives de transport pel personal de l'aeroport o pels propis taxistes que s'han acostat a l'aeròdrom com a piquets informatius, la majoria de passatgers han optat pel metro i l'Aerobús, que ha registrat llargues cues durant el matí.
A l'estació de Sants el metro ha estat l'alternativa majoritària dels viatgers.
Als volts de les nou del matí a la parada de taxis de la terminal 1 de l'aeroport del Prat només hi havia dos taxis on habitualment es formen llargues cues de vehicles per agafar clients.
Tos dos eren dels taxistes que han format el piquet informatiu a l'aeròdrom.
Un d'ells, el Javier Rodríguez ha destacat que el seguiment de la vaga ha estat massiu i que no han vist ni un sol taxi agafant clients a les dues terminals.
Malgrat que a la parada hi havia dos furgons dels Mossos d'Esquadra per prevenir possibles incidents, el matí ha estat absolutament tranquil.
Els piquets informatius s'han dedicat a informar de les alternatives de transport i dels motius de la vaga als viatgers que s'acostaven a la parada a agafar un taxi.
El Pablo, taxista i membre del piquet informatiu, ha explicat a l'ACN que la majoria de viatgers han optat per agafar l'Aerobús, que té la parada al costat mateix de la dels taxis, o el metro.
De fet, la parada de l'autobús que connecta l'aeroport del Prat amb el centre de Barcelona ha registrat llargues cues durant bona part del matí.
Un dels usuaris que no han pogut agafar un taxi ha estat el Javier Rodríguez, que ha arribat amb retard de Bilbao i que buscava la manera d'arribar a Sabadell on tenia una formació.
Després de ser informat pels mateixos taxistes, finalment ha optat per acostar-se al centre de Barcelona en autobús per agafar un tren fins a Sabadell.
A d'altres com l'Edmundo, un turista brasiler, la vaga no l'ha afectat perquè ja tenia previst agafar l'Aerobús per arribar a Barcelona.
Piquet informatiu a l'estació de Sants
A l'estació de Sants l'absència de taxis també era total a primera hora del matí.
Un piquet informatiu, format per conductors de diverses associacions professionals de taxistes, feia guàrdia a la parada de taxi ubicada al darrere de l'estació.
Els taxistes comuniquen als usuaris, la majoria procedents de l'estació, i alguns estrangers, sobre la jornada de vaga d'aquest dijous, així com de les alternatives de transport (metro i autobús).
Els passatgers entomen amb resignació –i en uns pocs casos amb visible indignació- la notícia.
De la seva banda, el secretari de la Asociación Profesional Élite Taxi, Ivan Semsa, ha destacat en declaracions a l'ACN que "s'han adonat" que la vaga està tenint un seguiment "del 100%".
Al seu parer, això és perquè "el taxista coneix els perills que travessa el sector i té dret a lluitar".
Lluitar a través d'una vaga que ha de "fer veure", ha expressat, que per ser professional del sector "el taxista ha de passar moltes proves i complir molts requeriments", exposa Semsa.
D'altra banda, aquest representant del sector ha lamentat el "paper una mica ambigu" de l'Ajuntament de Barcelona respecte a aquesta problemàtica.
"A vegades sembla que anem de la mà i altres que sembla que no els importi tant", afirma Semsa, que no s'estalvia crítiques a l'alcaldessa, Ada Colau.
"Avui havíem sol·licitat una reunió amb la senyora Colau, però sembla que té altres coses a fer", ha sentenciat.

Response: El seguiment de la vaga de taxis de Barcelona ha estat massiu a primeres hores del matí.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits al text.

Context:
La 8a edició del festival Bachcelona ha aconseguit adaptar la programació i oferir, encara que de forma més reduïda, tres propostes entre el 7 i el 16 de juliol.
El fet de col·laborar amb moltes entitats diferents ha dificultat la reprogramació d'alguns espectacles, però alhora ha permès aliances amb el Palau de la Música, la Filmoteca, el Liceu, el Festival Cruïlla i el Recinte Modernista de Sant Pau per organitzar un certamen que girarà entorn el redescobriment de Bach per part del compositor alemany Felix Mendelssohn.
El músic Carles Marigó obrirà amb un concert al Palau de la Música, en la primera setmana que la sala aculli públic, i Elionor Martínez clourà el certamen amb un concert a l'aire lliure dins la versió XXS del Cruïlla.
El director del festival Bachcelona, Daniel Tarrida, ha explicat aquest dijous en roda de premsa que no volien traslladar aquesta edició al 2021 ja que per a l'any que ve ja tenen artistes lligats i l'homenatge a Mendelssohn "no hauria funcionat".
Han pogut teixir una programació amb les entitats que reprenen l'activitat al juliol, com és el Palau de la Música o la Filmoteca.
Per això, malgrat tenien previstes més de 15 activitats i les han hagut de reduir a tres, celebren poder mantenir la 8a edició i sumar-se a la tendència d'aquest estiu de fer concerts a l'aire lliure.
"Malgrat sigui reduït, hem procurat que tingui un inici brillant i un final potent amb aquest plantejament que farem amb el Cruïlla", ha assegurat Tarrida.
Dos concerts i un documental de Gardiner
Carles Marigó serà el protagonista del primer concert, 'Bach al Palau', el dimarts 7 de juliol.
Per primera vegada el certamen arriba a la Sala de Concerts del Palau, ja que inicialment estava previst per al Petit Palau.
El programa en què Marigó confronta el Bach més romàntic i el Mendelssohn més polifònic era un dels plats forts del cartell inicial, i estava previst el penúltim dia, un canvi que ara el porta a ser l'espectacle inaugural del Bachcelona.
A la part final del recital hi haurà una confluència de Bach amb la música contemporània, incorporant una estrena de Joan Magrané i una improvisació del propi intèrpret.
La segona activitat serà el 10 de juliol amb la projecció a la Sala Chomón de la Filmoteca de Catalunya del documental de Sir John Eliot Gardiner i la BBC.
El director anglès explica la profunda espiritualitat de Bach i el dramatisme de la seva obra com a manifestació sensible del drama de Crist, així com fa referència obligada a Mendelssohn.
La presentació i la taula rodona aniran a càrrec de Josep Domènech i el mateix director del festival, Daniel Tarrida.
Mendelssohn és considerat el principal divulgador de la música de Bach.
Va ser ell qui va treure de l'oblit després d'un segle la 'Passió segons sant Mateu' l'any 1829, moment clau perquè la seva obra tingués reconeixement posteriorment.
"Mendelssohn era un enamorat de Bach", ha apuntat Tarrida.
El festival finalitzarà amb un concert als Jardins del Recinte Modernista de Sant Pau amb músics del Gran Teatre del Liceu i la soprano Elionor Martínez com a solista.
Un concert en format cambrístic amb un programa que inclou quartets de corda i àries de Bach i Mendelssohn, dins la versió XXS del festival Cruïlla que oferirà concerts a l'aire lliure per tota la ciutat.
"És un 'crossing' que ni hauríem pensat fa uns mesos.
Ens interessa perquè tenen un públic molt diferent.
Veurem de cara el futur si es pot mantenir", ha dit Tarrida.
L'organització del festival ha confirmat els primers noms per al 2021, amb la inauguració del Bachcelona amb les cantates de Bach a través de la mirada de Shunske Sato l'1 de juliol a la Sala Oriol Martorell de L'Auditori.
A més, s'ha detallat un nou 'Bach al Palau' el 2 de juliol de 2021.

Response: La 8a edició del festival Bachcelona inclourà dos concerts i una projecció a diferents espais de la ciutat.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits al text.

Context:
Què es pot fer davant l'increment dels preus de l'energia?
Com incidir sobre el mercat marginalista, que és el mercat competitiu?
En el sector es recorre sovint a la frase que si algú entén com funciona el mercat elèctric espanyol, és que no s'ha explicat bé...
Els ponents han fet un esforç didàctic per explicar la complexitat del tema, des de la generació d'electricitat en les centrals, que poden ser renovables o fòssils, es transporta després per la xarxa elèctrica de l'estat, passa per les subestacions de transformació per reduir el seu voltatge i passar a la distribució a les cases.
El preu es calcula en base a ordenar l'oferta d'electricitat començant pel preu més barat, que va incrementant-se fins que la demanda de consum queda coberta.
Estem davant d'una crisi estructural o de conjuntura?
Ho ha plantejat Ana García Molina.
Jorge Fabra ha estat contundent al dir que el problema del mercat elèctric a Espanya i a Europa és "del seu mal disseny perquè la gent creu que es tracta d'un producte únic, quan es tracta de coordinar serveis que són molt diferents".
Quant durarà la crisi dels preus elèctrics?
"Això no hauria de durar gens", ha manifestat.
Fabra ha fet una crida als economistes a explicar i informar bé als consumidors, "que no se n'adonen que quan paguen el pa estan pagant més per la llum que per la farina".
Ha fet una crida a "fer una reflexió sobre el model regulatori que tenim".
Fabra ha negat que es tingui "un mercat competitiu, perquè si ho fos, revelaria els seus costos i no ho fa".
"El problema de l'actual sistema -ha assenyalat Jorge Fabra- no és el mercat, sinó el disseny del mercat.
No és el preu del gas, és de disseny inadequat del sector elèctric".
Poc marge pels estats
L'enginyer Francesc Bonvehí ha assegurat que els estats "tenen poc marge" per combatre l'increment de preus de l'energia, "que poden variar cada hora".
Ha previst que pot haver una reducció del preu del gas però que es mantindrà durant el 2022 per damunt clarament dels preus anteriors al salt que s'ha produït.
A Europa, hi ha divisió.
Espanya, amb França, vol introduir modificacions en el sistema per canviar el funcionament del sistema.
Alemanya, amb el suport d'Àustria i Holanda, vol preservar l'actual sistema energètic.
Però Bonvehí ha aventurat que no serà possible mantenir aquest nivell de preus durant molt de temps.
Xavier Vives ha reclamat una regulació adequada del sector, i ha advertit de la dificultat de disposar d'energia barata, verda i amb el consum assegurat.
Ha afirmat que l'increment del cost del gas natural i el fet que el diòxid de carboni s'ha de gravar per compensar el seu impacte negatiu sobre el clima, és inevitable que el seu preu es vegi incrementat.
Vives ha explicat que fins fa poc la preocupació era la deflació, però de cop s'ha passat a un neguit per la inflació, que s'explica en bona part per l'increment dels preus de l'energia.
Ha recordat que l'augment dels preus del petroli dels anys setanta va generar un salt de la inflació que als Estats Units va arribar al 13%.
Però Vives ha assegurat que la situació no és comparable, ja que "hi ha inflació, però amb recuperació".
S'ha referit a les declaracions de Christine Legarde afirmant que la fase inflacionària era "transitòria", però s'hi ha mostrat prudent.
Europa ha d'actuar de forma coordinada
Les polítiques davant això "han de ser consistents", ha afirmat Vives.
Jorge Fabra, d'Economistes enfront la crisi, ha denunciat la "desinformació" existent en aquest tema, que vol ocultar la realitat d'un sistema oligàrquic "que actua amb una potència enorme i que utilitza la informació de manera assimètrica".
En una part del que ha dit hi ha coincidit Carlos Solé, qui ha assegurat que "el dèficit és fruit d'una decisió política regulatòria".
A l'acte també hi han intervingut el conseller de la Comissió Nacional dels Mercats i la Competència (CNMC) Pep Salas, la directora de l’Institut Català d’Energia (ICAEN), Marta Morera, el president de l’Associació d’Empreses Elèctriques (ASEME) Oriol Xalabarder i el membre de la Comissió d’Energia del Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de Catalunya Lluís Pinós.
Salas ha apuntat que "els comercialitzadors independents haurien de poder accedir a la generació independent d’energia per incrementar el nivell de competència".
Morera ha demanat "preveure i cobrir l’electrificació de la demanda amb energies renovables". l Per la seva banda, Xalabarder ha afirmat que "les empreses elèctriques han d’acostar el funcionament del sistema al consumidor".

Response: Diversos experts han denunciat la falta d’informació sobre la crisi energètica i la regulació inadequada del sector.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits al text.

Context:
L'Audiència de Barcelona ha jutjat aquest dilluns un home amb un càrrec a l'Església dels Testimonis de Jehovà acusat de dos delictes continuats d'agressió sexual a una menor d'edat entre el 2017 i 2018.
La fiscalia demana 30 anys de presó per a l'home per haver fet tocaments i altres actes sexuals a la noia, de 14 anys, el Nadal del 2017 i el juliol del 2018.
La víctima és la filla d'un home que llogava una habitació a l'acusat en un pis del Raval de Barcelona.
Segons el fiscal, Saturnino B.L., de 71 anys i origen filipí, tenia un càrrec important a l'Església dels Testimonis de Jehovà, i vivia a Barcelona en un pis del Raval on el pare de la víctima li pagava un lloguer per una habitació.
A finals de desembre del 2017, la menor, de 14 anys, va arribar de Suïssa, on residia, per passar les vacances de Nadal. amb el seu pare.
L'home era considerat un més de la família de la víctima, que també eren testimonis de Jehovà, i tenia una gran ascendent sobre ells.
Una nit va entrar a l'habitació on dormia la menor, li va bloquejar un canell i va agredir-la sexualment tot i la resistència i plors de la noia, a qui va dir que no digués res.
Uns tres dies més tard, cap a les 5 o les 6 de la matinada, va tornar a fer el mateix.
La menor va tornar a Suïssa a finals de les vacances, però el 8 de juliol va retornar a Barcelona per passar les vacances d'estiu.
El 8 de juliol el processat va tornar a actuar de la mateixa manera que les anteriors, i aquest cop la menor no va poder oferir resistència perquè estava totalment paralitzada per la por.
Finalment, el 27 de juliol el processat va aconseguir vèncer les reticències de la menor i la va portar a la seva furgoneta, que tenia aparcada a l'aparcament del MACBA.
Es va asseure al seu costat als seients del darrere, li va aixecar la samarreta tot i la resistència de la menor i li va llepar els pits.
No va intentar res més perquè la noia tenia la menstruació.
A causa de tots aquests fets la menor va patir diverses crisis d'angoixa i ansietat i va necessitar tractament mèdic per superar-ho.
Durant el judici, l'home ha negat totalment els fets i ha assegurat que només va fer petons a la galta a la menor perquè era com la seva néta.
No obstant, no ha pogut justificar gaire perquè va dir en diversos missatges posteriors a la seva mare que li demanava perdó i que no l'havia tocat.
La nena, segons ell, dormia amb el seu pare i ell mai va estar a soles amb la menor.
Segons ell, la nena el va denunciar perquè ell no havia volgut empadronar el seu pare en el pis.
Per la seva banda, la menor ha ratificat totalment els fets.
Una amiga de la víctima, que va ser la primera que va conèixer els fets el juliol del 2018, ha explicat que la noia li va explicar per missatge i que inicialment ella no s'ho va creure.
No obstant, va notar que la noia estava molt trista, apagada, canviada i es tapava més, i que no volia estar sola a casa del religiós.
La seva mare i la seva tieta van notar que la noia tenia mals de cap, insomni, malsons i angoixa, i no va ser fins l'agost del 2018 que els va explicar els fets.
De seguida la van portar a denunciar-los als Mossos i després a Sant Joan de Déu per fer una exploració mèdica.
La mossa i la metgessa que la van atendre inicialment han donat plena credibilitat als fets relatats per la menor.
Dues netes de l'acusat i molt amigues de la víctima han explicat que durant el Nadal del 2017 i juliol del 2018 elles van dormir algunes nits a la mateixa habitació que la noia, però no pas totes.
Per tot això, la fiscalia li demana 30 anys de presó, 15 per cada delicte continuat d'agressió sexual a menor, llibertat vigilada durant deu anys més, prohibició d'aproximació o comunicació amb la víctima durant deu anys més després de sortir de presó i inhabilitació per activitat o ofici relacionat amb menors d'edat durant cinc anys després de sortir de presó.
També demana que pagui 20.000 euros a la víctima com a indemnització.

Response: Un membre de l'Església dels Testimonis de Jehovà s’enfronta a 30 anys de presó per delictes d’agressió sexual a una menor.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits al text següent.

Context:
Endesa ha guanyat el pols amb l'Ajuntament de Barcelona i el Tribunal Català de Contractes del Sector Públic ha anul·lat el concurs per adjudicar el contracte elèctric municipal.
El motiu principal de la controvèrsia eren les clàusules que volia imposar el govern d'Ada Colau per combatre la pobresa energètica, i el tribunal tomba la fórmula del consistori per introduir l'obligació, segons la resolució de 44/2017 de l'organisme, a la qual ha tingut accés NacióDigital.
El contracte era per subministrar llum als edificis municipals, i Endesa ja havia tingut una primera victòria en aconseguir paralitzar-lo.
El tribunal ha notificat aquest mateix dijous al migdia la resolució que l'anul·la i que esgota la via administrativa, però es pot recórrer al tribunal contenciós administratiu.
Fonts municipals han confirmat la seva recepció, i han afegit que estan estudiant tècnicament i jurídicament quina serà la resposta de l'Ajuntament.
A la resolució -que només fa referència al recurs d'Endesa, malgrat que també n'hi havia de Gas Natural-, el tribunal afirma que "no pot desconèixer el lloable i encomiable objectiu, les bones intencions de l'Ajuntament i la imperiosa urgència en la recerca de mesures per contribuir a reduir i remeiar la pobresa energètica latent".
Considera, però, que les seves decisions han d'estar subjectes a l'aplicació de la legalitat.
Les raons que al·lega el tribunal
Les grans elèctriques havien al·legat que les clàusules municipals no estaven prou detallades, i el tribunal els ha donat la raó.
L'Ajuntament havia incorporat les obligacions contra la pobresa energètica com a clàusules especials d'execució, però no estan encara concretades, ja que s'havien de definir en convenis posteriors.
"La manca de concreció perjudica totes les licitadores potencials actuals o possibles", remarca el tribunal.
A més considera que l'objecte del contracte no s'ajusta a la llei de contractes del sector públic.
Considera que, perquè "l'atenció i reducció de la pobresa energètica" es pogués acceptar com a objecte del contracte, hauria de ser una prestació clarament diferenciable i s'hauria de licitar per separat, o que la finalitat social que es promou formés part la matèria principal del contracte, però és subministrar llum a edificis municipals.
El tribunal considera que no es compleixen cap d'aquestes dues condicions.
Adverteix que, encara que el combat contra la pobresa energètica es reduís en el contracte a una crida d'atenció perquè les energètiques sàpiguen que han de complir determinades clàusules socials i s'apreciés que està ajustat a dret, tampoc es podria donar per bo el concurs perquè les clàusules municipals no estan vinculades a l'objecte del contracte, que és el subministrament a dependències municipals.
El tribunal considera que el consistori no pot escudar-se en el projecte de llei de contractes del sector públic que està en tramitació a les Corts Generals, ja que pot ser objecte de diverses esmenes, i encara no té cap efecte jurídic.
Tampoc valida que ja s'hagi tramitat una licitació amb un objectiu similar sense que s'hagi produït cap problemàtica i on sí que hi va presentar oferta Endesa, per ser "supòsits d'entitats contractats diferents i amb un plantejament de la qüestió aquí discutida diferent".
Un concurs de 65 milions d'euros
El concurs estava dividit en tres lots per facilitar que també se l'adjudiquessin empreses petites.
El primer lot era el de subministrament en baixa tensió, amb un pressupost de 54,2 milions d'euros; el segon també era de baixa tensió i energia verda, d'1,9 milions –contemplava edificis municipals generadors d'electricitat verda-, i el tercer era de mitja tensió, de nou milions, en un procés en el qual com a màxim es podrien adjudicar dos lots a la mateixa empresa.
Què pot fer ara l'Ajuntament
El contracte energètic municipal vigent s'esgota el 25 de març i no es pot prorrogar.
El més probable és que l'Ajuntament hagi de negociar amb una empresa un contracte provisional perquè es pugui garantir el subministrament energètic un cop esgotat el vigent.
L'altra conseqüència de la decisió del tribunal és que, si es decideix no recórrer al contenciós administratiu, el consistori hagi de redactar un nou concurs.

Response: Endesa ha aconseguit anul·lar per via judicial un concurs de l’Ajuntament de Barcelona per adjudicar el subministrament elèctric municipal.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits al text següent.

Context:
La participació a les eleccions al rectorat de la Universitat de Girona (UdG) ha superat el 20% a les set del vespre.
A aquesta hora, un 20,66% de les persones amb dret a vot ja l'havia exercit per triar entre Sergi Bonet o Quim Salvi.
Un total de 2.808 persones de les 13.591 que conformen el cens han entrat des de les nou del matí a l'operativa electrònica, única via possible per participar.
Per col·lectius, la participació és desigual.
Al sector A, el de professors i doctors amb vinculació permanent amb la universitat, aquesta ha arribat al 78,54%.
El vot d'aquests 424 electors tindrà un pes del 51% en el vot ponderat.
La participació també és alta en el personal d'administració i serveis.
Un 68,83% ha votat en les primeres deu hores de la votació.
El col·lectiu més nombrós, el dels estudiants, té una participació del 14,78% a les set de la tarda.
Tot i el seu pes en el cens, el vot dels estudiants comptarà només un 23% a l'hora de fer l'elecció.
Finalment, el quart sector, el dels professors no permanents, té una taxa de participació del 34,58%.
Les votacions, que per primer cop es poden efectuar només de manera electrònica, es podran fer fins aquest dijous a les sis del vespre.
El nom del guanyador se sabrà una hora més tard i es proclamarà formalment l'11 de desembre.
El projecte de Bonet
Sergi Bonet aspira a un altre mandat per acabar de desplegar el seu projecte.
Nascut a Girona el 1960, es va llicenciar en biologia per la Universitat de Barcelona el 1982 i quatre anys més tard arribaria a ser doctor en Ciències Biològiques per la Universitat Autònoma de Barcelona.
La seva vinculació amb la UdG comença el 1991 on des del 1996 és catedràtic en Biologia Cel·lular.
Bonet va ser secretari general de la Universitat de Girona entre el 1991 i el 2001 i el 2013 va ser escollit rector.
Sota l'etiqueta 'Més UdG', l'equip de Bonet exposa propostes que s'endinsen en la línia iniciada el 2013 com és l'expansió internacional.
D'aquesta manera, l'equip defensa analitzar l'èxit dels representants iberoamericans a Perú, Colòmbia, Equador i Mèxic i expandir la idea a Argentina, Xile i Brasil.
Aquests tentacles internacionals també serien amb el Cercle del Mediterrani, sobretot a la zona est, i amb la Xina, on es preveuen fer cursos a partir de l'any que ve.
D'altra banda, 'Més UdG' vol engegar un programa de captació de professors de prestigi internacional perquè facin estades temporals i demana replantejar la creació de l'Escola de Doctorat i començar el desplegament de les beques salari.
Bonet també posa l'accent en la sostenibilitat i creu que ha de ser un dels símbols d'identitat de la Universitat de Girona.
Per això, aposta per introduir la matèria en les diferents titulacions a més d'impulsar un servei de préstec de bicicletes elèctriques entre els campus i una millor freqüència de pas del transport públic, que a més seria gratuït per a la comunitat universitària.
Aquestes iniciatives se sumen a treballar per la gratuïtat de les matrícules i poder desbloquejar la contractació de personal, tant de professorat i investigadors com d'administració i serveis.
El projecte de Salvi
Quim Salvi s'ha deslligat des de fa unes setmanes de la direcció de l'Escola Politècnica Superior de la UdG.
Nascut el 1969 a Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà), va cursar estudis de formació professional abans de fer el salt als estudis universitaris, on es va llicenciar en informàtica el 1994.
Salvi va arribar a la UdG amb un contracte a temps parcial per formar part del Departament d'Electrònica, Informàtica i Automàtica en plena expansió a mitjans dels anys 90.
El gener del 1998 es va doctorar per la UdG .
Sota el mandat del rector Joan Batlle, Salvi va ser vicerector de Campus.
El projecte que encapçala porta per nom 'Nova UdG' i inclou mesures com l'increment de l'oferta semipresencial, fer un mínim de 30 crèdits europeus (ECTS) en una tercera llengua i apostar per una contractació pública "socialment responsable".
Salvi proposa també la construcció d'una nova residència d'estudiants per fer front als problemes d'allotjament.
També proposa que els estudiants dels últims cursos facin de mentors dels joves o importar la figura del 'fellow', un investigador extern internacional.
Un pes destacat se l'emporten també les iniciatives tecnològiques.
Per exemple, hi ha la e-UdG que vol simplificar processos administratius, l'increment de les hores que es poden fer de teletreball i el desenvolupament d'una aplicació per a dispositius mòbils que agilitzi la feina i l'accés a determinada informació.
Finalment, 'Nova UdG' destaca també per voler desenvolupar un pla integral de seguretat que inclou la instal·lació de càmeres de vigilància a dins i fora de tots els centres.

Response: Sergi Bonet i Quim Salvi competeixen a les eleccions al rectorat de la UdG, amb una participació superior al 20 %.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits al text següent.

Context:
Les promeses inversores en infraestructures del govern de Pedro Sánchez són pràcticament les mateixes que les de l'executiu de Mariano Rajoy.
El grup Foment ha augmentat per aquest 2019 la partida pressupostària a Catalunya en un 64,1%, però si, en lloc de l'exercici vigent, s'analitzen les inversions plurianuals previstes -una informació incorporada en el projecte de pressupostos-, l'increment respecte el 2018 és tan sols del 3,3%.
Les inversions en infraestructures a mig termini previstes en aquests comptes per a Catalunya representen el 14,4% del total regionalitzable, per sobre del 13,5% contemplat en els pressupostos del 2018, però lleugerament per sota del 14,6% dels del 2017.
Un percentatge, de fet, molt inferior al pes del PIB que representa Catalunya (19,2%) i fins i tot del percentatge d'habitants que hi viuen (16,1%).
També reben menys recursos dels que els pertocaria segons aquests estàndards Madrid i Andalusia, mentre que en surten beneficiades Galícia, Castella-la Manxa o Castella i Lleó.
El País Valencià, els darrers anys, ha passat d'estar discriminada a rebre el que li pertocaria.
El que fan aquests pressupostos, per tant, és preveure partides per fer realitat aquest 2019 part de les inversions ja planificades per l'anterior executiu central -un primer pas que després s'hauria de complementar amb la seva execució, cosa que no sempre passa-.
El 18,1% d'inversions destinades en aquests comptes a Catalunya, per tant, no suposen noves obres o infraestructures.
Només un 3,3% més d'inversions
Així, per exemple, la inversió per a la millora de la xarxa de Rodalies de Catalunya iniciada el 2015 havia de tenir un cost total de 1.863,9 milions, segons els pressupostos del 2018, però, en els nous, la quantitat tan sols puja fins als 1.976,9 milions.
I això que el termini per executar-les s'allarga del 2022 al 2023.
Malgrat que la inversió en infraestructures per aquest 2019 creix un 40%, en els pressupostos la previsió a mig termini cau un 3,3% de mitjana.
A banda de Catalunya, on creix més a nivell plurianual és a les Illes Balears (un 11,8%), Extremadura (6,1%), el País Valencià (5,3%) o Múrcia (5,2%), mentre que cauen sobretot a La Rioja (un 39,8% menys), les Canàries (-19,2%), Aragó (-15,6%) o Cantàbria (-8,8%).
Quasi el 72% de la inversió en infraestructures es destina a la xarxa ferroviària, també a Catalunya, on el ministre de Foment, José Luis Ábalos, ha deixat clar que vol posar fi al mal funcionament i les deficiències endèmiques de Rodalies.
Ho farà, però, acceptant el full de ruta inversor del seu predecessor, ja que les inversions previstes en trens a mig termini a Catalunya tan sols creixen un 3,3%, la meitat del que ho van fer en els pressupostos anteriors i lleugerament per sota de la mitjana estatal.
Del total d'inversions plurianuals en la xarxa ferroviària, només el 15,4% estan previstes a Catalunya.
Quant a les inversions en carreteres, només un 10% de les previstes per als projectes endegats o previstos per als propers anys són per a Catalunya.
En aquest camp, en surten beneficiades clarament les comunitats amb un territori més gran, com Castella i Lleó (22% del total), Castella-la Manxa (12,6%) o Andalusia (11,8%).
Les inversions previstes a Catalunya, de fet, cauen un 23,9%, més de 600 milions d'euros, tot i que, a nivell estatal, es desplomen més, un 29,8%.
En relació a la inversió en aeroports d'Enaire (antiga Aena), Madrid segueix sent la predilecta, però menys que en els anteriors comptes, ja que la inversió plurianual prevista a la capital espanyola en els pressupostos cau del 54,7% al 44,4%.
Molt per sobre, però, del 15,7% que aniria cap a Catalunya, tot i que la despesa a mig termini quasi s'hi duplica per un augment notable de les actuacions generals i de manteniment que es farien a l'aeroport del Prat els propers set anys.
I això que, a nivell global, la inversió territorialitzada d'Enaire cau un 12,7%.
Finalment, pel que fa a les inversions a mig termini als ports, les destinades a Catalunya creixen un 16%, per sota del 27% de mitjana a tot l'Estat.
El gran beneficiat és el País Valencià, que en tres anys ha vist com els seus ports preveien el 12,8% del total d'inversions a acaparar-ne un de cada cinc euros -en termes absoluts, l'augment en aquests comptes és del 70,5%-.
També creixen molt a Cantàbria (72,2%), Múrcia (61,6%) i les Illes Balears (58,4%).

Response: Les inversions plurianuals previstes per a Catalunya als pressupostos del PSOE suposen un increment del 3,3 % respecte del 2018.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits al text següent.

Context:
La presidenta del govern de les Illes, Francina Armengol, va demanar el tancament insular per mar i aire mentre durés la pandèmia del coronavirus 2019 i s’afegia a la petició del president de la Generalitat, Quim Torra, que ja havia instat el president espanyol, Pedro Sánchez, a aïllar Catalunya per contenir l’expansió de la Covid-19.
Sánchez va fer cas omís de Torra, però el 17 de març va autoritzar el tancament de les Illes sol·licitat per Armengol.
El 18 de març a les Illes ja hi havia 112 casos confirmats de Covid-19.
La primera setmana, fins al 24 de març, el creixement va ser exponencial (366).
La segona va créixer en 255 contagiats, que van arribar als 591 el 31 de març.
Tanmateix, les Illes van començar a estabilitzar l’epidèmia i a aplanar la corba la tercera setmana, quan l’efecte del tancament podia començar-se a mesurar, perquè ja havien passat els catorze dies que es recomana per als aïllaments i les quarantenes.
Així, el primer d’abril els casos van començar a minvar i quan es va acabar la tercera setmana després del tancament, el 7 d’abril, se’n van comptabilitzar 300 –241 menys que no l’anterior–.
La quarta setmana, fins al 14 d’abril, va reduir-se en 98 casos, fins als 202.
L’última setmana completa és la que s’acaba el 21 d’abril, amb un lleuger repunt de 35 casos fins als 237, que s’explica per un pic de 80 infectats detectats el dia 18.
Ací podeu veure l’evolució de la Covid-19 a les Illes.
A les dades obertes del govern poden consultar-se totes i també l’evolució diària per percentatges, a més d’altres dades d’interès.
Cal tenir en compte que Palma concentra més de la meitat de casos de coronavirus (1.009) respecte del total registrat fins el diumenge 25 d’abril (1.914).
De fet, hi ha diferències importants entre illes.
Mallorca té 1.667 casos, Eivissa 153, Menorca 93 i Formentera només 4.
L’aïllament ha impedit la propagació del virus entre les mateixes illes.
Per comparar els territoris dels Països Catalans, cal situar les dades al mateix pla.
A tall d’exemple, en el nombre de casos per milió d’habitants, que s’obté dividint els casos de cada territori entre la població i multiplicant per un milió.
Si s’agafen les dades de les Illes a partir de la tercera setmana i la quarta, quan s’ha produït l’efecte de l’aïllament però encara no el del confinament total, hi ha una reducció de casos per milió d’habitant dels 261 als 176 entre la setmana entre el primer i el 7 d’abril i la d’entre el 8 i el 15 d’abril.
A Catalunya, durant els mateixos períodes, les taxes de casos per milió d’habitants són de 1.267 i 1.272, tot presentant un petit increment.
El País Valencià, com les Illes, també presenta un descens –387 i 354–, però la taxa és molt superior.
Andorra comparteix aquesta característica, però amb taxes molt més grans –2.334 i 1.470–, mentre Catalunya Nord presenta nombres inferiors –116 i 51–, però amb l’inconvenient que l’estat francès només dóna dades de persones que han passat en algun moment pel sistema sanitari, essent menys fiables per a la comparativa.
Quant a la cinquena setmana –del 15 al 21 d’abril– es pot veure l’efecte del confinament total, tot i que de manera sorprenent a les Illes hi ha un repunt fins als 206 casos per milió d’habitant pel pic de 80 casos detectats el 18 d’abril.
Catalunya (822), el País Valencià (237), Andorra (748) i Catalunya Nord (19) baixen.
En conclusió, les dades mostren que el tancament de les Illes va repercutir positivament en la contenció de l’expansió del virus, també entre les mateixes illes, abans no es decretés el confinament total de la població a l’estat espanyol.
És per això que la presidenta Armengol vol que l’aïllament es mantingui mentre duri la pandèmia.
Ho ha demanat en diverses ocasions a Sánchez.
En una entrevista a VilaWeb, Armengol va explicar que el govern vol que el darrer que s’obri siguin els ports i els aeroports per poder mantenir el control sanitari.

Response: El tancament de les Illes va frenar l’expansió del coronavirus i, per això, Francina Armengol ha demanat que es mantingui.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits al text següent.

Context:
Prop de 600 persones van omplir aquest diumenge el Teatre Municipal de Berga (el Berguedà) per assistir a l’estrena de l’espectacle Ecos de La Patum, el concert escenificat de les músiques de La Patum que han promogut conjuntament el Patronat Municipal de La Patum i l’Escola Municipal de Música de Berga, i que compta amb la direcció artística de Comediants.
Un espectacle de gairebé una hora de durada que no va deixar a ningú indiferent i que va mostrar, una vegada més, l’alt nivell de la banda de l’Escola Municipal de Música de Berga.
I és que són els integrants d’aquesta que doten de vida aquests Ecos de La Patum, que comencen a ressonar, com no podia ser d’altra manera, al ritme del Tabal, i que mica en mica van explicant a l’espectador què és la Festa al mateix ritme que un patumaire ho explica a una nena petita.
Amb aquest fil conductor i amb una escenografia simple però suficient, les comparses prenen vida i els i les integrants de l’EMMB juguen a fer La Patum entre melodies, projeccions i olors que transporten l’espectador als dies de Patum.
Així ho assegurava l’Alcalde de Berga, Juli Gendrau, després de la representació: “Hi havia una expectativa sobre què seria això dels Ecos i a mesura que ha anat avançant l’espectacle, a la gent els ha anat agradant.
Cal destacar que l’EMMB ha fet una molt bona intervenció i la gent s’ha anat emocionant i a més d’un ens ha viscut aquell calfred de quan es comencen a sentir els primers sons de la Patum”, un repte, segons Gendrau, que no era fàcil d’aconseguir: “Sempre que es fa una cosa de La Patum hi ha dos reptes: que agradi a la gent de fora i serveixi per explicar-los la Patum, i que la gent de casa s’ho senti seu i els agradi, i crec que amb Ecos de La Patum s’han aconseguit les dues coses”, va explicar satisfet.
En la mateixa línia la diputada de cultura de la Diputació de Barcelona, Mireia Hernàndez, rectificava el què sempre havia dit sobre la impossibilitat d’explicar La Patum: "Sempre havia dit que la Patum no es podia explicar, i avui rectifico: La Patum es pot explicar.
Això però, no vol dir que no l’hagis de viure igualment; l’obra és una molt bona plataforma per ensenyar la Festa perquè després la gent vingui a viure-la”, matisava.
També el director general de la direcció general de cultura popular, associacionisme i acció cultural de la Generalitat de Catalunya, Lluís Puig, va posar èmfasi en la utilitat d'Ecos de La Patum: "Estic content que s’hagi fet aquesta obra perquè servirà d’ambaixada perquè permet viure el sentiment en directe i transmet el discurs i el missatge del què és La Patum", va assegurar.
Després de l’estrena feta ahir, també es van mostrar molt satisfets el director de la banda de l’Escola Municipal de Música de Berga, Jordi Sabata, i el director artístic de Comediants, Jaume Bernadet: "Estic molt content perquè la gent de la banda ha treballat moltíssim perquè sabien que era un repte, i no em queda més que felicitar-los per la feina ben feta.
També destacar l’ajuda que hem rebut per part de Comediants: personalment, haver treballat amb ells és una de les experiències més interessants que he viscut com a docent de l’EMMB perquè tan a nivell humà com artístic són, per dir-ho planament, uns cracs", va assegurar Sabata.
Per la seva banda, Bernadet també va explicar que s’havia aconseguit fer un bon tàndem amb l’Escola Municipal de Música de Berga: “Penso que s’ha aconseguit el què es buscava perquè tothom hi ha posat molta fe, moltes ganes i ens han rebut molt bé.
Hem aconseguit transmetre un sentiment i jo estic molt content”, va ressaltar, i va explicar que està previst incloure foc a la representació quan es faci a l’aire lliure.
Ecos de La Patum es podrà tornar a veure a Berga el diumenge que ve, 3 de novembre a 2/4 de 7 del vespre al Teatre Municipal, i diumenge dia 10 de novembre a la 1 del migdia es farà una tercera funció al Kursaal de Manresa en el marc de la Fira Mediterrània, indret que ha de servir per fer començar a lligar l’exportació de l’obra a altres indrets.

Response: L’espectacle "Ecos de la Patum" s’ha estrenat a Berga i tots els artistes i assistents s’han mostrat molt satisfets.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits en aquest text.

Context:
CaixaBank torna a posar damunt la taula unes xifres que mostren la bona dinàmica del grup.
Després de tancar el 2017 amb el millor benefici de la seva història amb 1.684 milions, ara ha presentat els resultats del primer trimestre d'enguany, on ha aconseguit guanyar fins a 704 milions d'euros, un 74,7% més que en el mateix període de l'any passat.
Gonzalo Gortázar, conseller delegat de CaixaBank, ha explicat aquest divendres que els "resultats satisfactoris" aconseguits esdevenen per l'alineació de factors com la fortalesa dels ingressos "core", la reducció de les dotacions a provisions i l'increment d'ingressos de participades, i alhora també ha destacat la feina en digitalització, l'"activitat comercial potent" i una millora de la rendibilitat del grup, on s'ha aconseguit "un punt addicional a la que volíem aconseguir d'aquí al desembre del 2018", ha afirmat.
El conseller delegat ha matisat que si tenen més ingressos "no és perquè cobrem més, sinó perquè tenim més activitat".
El mateix directiu però, a banda de parlar de resultats, també ha fet un repàs a l'actualitat i ha parlat de diferents temes, alguns que afecten de ple al grup bancari.
Investigació per blanqueig de capitals
Gortázar ha destacat que el tema de la investigació per blanqueig de capitals de la màfia xinesa és "molt rellevant" per l'entitat.
El conseller delegat ha posat de manifest que des de CaixaBank no han tingut cap tipus de relació ni ha actuat amb "connivència amb la màfia xinesa", ni com a entitat ni cap dels seus treballadors.
En aquest sentit ha assegurat que tenen màxim respecte a les decisions judicials i que tenen l'absoluta voluntat de col·laborar amb la justícia,"com hem fet fins ara".
"Voldria remarcar el compromís que té CaixaBank i la tolerància zero amb el blanqueig de capitals", ha sentenciat.
En aquest sentit, ha afegit que des de l'entitat hi ha una dedicació plena a combatre aquesta acció delictiva i per aquest motiu hi destinen 225 persones, "temps i diners".
A tot això, ha informat que des de l'entitat també s'ha reforçat els protocols per evitar aquest tipus d'acció.
Des de CaixaBank tenen "prioritat absoluta" a combatre el blanqueig de capitals i també a esclarir tota aquesta investigació, però "hem de deixar fer la feina als jutges", ha afirmat.
Gortázar també ha destacat que la investigació de l'Audiència Nacional no hauria de perjudicar l'entitat.
Per altra banda, el directiu ha descartat que hi hagi "algun tipus d'atenció en aquest moment" en els comptes mirall i ha assegurat que "els clients tenen els seus comptes on els volen tenir".
Cal recordar que l'Audiència Nacional va iniciar un procediment contra l'entitat bancària per un presumpte delicte de blanqueig de capitals relacionat amb la màfia xinesa, per l'actuació de deu de les seves sucursals.
El cas esdevé d'una investigació de la Guàrdia Civil a l'entitat Industrial And Comercial Bank Of China S.A., per haver blanquejat capital de diverses organitzacions criminals de ciutadans xinesos.
Entre el 2011 i el 2015, la Guàrdia Civil va detectar una sèrie de comportaments irregulars en algunes sucursals de CaixaBank.
Les principals línies que han facilitat els bons resultats de CaixaBank
Els ingressos per comissions arriben als 625 milions d'euros, xifra que representa un 6,4% més respecte al mateix període de l'any passat.
Aquest creixement, segons el directiu, es propicia per un descens de les comissions en banca d'inversió i també per un augment de les comissions per comercialització d'assegurança i gestió de plans de pensions.
Pel que fa a les participades, els ingressos se situen en els 271 milions.
Inclouen els resultats de les entitats valorades pel mètode de la participació, així com els ingressos per dividends.
La rendibilitat millora
Gortázar també ha destacat que la rendibilitat del Grup CaixaBank millora fins al 9,8 % –en línia amb l'objectiu del Pla Estratègic per 2018 del 9%-11%–, mentre que el ROTE recurrent del negoci bancari i assegurador assoleix el 12%, amb un resultat de 520 milions.
El directiu de CaixaBank ha remarcat el lideratge de l'entitat en banca digital.
El grup té una quota de penetració com a primera entitat del 26,7%, i la primera posició en nòmines domiciliades, amb una quota del 26,3%, en fons d'inversió, amb el 16,7%, plans de pensions, amb el 23,6%, i assegurances d'estalvi, amb el 26,8%.
A més, l'entitat ja compta amb un 56% de clients digitals i té 4,9 milions de clients en banca mòbil.
En aquest sentit, també remarca que imaginBank ja ha superat el milió de clients dos anys després del llançament.
La ràtio de morositat del Grup CaixaBank es redueix fins al 5,8%, segons Gortázar.
El desembre del 2017 es va tancar amb un 6%, en aquest aspecte.
El conseller delegat de CaixaBank també ha volgut posar en valor que les vendes d'immobles han arribat fins als 306 milions, un 3,4% més respecte al mateix període del 2017.
El resultat de les vendes sobre el valor comptable net és del 16% el 2018.

Response: CaixaBank ha aconseguit incrementar els seus beneficis un 74,7 % en un any, gràcies a un augment de les seves activitats.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits en aquest text.

Context:
El ple de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià (JQCV) ha aprovat la convocatòria ordinària d’aquest 2021 de les proves de coneixements de valencià en tots els nivells.
D’acord amb aquest calendari, el 12, 19 i 26 de juny es faran les proves de l’A2, B1 i C1 i llenguatges específics; i el 6, 13 i 20 de novembre les del B2 i C2.
L’oferta inclou 14.000 places per a les proves de C1 de valencià, 3.000 més que l’any passat; i 11.000 de C2, nivell del qual no es van convocar proves en 2020 a causa de la pandèmia.
A Ontinyent hi haurà 900 places, 500 per al C1 i 400 per al C2.
La inscripció s’haurà de fer a la web de la JQCV i estarà oberta del 8 al 15 d’abril per a les proves de juny; i de l’1 al 7 de setembre per a les de novembre.
En tots dos períodes la inscripció s’obrirà a les 10.00 hores del matí del primer dia i es tancarà a les 10.00 hores de l’última jornada, detallen.
La principal novetat d’enguany és que per primera vegada les places s’adjudicaran per sorteig entre els inscrits, independentment del dia i l’hora de la inscripció.
Amb aquesta mesura es vol “afavorir la igualtat d’oportunitats entre totes les persones aspirants davant la limitació del volum de places que exigeix el compliment de les mesures de seguretat per la covid-19”, segons ha explicat la JQCV en un comunicat.
Els aspirants podran consultar el 22 d’abril si han obtingut plaça a la localitat i nivell que han seleccionat en la preinscripció.
En el cas dels nivells B2 i C2, previstos per al mes de novembre, les dates de publicació dels resultats del sorteig es faran públiques en la web de la JQCV.
El termini per a la matrícula i el pagament de la taxa per als nivells A2, B1, C1 i llenguatges específics és del 28 d’abril al 5 de maig, tots dos inclosos.
El termini per a la matrícula i el pagament de la taxa dels nivells B2 i C2 es publicarà en la web de la JQCV.
El tràmit de matrícula i el pagament de la taxa, que únicament estarà disponible per als aspirants que han obtingut plaça en el sorteig, també es farà per via telemàtica amb firma electrònica o sense.
La prova del C1 es farà en dos dissabtes: el 12 de juny es farà la primera part de la prova, que inclou l’àrea d’expressió i interacció oral, i el 26 de juny les altres tres àrees: comprensió escrita, estructures lingüístiques i expressió i interacció escrites.
La prova del B1 es farà el 19 de juny i el 26 de juny la de l’A2.
Pel que respecta als exàmens de novembre, el C2 es desenvoluparà al llarg de dos dissabtes.
El dia 6 l’àrea d’expressió i interacció oral, i el 20 les altres quatre àrees: comprensió oral, comprensió escrita, estructures lingüístiques i expressió i interacció escrites.
La prova de B2 tindrà lloc el 13 de novembre.
Quant als certificats de capacitació tècnica, les proves es faran al juny: el dia 12 les de llenguatge administratiu, el 19 les de llenguatge en els mitjans de comunicació i el 26 les de correcció de textos.
Tots els detalls de la convocatòria, així com l’oferta de places de la resta de nivells més enllà del C1 i C2, es publicaran a la web de la JQCV.
Les proves tenen un pla de contingència en el qual es desplegaran les mesures de seguretat i prevenció determinades tant per la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública com per l’Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball.
El pla, que s’anirà actualitzant segons les indicacions sanitàries, es publicarà en la web de la JQCV, on es facilitarà tota la informació perquè els aspirants a la prova coneguen les mesures de prevenció que han de prendre abans i durant els exàmens.
Per a garantir la seguretat en la prova s’establiran dispositius organitzatius de control d’accessos per a evitar aglomeracions i garantir la distància interpersonal de seguretat d’1,5 metres i presa de temperatura abans de l’entrada.

Response: La JQCV convoca les proves de coneixement de valencià de tots els nivells per als mesos de juny i novembre.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits en aquest text.

Context:
El ple del Parlament ha aprovat les conclusions de la comissió d'investigació de l'Operació Catalunya, amb els vots favorables de JxSí, CSQP i la CUP, que van ser els únics grups que van assistir a totes les sessions de la comissió.
Cs i PSC s'hi han abstingut i el PPC hi ha votat en contra.
Cada grup va presentar les seves conclusions, molt similars entre elles, i finalment tots tres grups van votar favorablement a la resta de conclusions.
Així, consideren que hi va haver una "guerra bruta" organitzada des del Ministeri de l'Interior i amb la col·laboració de diversos organismes de l'estat per perseguir deliberadament polítics independentistes catalans per tal de desprestigiar-los i modificar el comportament electoral dels ciutadans.
Els tres grups demanen que s'investigui més a fons aquest "GAL" mediàtic, policial i judicial i es demanin responsabilitats polítiques al president del govern espanyol, Mariano Rajoy, la vicepresidenta Soraya Sáenz de Santamaría i altres alts càrrecs.
Les conclusions critiquen l'intent de "boicot" de PP, PSOE i Cs, a més de les nombroses incompareixences, i han anunciat que portaran les conclusions a la justícia.
En aquest sentit, la presidenta de la comissió i diputada de JxSí, Alba Vergés, ha denunciat el "boicot polític" tant a la feina dels diputats com a la seva "responsabilitat" com a tals pel fet de no assistir-hi.
Ha afegit que hi va haver un segon "boicot" exercit per part de l'Estat per les incompareixences de membres del govern i d'altres òrgans i la seva "manca de voluntat per posar llum a les clavegueres".
En les conclusions, els grups consideren que les investigacions policials "prospectives" contra polítics independentistes van començar amb el dinar a La Camarga el juliol del 2010 i es van confirmar amb la publicació el juny del 2016 de dues converses mantingudes l'octubre del 2014 entre el llavors ministre de l'Interior, Jorge Fernández Díaz, i l'exdirector de l'Oficina Antifrau, Daniel de Alfonso.
Així, conclouen que les "clavegueres de l'estat" van actuar dirigides per Fernández Díaz, amb la col·laboració o connivència de Rajoy, Sáenz de Santamaría i el cap de gabinet de Rajoy, Jorge Moragas.
L'operació la van executar una desena de comissaris i alts càrrecs de la policia espanyola, mitjançant la col·laboració de periodistes "afins" i detectius privats.
Posteriorment, han comptat amb la connivència de fiscals i jutges, segons els grups parlamentaris, que no han investigat les males pràctiques policials.
Opinen que es va obrir una "causa general" contra l'independentisme per "perseguir pràctiques, no persones", la qual tenia com a objectiu no pas acabar amb la corrupció política, sinó un interès "estrictament partidista".
De fet, els grups recorden que algunes informacions es van guardar fins que l'independentisme va començar a fer grans mobilitzacions.
El document afirma que la policia espanyola "mai ha estat depurat d'elements franquistes".
Entre les víctimes de la guerra bruta hi hauria Xavier Trias, Artur Mas i Oriol Junqueras, a més de Pablo Iglesias.
Els grups conclouen que els organitzadors de la "conxorxa" haurien pogut incórrer en múltiples delictes com malversació de fons públics per l'ús fraudulent de fons reservats, manipulació electoral, falsedat documental, prevaricació, abús de poder, difamació o calúmnies, entre altres.
Cs, PSC i PPC critiquen l'actitud vers el 'cas Vidal'
Des de Cs, Matías Alonso ha dit que la comissió ha estat "instrumental" i que tenia l'objectiu clar de "desacreditar" l'Estat però "deixant al marge" la corrupció que ha assegurat que també hi ha a Catalunya.
"Clavegueres de l'Estat?
Sí, diguem que sí, però també a Catalunya", ha declarat.
Ha afegit que el pla de treball de la comissió va "deixar al marge" la majoria de propostes de l'oposició i ha recordat que es va aturar la comissió pel 'cas Vidal', assegurant que el "boicot" ha vingut de JxSí.
Des del PSC, Jordi Terrades ha reconegut que hi ha hagut un ús "partidista" i "inacceptable" dels recursos i cossos de seguretat estatals i un "clar abús de poder" però ha justificat la seva gairebé total absència a la comissió pel fet que es va "fulminar" la comissió del 'cas Vidal'.
Ha dit també que no es pot parlar només d'Operació Catalunya ja que, segons ell, va existir una unitat policial "al marge dels canals oficials" però aquesta va afectar també altres partits i territoris de l'Estat amb l'objectiu de "d'aturar i alentir investigacions de corrupció que afectaven alts càrrecs del PP".
L'altre grup parlamentari que no hi va participar, el PPC ha denunciat la construcció d'un relat per part de l'independentisme en contra de l'actuació dels cossos de seguretat de l'Estat, entre d'altres.
"Què farien vostès sense el seu enemic exterior?
A qui culparien?", s'ha preguntat.

Response: El Parlament aprova investigar més a fons l'Operació Catalunya, a la que anomena un "GAL" politicojurídic contra l'independentisme.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits en aquest text.

Context:
El nombre de joves entre 18 i 34 anys que van llogar o intentar llogar un pis ha caigut un 39% entre aquest any i l'anterior, mentre que el descens entre aquest col·lectiu en el mercat immobiliari en general es va situar en un 24% (del 38% al 29%), segons l'informe elaborat per Fotocasa 'Els joves i la seva relació amb l'habitatge'.
Així, si al 2017 un 28% dels joves va llogar un pis o ho va intentar aquest percentatge s'ha reduït fins el 17% durant el 2018.
Per contra, entre els que han comprat o ho han intentat no es van registrar canvis i es manté en un percentatge proper al 12%.
No obstant això, per segments, l'estudi conclou que entre els joves entre 25 i 34 anys aposten més per la compra que pel lloguer, ja que si al 2017 el percentatge es va situar en un 6%, aquest any s'ha enfilat fins el 9%, mentre que els qui opten pel lloguer es van reduir un 33% en un any.
Entre el segment dels 18 a 24 anys la seva participació en el mercat immobiliari s'ha reduït a la meitat tant com a inquilins de lloguer (del 29% el 2017 al 15% el 2018) com en la compra, concretament del 8% al 4%.
Segons l'estudi, elaborat amb una mostra de 5.042 persones a través d'Internet entre el 6 i el 26 de març, el principal objectiu entre els menors de 35 anys que volen llogar o comprar és utilitzar-la com a primera residència, en un 88% dels casos, tres punts més que el 2017, mentre que un 8% vol una segona residència i només un 1% compra per invertir.
La directora d'Estudis de Fotocasa, Beatriz Toribio, ha destacat que el preu dels lloguer porta registrant increments ininterromputs durant 3,5 anys i mig i que va ser l'any passat quan es va produir el major augment amb un 9% de tota la sèrie històrica del portal immobiliari.
"El lloguer és la principal via d'accés dels joves a un habitatge però el fort encariment dels preus està reduint la seva participació en aquest mercat", ha assenyalat Toribio.
Quant al perfil del jove que lloga un habitatge, és el d'un jove de 27 anys universitari, en què en el 73% dels casos la dona és qui pren més protagonisme davant el 27% dels homes.
El principal motiu és el d'un canvi de residència per motius laborals o acadèmics, amb un 47%, seguit per la voluntat d'independitzar-se.
A més, la meitat dels enquestats afirma que opta pel lloguer per la situació econòmica personal que fa impossible la compra (quasi la meitat pertanyen a una classe mitjana-alta i un terç té uns ingressos anuals d'entre 10.000 i 20.000 euros), tot i que un 38% ho fa per facilitar la mobilitat laboral i un 34% perquè dona més llibertat i flexibilitat.
Malgrat les dificultats dels joves per adquirir un habitatge, un 41% dels menors de 35 anys indiquen que la seva intenció és comprar-ne un a mig termini i un 47% voldria fer-ho en els pròxims cinc anys, davant un 12% que no té cap intenció de fer cap compra.
Pel que fa al perfil del jove comprador, el 12% dels enquestats van comprar o ho van intentar, però només un 6% ho va aconseguir.
En aquest cas, les dones també tenen mes protagonisme a l'hora de concretar l'operació (65%) i l'edat és el d'una persona de 29 anys amb estudis universitaris que disposen d'uns ingressos superiors als qui volen llogar.
Entre els motius que els porta a fer una compra d'habitatge, el 46% assegura que és una inversió a llarg termini, un 36% perquè llogar és "llençar els diners" i un 33% perquè els preus pugen i "és un bon moment".
El 82% dels joves s'hipoteca
De l'estudi de Fotocasa, presentat aquest dimarts a dos dies de la inauguració del Barcelona Meeting Point, també es desprèn que augmenta el nombre de joves que s'hipotequen i passen del 78% del 2017 al 82% aquest any i només un 18% dels menors de 35 anys no va necessitar un finançament extra.
El dels joves és el segment que requereix un préstec hipotecari.

Response: El percentatge de joves d'entre 18 i 34 anys que ha participat en el mercat immobiliari ha caigut un 39%.


Instruction: Fes un breu resum dels punts o temes principals discutits en aquest text.

Context:
Els consumidors europeus no sabran si el que mengen és o no és carn clonada.
Foto: Arxiu.
El fracàs de les negociacions entre els estats membres, el Parlament i la Comissió sobre una eventual prohibició de la carn clonada significa, de fet, que està autoritzada.
Tampoc no s'ha aconseguit un acord sobre l'etiquetatge d'aquesta vianda mentre ja es comercialitza a Europa sense coneixement dels consumidors.
Segons que reporta Novethic (mitjà francés expert en desenvolupament sostenible) la directora general del Bureau européen des unions de consommateurs (Beuc), Monique Goyens: "És una vergonya.
La tria dels europeus és clara: no volen que s'utilitzi el clonatge en la producció alimentària, però no han estat escoltats.
Els productes alimentaris sorgits del clonatge no aporten cap benefici als consumidors, però els interessos de la població no han fet el pes a les inquietuds del comerç internacional.
Segons els observadors presents, després d'11 hores de negociacions nocturnes, els ministres de la Unió Europea han refusat totes les propostes del Parlament europeu, fins i tot el de l'etiquetatge obligatori dels productes alimentaris sorgits de la carn clonada.
Matthias Wolfschmidt, de l'organització Foodwatch, ha denunciat particularment el bloqueig dels representants alemanys a Brussel·les.
"L'etiquetatge des productes alimentaris sorgits del clonatge ha fracassat en gran part a causa de l'oposició del Govern alemanys", ha denunciat.
"Per evitar una querella comercial que conduís a un embarg de la carn alemanya als Estats Units, Ilse Agnier (ministra alemanya d'Agricultura [CSU], partit conservaor bavarès) i Rainer Brüderle (ministre alemany d'Economia [FDP], partit liberal), han cedit a la pressió dels Estats Units, principal exportador de carn clonada i fornidor de material per al clonatge."
Prop de 300.000 tones de derivats de carn es van exportar (sobre una producció total d'1,4 milions de tones) per valor de 1.300 milions d'euros.
La indústria dóna feina a gairebé 60.000 assalariats en unes 400 empreses.
El consumidor europeu enganyat
Si els consumidors europeus no mengen directament carn clonada, si que mengen productes soritst d'animals clonats.
I sense saber-ho.
En quina quantitat, en quins productes, és a hores d'ara impossible de conèixer-ho, encara més si fem cas d'una nota confidencial redactada per la Comissió Europea que publica el laboratori independent alemany Testbiotech.
"Hem importat esperma dels Estats Units i ja hi ha descenddents d'animals clonats a Europa, així com productes alimentaris derivats.
El problema és que no sabem quin animal ha sortit dels clons", es pot llegir en la nota que publica Novetich.
Durant les negociacions, els diputats han argumentat que els riscos assumits pel consum de productes procedents d'animals clonats són encara poc coneguts.
D'altra banda, també han subratllat que la clonació pot reduir considerablement la diversitat genètica del bestiar i augmentar el risc que ramats sencers siguin delmats per les malalties.
Un fet al qual caldria sumar la major i més precoç mortalitat entre els animals clonats.
100.000 euros per a clonar un animal
Quin és, doncs, l'interès del clonatge d'animals?
És, sense sorpresa, d'ordre econòmica.
La nota confidencial esmentada més amunt assenyalava que un embargo immediat dels productes europeus per part dels Estats Units significaria un prejudici econòmic estimat d'uns 250 milions d'euros anuals sobre les exportacions agrícoles europees.
D'altra banda, Christoph Then, de Testbiotech, revela que "només un petit nombre d'empreses aconsegueixen els beneficis que genere la tecnologia del clonatge", bàsicament perquè les tècniques de la clonació demanen una inversió molt gran.
El cost de clonació d'un animal pto estimar´se actualment en 100.000 euros, "però a mesura que la tecnologia progressi, els preus aniran baixant".
En aquests moments, un bou no clonat costa entre 4.000 i 20.000 euros.
No obstant això, la clonació significa la propagació ràpida i deslocalitzada d'un patrimoni genètic recercat pels criadors, és a dir, que generen la major productivitat possible al més ràpidament possible.
Un cop aplicat en els seus ramats, la tècnica de clonació millora el seu rendiment i, per tant amorteix la inversió inicial.
I això no vae en la direcció de l'interès públic".

Response: La carn clonada es vendrà als supermercats europeus sense el coneixement dels consumidors després del fracàs de les negociacions.


Instruction: Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits al text.

Context:
La Vall Fosca ha homenatjat, aquest divendres, la resistent antifeixista Conxita Grangé, filla d'Espui, al Pallars Jussà.
Grangé, que a l'agost farà 94 anys, va ser deportada l'any 1944 al camp de concentració per a dones de Ravensbrück, a Alemanya.
Actualment viu a Tolosa de Llenguadoc i és l'última supervivent catalana dels camps de concentració i extermini nazis.
Testimoni de l'acte d'homenatge serà el plafó dels Espais de Memòria Democràtica de Catalunya dedicat a Conxita Grangé que s'ha col·locat davant de la casa on va néixer el 6 d'agost de 1925.
A França ha rebut destacades condecoracions, com la Legió d'Honor i la Medalla de la Resistència.
Familiars de Grangé han destacat la contribució d'aquesta veïna de la Vall Fosca a la recuperació de la memòria històrica i han dit que ha dedicat bona part de la seva vida a explicar la seva experiència a les escoles i a mantenir viva la memòria de les dones deportades.
L'historiador Josep Calvet ha explicat que Grangé va ser una precursora de la memòria històrica al sud de França.
Calvet ha explicat que Grangé es va casar a França i va adoptar el cognom del marit i "sempre ha passat com una deportada francesa".
Calvet ha afegit que en realitat va néixer a Espui i "és la darrera catalana que va estar a un camp de concentració".
Contrasta amb la seva tasca pedagògica per explicar els fets que va viure amb l'actitud que tota la vida va adoptar davant de la família.
Tots els familiars coincideixen en què a casa mai va voler recordar aquests fets i no en va parlar mai.
La directora general de Memòria Democràtica, Gemma Domènech, ha dit que "sense memòria no hi pot haver justícia" i actes com aquest contribueixen de manera especial a la recuperació de la memòria històrica.
Domènech ha explicat que és una iniciativa que ha sorgit de la societat i ha afegit "que és un deure de país tenir presents aquestes persones que van lluitar perquè tos visquéssim en democràcia".
L'acte d'homenatge ha comptat amb la consellera de Justícia, Ester Capella, familiars de Grangé, autoritats i membres de l'Amical de Ravensbrück.
Coincidint amb aquest acte al Museu Hidroelèctric de Capdella s'ha programat una exposició de l'Amical de Ravensbrück 'El camp de concentració per a dones de Ravensbrück', que explica la vida al camp a través de plafons i imatges
Conxita Grangé i Beleta, resistent antifeixista deportada a Ravensbrück
Conxita Grangé Beleta va néixer a Espui, el 6 d’agost de 1925, en una família de vuit germans.
A causa d’una malaltia de la seva mare, als dos anys la van portar a casa dels seus oncles: Jaume Beleta —fill de Casa Antema, de la Plana de Mont-Ros— i Elvira Ibarz, a Tolosa de Llenguadoc, on va viure amb Maria Castelló, filla de l’Elvira, fins a la Guerra Civil (1936-1939), quan la família es va traslladar a Catalunya per lluitar al costat de la República.
Acabada la guerra, la família Beleta va tornar a França i va lluitar amb la Resistència als nazis.
Conxita Grangé i Maria Castelló feien d’enllaç amb els guerrillers i els maquis.
Conxita Grangé, Maria Castelló i Elvira Ibarz van ser detingudes a Peny, al departament francès d’Arieja, el 24 de maig de 1944.
Lliurades a la Gestapo, foren empresonades i torturades a Tolosa de Llenguadoc, des d’on van ser deportades a Alemanya.
Van travessar França de sud a nord amb el tren fantasma, amb set-cents detinguts, en un recorregut de dos mesos sota els bombardeigs aliats i els atacs del maquis.
El 9 de setembre van ser internades al camp de concentració de dones de Ravensbrück.
Abans de l’alliberament, quan el camp fou bombardejat per l’aviació aliada, van estar setmanes caminant en una marxa de la mort fins que aconseguiren trobar les tropes aliades i, més tard, retornar a França.
Conxita es va establir a Tolosa i es va casar amb Josep Ramos Bosch, un antic guerriller català.
Ha rebut destacades condecoracions de la República francesa, com la Legió d’Honor i la Medalla de la Resistència.
Ha dedicat bona part de la seva vida a explicar la seva experiència als escolars i a mantenir viva la memòria de les dones deportades.
El juliol de 2019 és la darrera supervivent catalana dels camps de concentració i extermini nazis.

Response: La Vall Fosca ret homenatge a Conxita Grangé, l'última supervivent catalana dels camps de concentració i extermini nazis.