Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
La reactivació del cas Bárcenas han mogut Ciutadans a focalitzar els seus missatges en el tema de la corrupció, que ha protagonitzat la major part de les seves intervencions.
Inés Arrimadas ha acusat aquesta tarda a "les clavegueres de la corrupció" d'endur-se molts dels recursos que han d'anar als sectors afectats per la crisi, com el turisme.
Corrupció
Bárcenas confessa: «Rajoy va triturar la comptabilitat B del PP sense saber que jo en tenia una còpia»
L'extresorer assegura que el partit es va finançar de manera irregular entre el 1982 i el 2009 i detalla tots els dirigents de la formació que van rebre diners en metàl·lic en sobres
Arrimadas ha esmentat el cas Bárcenas i les imputacions de la candidata de Junts, Laura Borràs, i de l'alcaldessa de l'Hospitalet, Núria Marín -de qui ha recordat també que és "la presidenta del PSC"-, per assegurar que "el veritable canvi a Catalunya no serà canviar la corrupció del 3% per la del PSC o el PP", sinó un govern "net" presidit per Carlos Carrizosa.
Sobre el turisme, Arrimadas ha acusat la combinació de "pandèmia, procés i Colau" com a responsable de la fallida del sector turístic, i s'ha referit al "tripartit de facto" que governa Barcelona.
cas destapat per naciódigital
La jutge investiga si Núria Marín i Gerard Figueras van maniobrar per tapar el cas del Consell Esportiu
La magistrada justifica el bolcat del mòbil de l'alcaldessa de l'Hospitalet i apunta que hauria intervingut en la concessió de subvencions a l'entitat
Arrimadas ha acusat els governs espanyol, català i de Barcelona de no adoptar les mesures eficaces d'altres països, on s'han aprovat ajudes directes per salvar el sector.
"Tenim mala peça al teler", ha dit la periodista Anna Grau sobre la situació del turisme.
Ha acusat els governants independentistes de menysprear la marca Espanya i alhora de degradar la marca Catalunya i la marca Barcelona.
Eleccions catalanes 14-F
Ciutadans equipara en un vídeo l'assalt al Capitoli i les protestes independentistes
El partit compara els discursos de Trump amb els de Puigdemont, Torra i Jordi Sànchez
Eleccions catalanes 14-F: perfil
Anna Grau, la catalanista abduïda per Madrid
La periodista i número dos de Ciutadans el 14-F va consolidar la seva carrera com a delegada del diari "Avui" a la capital espanyola i sempre ha estat a l'escalf del poder establert
La campanya taronja ha dut Juan Marín, el vicepresident andalús, que ha explicat algunes de les mesures engegades a la seva comunitat en aquest sector, que a Andalusia el 2019 va suposar 22.800 milions d'euros i més de 400.000 llocs de treball.
Ha detallat el pla de xoc aprovat en l'inici de la pandèmia, una assegurança turística internacional, gratuïta, que cobreix els visitants en cas de malaltia o repatriació, o un bonus turístic, tot "escoltant els empresaris".
La regidora de Barcelona Luz Guilarte ha atribuït a l'equip municipal i a un virtual "govern tripartit" la "degradació" de la marca Barcelona i la "turismofòbia" que, segons ella, ha assolat la ciutat.
Altres notícies que et poden interessar
Dades: Eleccions catalanes 14-F
Què voten els barris més rics i més pobres de les ciutats catalanes?
El PSC obté més suports en els districtes humils, mentre que Junts en suma més allà on hi ha més recursos; la resta de forces tenen comportaments més variables
Eleccions catalanes 14-F
La desfeta del PDECat, en 10 actes
La formació postconvergent celebrarà a principis de març un consell nacional per decidir el futur del projecte, que sobreviu per ara amb 170 alcaldies i els quatre diputats al Congrés
Eleccions catalanes 14-F : INTERACTIU
INTERACTIU Coneix els 135 diputats del nou Parlament
Perfils i trajectòries de tots els representants al Parlament elegits aquest 14-F per Barcelona, Tarragona, Girona i Lleida
Mapes interactius: Eleccions catalanes 14-F
MAPES L'independentisme supera el 50% de vots a nou de cada deu municipis
Les candidatures partidàries de la República catalana augmenten el percentatge de suports a 40 de les 42 comarques, entre les quals totes les metropolitanes
Eleccions catalanes 14-F
El municipi més independentista de Catalunya
Un vot a En Comú Podem va ser l'únic que es va endur un partit que no defensi la separació d'Espanya

Response: Ciutadans ha centrat el seu missatge en la lluita contra la corrupció que s'ha reactivat. Arrimadas ha criticat durament la corrupció i les clavegueres que la promouen, i els ha acusat d'endur-se els recursos que haurien d'anar a altres sectors. També ha parlat del cas Bárcenas i de les imputacions de la candidata de Junts i de l'alcaldessa de l'Hospitalet.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
Girona ha tancat mandat amb un ple on la cordialitat s'ha imposat per damunt les ideologies, però on l'equip de govern també ha fet sentir el seu record per Carles Puigdemont.
L'alcaldessa, Marta Madrenas, ha lamentat que "l'humanisme" que ha unit tots els regidors en determinats moments, fossin del color que fossin, no s'hagi vist "amb l'exili" de l'expresident de la Generalitat.
Madrenas, però, també ha volgut agrair "el compromís" de tots els grups a l'hora de fer avançar la ciutat i els ha dit que poden estar "satisfets" perquè, ara, Girona "és millor que anys enrere".
El darrer ple ordinari del mandat ha servit perquè, sobretot, aquells regidors que ja no continuen s'hagin acomiadat de l'Ajuntament.
L'ordre del dia del darrer ple ordinari era pràcticament de tràmit.
De la desena de punts, l'únic que ha tingut un cert debat ha estat el de la modificació de plantilla.
I més en concret, la creació d'una nova plaça de sergent i una altra de caporal a la Policia Municipal.
Aquí, tant el PSC com el PPC –que hi han votat en contra- han retret a l'equip de govern portar un "canvi a la cúpula" del cos just abans de les eleccions, i sense haver-ne informat prou els diferents grups.
De fet, CiU s'ha quedat sola a l'hora de votar-hi a favor, tot i que l'abstenció de la resta de l'oposició (ERC, CUP i Cs) ha permès que aquest punt prosperés.
Més enllà d'això, el d'avui ha estat un ple de comiat, marcat per la cordialitat i els agraïments.
Tant per part d'aquells regidors que ja saben segur que no continuaran, com d'aquells altres que tot i anar a llistes aquest 26-M, també han volgut intervenir.
"Tot i ser una legislatura dura, he fet amics" (Manuel Vázquez, Cs); "He tingut el privilegi d'aportar el meu gra de sorra" (Elisabeth Riera, PSC); "Dir adéu no m'agrada perquè ens anirem veient" (Ester Costa, CUP); "El meu pas ha estat curtíssim però m'enduc un bon record" (Rosa Maria Jaumà, ERC) o "Més que la política, trobaré a faltar la companyia de la gent dels barris" (Cristóbal Sánchez, CiU) són algunes de les frases que s'han pogut escoltar.
Per part de l'oposició, el discurs més divertit l'ha fet el cupaire Toni Granados.
"Sabeu que sóc trotskista, i que no he vingut aquí a escalfar la cadira; més aviat, he estat la pedra que es posa a la sabata", ha dit el regidor.
Granados també ha recordat que, el mateix dia que va jurar el càrrec, va néixer un nen que, durant tot aquest temps, ha vist créixer.
Com també ho ha fet –ha precisat- la seva experiència a l'Ajuntament.
La portaveu d'ERC-MES, Maria Mercè Roca, no ha passat per alt que el seu grup és "qui s'emporta la palma" a l'hora de parlar de mandat "complicat" (entre d'altres, perquè dos dels seus regidors ara van a altres candidatures).
Roca, però, ha agraït a la resta de forces que no n'hagin "fet sang" i s'ha acomiadat donant dos consells.
El primer, que es faci "més carrer i menys despatxos".
I el segon, que el nou ajuntament faci "més permeable la barrera que a vegades ha separat el govern de l'oposició".
Record a Puigdemont
Tot i que les ideologies hagin queda en segon terme, sí que la situació política de Catalunya i –sobretot- la personal de qui va ser alcalde a principi de mandat han tingut presència al ple.
L'equip de govern ha volgut recordar Carles Puigdemont, i la majoria dels regidors de CiU que han parlat l'han esmentat als seus discursos.
"A vegades, un alcalde és cridat a defensar la idea de país, i el nostre president legítim és ara a l'exili", ha afirmat el portaveu del grup, Carles Ribas.
"Vull agrair-li la confiança que va dipositar amb mi, i tenir un record tant per a ell com per als qui avui continuen privats de llibertat", ha dit el tinent d'alcalde d'Urbanisme, Joan Alcalà (que plega després de vuit anys al càrrec).
L'alcaldessa, Marta Madrenas, que ha tancat el ple, ha subratllat que aquest 2019 acaba un mandat "intens" marcat per "moments elevadament complexos".
I aquí, ha tingut un record per a "l'amic i president legítim" Carles Puigdemont, que "està lluny de la gent que estima i de la seva ciutat estimada per defensar els seus ideals".
L'alcaldessa també ha lamentat que "l'humanisme" que ha unit tots els grups del ple, fossin del color que fossin, no s'hagi mostrat amb "l'exili" de l'expresident de la Generalitat.
Durant el seu discurs, Madrenas també ha volgut posar de relleu el "compromís immens" que han tingut tots els regidors –tant de govern com de l'oposició ́- per dedicar-se a la ciutat "en un moment en què el descrèdit per la política és alt".
"Heu d'estar tots satisfets amb la feina feta a l'Ajuntament, perquè avui la ciutat és millor que anys enrere", ha conclòs, dirigint-se als 24 que formen part del plenari.

Response: Girona ha tancat el mandat amb un ple cordial on l'equip de govern ha recordat Puigdemont. L'alcaldessa ha destacat la unitat dels regidors per fer avançar la ciutat i ha agraït el compromís de tots els grups. La creació de noves places a la Policia Municipal ha estat el punt més debatut del ple, marcat per la cordialitat.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
L’escriptor Joan Garí (Borriana, 1965) té una obra extensa i variada pel que fa als gèneres conreats: ha escrit novel·les (‘La balena blanca’, ‘El balneari), dietaris (‘Les hores fecundes’, ‘Senyals de fum’), poesia (‘Poema d’amor en dos temps’ i ‘Física de límits’), narrativa de viatges (‘Història d’Amèrica’ i ‘Viatge pel meu país’).
I ara ha publicat un nou llibre, ‘La memòria del sabor’, editat per 3i4 i il·lustrat amb fotografies de Ramon Usó.
Garí suma així un nou gènere a la seva trajectòria.
El volum tracta de la cuina de la seva mare i en reprodueix una quarantena de receptes sobre les quals evoca la memòria dels sabors d’aquesta cuina, que és una pàtria, el gust d’una cuina tradicional pròpia de la Plana de Castelló, del paisatge de l’horta, de la cuina tan antiga de la picada valencianocatalana.
Per això Joan Garí assegura que la literatura gastronòmica és un gènere literari, que ‘tota la literatura gastronòmica és elegíaca’, perquè ‘l’elegia o més exactament la nostàlgia és precisament un sentiment que, ben administrat, proporciona notoris rèdits literaris’, assegura.
I també diu: ‘El sabor és una genealogia, si tens la sort d’haver viscut en una família on la cuina casolana és important.
Perquè aquesta cuina t’ha educat en un sabor que després et portarà a una memòria olfactiva, d’uns plats concrets.
És el fons profund d’una memòria que ens conforma, que és indestriable de nosaltres mateixos.’
I així Garí cita Proust (és tot un proustià) i el seu famós passatge de la magdalena, i cita Josep Pla, un altre referent important del llibre, ‘perquè en pàgines i pàgines de les obres de Pla hi trobem referències als plats i productes de la nostra cuina que són una delícia’.
I encara dos noms més hi apareixen de referents: Martí Domínguez, l’avi de l’actual escriptor i director de la revista Mètode, ‘autor d’un llibre molt bonic i exhaustiu, tot i que una mica rudimentari, “Els nostres menjars”, i Llorenç Millo amb la seva “Gastronomia valenciana”.’
Garí tampoc s’oblida Jaume Fàbrega: ’És un monstre de la història de la gastronomia i ens ha ajudat molt a entendre que valencians, catalans i balears compartim una mateixa cuina.
Ell diu que són cuines que tenen una mateixa gramàtica i posa exemples com la picada, que només es troba aquí i enlloc més del món.
A més, tenim alguns dels receptaris més antics d’Europa!
Trobar elements d’unió és interessant i necessari.’
I amb aquests referents, de construcció d’una cuina i una literatura gastronòmica, Joan Garí es passeja a ‘La memòria del sabor’ pels arrossos (a la cubana, la paella, a banda, l’arròs al forn, amb coliflor, arròs en perolet…), les olles (de cardets, de col, de carabassa…), el bollit coent, l’estofat, les coques salades i dolces, i postres com la tortada, els rotllets, cocotets, rosegons i panellets, etcètera.
L’autor ens ha explicat que feia molts anys que volia escriure un llibre sobre la seva cuina materna, perquè sospitava que el que havia menjat a casa era una cosa meravellosa.
‘Jo sempre li dic a ma mare: «Tu has fet tota la vida dieta mediterrània i no ho sabies!».
I no volia que es perdés aquesta cuina tradicional, perquè és un tresor de ma mare.
En aquest sentit, el llibre és un homenatge als meus pares i a la seva generació, que tot i patir la postguerra i la fam i el malviure, van saber mantenir aquesta cuina tradicional, rica, de pocs recursos.
I, per altra banda, és un llibre amb el qual he volgut llegar als meus fills unes receptes, uns records, unes anècdotes lligades a aquests plats, i uns sabors que si no fixem es podrien acabar perdent.
És doncs, també, un llibre familiar, d’homenatge i de llegat.’
Joan Garí reivindica una cuina versàtil tot i la limitació de productes amb la qual és feta.
I també reivindica un paisatge, el seu, que és el de Borriana, el de la Plana, i més enllà, el de l’horta i, també és clar, el de l’horta de València, que es perd.
‘Un dels efectes positius de la crisi econòmica és que ha frenat l’especulació i ha permès frenar la destrucció del paisatge tradicional.
El llibre també fa una reivindicació dels productes de la terra, una terra que és riquíssima i boníssima.’

Response: Joan Garí ha publicat "La memòria del sabor", on parla de la cuina tradicional pròpia de la Plana de Castelló i les seves vivències amb les quaranta receptes de la cuina de la seva mare que surten al llibre. Assegura que la literatura gastronòmica és un gènere i que és un fons profund d’una memòria que ens conforma.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
La música ha de ser una festa.
I un concert, l'èxtasi d'una emoció compartida.
Si a això li afegim consciència, tenim els U2, tal com han demostrat en les dues hores llargues de música sense concessions, a plena suor, que ha durat el concert d'aquest dimarts a l'Estadi Olímpic.
Primer des de l'escenari fixat entre el públic, fent possible la proesa que quatre músics puguin multiplicar els acords, el riffs i els cants, agitant tot un recinte de dimensions olímpiques i que sempre soni ple a base d'energia, de talent i de convenciment.
Deixant clares les cartes, els irlandesos han obert el repertori amb un quartet de cançons amb l'ànima insaciable: Sunday Bloody Sunday, New Year's Day, Bad –que bé ressona el "we can be heroes just for one day" que va convertir en proclama David Bowie– i Pride (In the name of Love).
Ni un moment de pausa, mentre queda clar que la música és un vehicle per dir –i per corejar– coses.
I coses importants.
Els U2 fan el camí enrere i ocupen l'escenari gegantí.
El torn serà, a partir d'ara, per The Joshua Tree, tocat de manera íntegra.
Bogeria total.
Sona el riff de Where the streets have no name i entrem a una nova dimensió de complicitats i entrega total, recíprocament, entre banda i públic, entre devots i idealistes, entre els déus i aquella força que diuen que uneix totes les coses.
A l'escenari es projecten les imatges del fotògraf holandès Anton Corbijn, de qui la seva icònica fotografia del disc original.
Trenta anys després, Corbijn ha anat fins a Death Valley i Zabriskie Point, per mostrar-nos les possibilitats que té una pantalla gegantina (61x14 metres) d'alta resolució (8k).
Ningú diria que han passat trenta anys quan sonen I still haven't found what I'm looking for o With or Without you.
The Joshua Tree segueix sonant delicat, contundent, afilat i èpic com el primer dia.
I segueix reflectint com aleshores la passió pels paisatges americans, pels seus mites, per la gent que fa viva la terra i per la literatura que hi floreix, de Whitman a Ginsberg.
Tot seguit, Bullet in the Blue Sky, Running to Stand Still i Red Hill Mining Town, just abans de donar pas a "la cara B" del disc, amb In God's Country, Trip Through Your Wires, One Tree Hill, Exit i Mothers of the Disappeared.
Impacte visual, sonor i amb consciència
Després d'una curta pausa, un llargmetratge de l'artista francès J.R acompanya Miss Syria, la reconvertida Miss Sarajevo que va formar part de l'àlbum Original Soundtracks 1, que el grup va treure amb el pseudònim de Passengers.
El film ha estat rodat al camp de refugiats Zaatari a Jordània, que dona llar a un total de 80.000 siris que s'han vist obligats a abandonar el seu país.
Li segueix la força de Beatiful Day, Elevation i Vertigo, corejades pel públic.
L'agitació de consciències i les causes justes continuen.
En favor de la campanya Poverty In Sexist de l'organització ONE, mentre Ultra Violet (Light My Way), d'Achtung Baby, la gran pantalla projecta una successió d'imatges protagonitzades per dones pioneres al mon, on també hi apareix Lena Dunham o Isabel Coixet.
One i Little Things posen la rúbrica a un concert que serà difícil d'oblidar pels 55.000 assistents que han omplert l'Estadi Olímpic.
Noel Gallagher i les coses de la vida
Abans dels U2, Noel Gallagher's High Flying Birds han ofert un concert dens i robust, tan com ho foren els darrers discos d'Oasis.
Gallagher, alliberat del pes fanfarrònic del seu propi germà, condensa aquell esperit que queda d'Oasis, però el fa sonar diferent, amb el pas dels anys tatuats, amb certa suficiència, però amb una gran honestedat per l'ofici i per la música.
Al capdavall, Champagne Supernova, Little by Little o Wonderwall –en versió desangelada– són peces d'una alta enginyeria emocional, i com a tals són recordades, malgrat que ara sonin tan diferents.
El cantant de Manchester –que ha actuat vestit amb una samarreta del Barça d'aires vintage-no-t'hi-fixis i sense marca comercial– ha començat amb Everybody's on the run, ha fet sonar en un gran estadi You Know we can't go back i ha acabat amb tirallonga de clàssics de quan el seu grup era el rei del britpop més malcarat.
Especialment emotiu ha estat el moment d'interpretar Don't look back in anger, que ha dedicat a Pep Guardiola, just a l'Estadi Olímpic.
L'any 92, en Noel començava a ser el rei del mambo i en Pep guanyava una medalla d'or.
Potser per això, vint-i-cinc anys després, calia acabar el concert amb What a life.
Aquestes meravelloses coses de la vida.

Response: U2 va començar amb un quartet de cançons amb ànima insaciable i va continuar tocant "The Joshua Tree" de manera íntegra. Després d'una curta pausa, va ser projectat un llargmetratge de J.R, seguit de cançons corejades pel públic que van continuar amb la temàtica social i de justícia. Van tancar el concert amb "One" i "Little Things".


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
Un jutge de Montsó (Osca) ha ordenat l’execució provisional d’una sentència, dictada el 2019, que insta la devolució de les 111 obres d’art de la Franja que es troben al Museu Diocesà de Lleida, a les parròquies delbisbat de Barbastre-Montsó.
El d’aquestes obres d’art és un llarg litigi que enfronta des de fa més de dues dècades a Aragó i Catalunya i que cal diferenciar del conflicte de les obres de Sixena.
La batalla comença el 1995 quan es crea el bisbat de Barbastre-Montsó, inclòs fins llavors dins del bisbat de Lleida.
La nova diòcesi inicia un procediment perquè les obres de les parròquies de La Franja que fins llavors es guardaven al museu, tornin al seu lloc d’origen.
Aquesta decisió era esperada per part del museu, ja que el Bisbat de Barbastre-Montsó i la Diputació General d’Aragó (DGA) van presentar el mes de novembre uns escrits al jutjat número 1 de Barbastre per demanar l’execució provisional de la sentència.
Abans el govern català havia presentat recursos tot esgrimint que la sentència del jutjat de Barbastre “incideix directament” sobre uns béns que estan catalogats com a patrimoni de la Generalitat.
Els béns procedents de les parròquies van ser entregats espontàniament al Bisbat de Lleida, alguns pels mateixos mossens i altres per persones que els tenien en el seu poder per ser incorporats al Museu.
La majoria estaven sense ús, arraconats en magatzems i van ser entregats al Museu entre 1897 i 1917.
La col·lecció va ser constituïda pel bisbe Josep Messeguer, fundador l’any 1893 del Museu Diocesà de Lleida, amb el doble objectiu de protegir el patrimoni artístic de la Diòcesi i, alhora, crear una eina docent en el Seminari Conciliar per tal d’educar els futurs rectors.
L’any 1995, les parròquies de la diòcesi de Lleida situades a la Comunitat Autònoma d’Aragó van ser adcrites a la diòcesi de Barbastre, que va passar a denominar-se Barbastre-Montsó.
Això va desencadenar la reclamació, per part de la nova diòcesi, de les obres d’art dipositades a Lleida.
La Generalitat va crear el 1999 el Consorci del Museu de Lleida, Diocesà i Comarcal, al qual es van adscriure tots els fons del Museu Diocesà de Lleida, i la col·lecció del Museu es va incloure al Catàleg del Patrimoni Cultural Català, fet que garanteix la integritat de les col·leccions catalogades, les quals no poden ser disgregades sense autorització del Departament de Cultura.
El 2005, la Congregació de Bisbes va decretar que es tornessin a la Diòcesi de Barbastre-Montsó els béns reclamats dels quals la diòcesi de Lleida no havia pogut acreditar la titularitat.
Aquest mateix any, el bisbe de Lleida va demanar al Departament de Cultura l’autorització per disgregar la col·lecció i complir el decret de la Congregació de Bisbes.
El 2006, la consellera de Cultura, Caterina Mieras, va estimar parcialment la petició del bisbe de Lleida, a canvi que es respectés la unitat i integritat de la col·lecció del Museu de Lleida, i facilitar la creació d’una dualitat museística a l’Aragó i Catalunya que n’estudiés una gestió conjunta.
El Parlament de Catalunya va aprovar el 2006 instar la Generalitat a mantenir com a col·lecció inscrita al patrimoni cultural català les obres d’art en litigi, i promoure la gestió conjunta de la col·lecció, encara que fos amb la participació de dues seus museístiques diferents.
La ‘Resolució Mieras’ va ser impugnada per la Diputació de Lleida i pel Bisbat de Lleida, però el TSJC la va confirmar.
El Bisbat de Barbastre-Montsó i el Govern d’Aragó van posar el 2008 una demanda al Jutjat de Primera Instància de Barbastre perquè s’executés el retorn de diverses peces del Museu de Lleida a les parròquies aragoneses.
Aquest jutjat va sentenciar el 2019 que aquests béns són propietat de les parròquies aragoneses i va condemnar a lliurar-los de forma immediata els bens a aquestes parròquies.

Response: Un jutge d'Osca ha ordenat la devolució de les 111 obres d'art que es troben al Museu Diocesà de Lleida a les parròquies del bisbat de Barbastre-Montsó. La nova diòcesi va iniciar un procediment el 1995 perquè les obres de les parròquies de La Franja, que fins llavors es guardaven al museu, tornessin al seu lloc d’origen.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El Campus Terres de l'Ebre de la Universitat Rovira i Virgili (URV) ha organitzat una jornada de debat sobre el futur del nou espai recuperat davant la catedral de Tortosa.
El focus se situarà, sobretot, en com caldria integrar en la urbanització de l'espai les espectaculars troballes arqueològiques, que s'han fet en el solar de les antigues cases que tapaven la basílica.
El dissabte, 19 de novembre, arqueòlegs, historiadors, arquitectes i representants socials i polítics de Tortosa intercanviaran idees sobre com posar en valor aquest nou "relat" per al futur de la ciutat.
Hi haurà diverses conferències i taules rodones durant tot el dia.
També s'exposaran els projectes per a aquest espai que van fer, al 2015, una desena d'estudiants d'arquitectura de l'Escola Tècnica d'Arquitectura de Reus (ETSA) i es podran veure reproduccions en 3D de les restes excavades davant la catedral.
Com ha apuntat el director del Campus Terres de l'Ebre, Azael Fabregat, les oportunitats i els interrogants que s'obren al nou espai de la façana fluvial a Tortosa requerien un debat serè i acadèmic i de "component ciutadana" que la URV ha organitzat per al dissabte, 19 de novembre.
"Les coses canvien a una velocitat que no ens dona temps a pair-ho.
En pocs mesos, la catedral i les cases de davant ha canviat de panorama molt ràpidament.
Totes aquelles discussions sobre l'enderrocament ha deixat pas a una altra discussió, amb l'aparició de noves coses, troballes importants", ha remarcat Fabregat.
"La problemàtica ara és que en fem.
Com ho fem per salvaguardar-les, veure-les i aprofitar l'espai que ha fet que els tortosins descobrim que tenim una catedral", ha afegit.
El director del campus ebrenc ha assenyalat que el discurs d'allò que és la ciutat de Tortosa "ha canviat" amb aquest nou espai i amb els tresors que amagava.
Fabregat ha defensat que són moltes les ciutats del món que treuen "un profit brutal" de les catedrals i el seus entorns.
"Per què no podem imaginar que aquí pugui ser així?", ha qüestionat.
"Tortosa té un passat immens, el present no ho és tant, però per què no podem pensar que podem tenir un futur esplèndid?", ha apuntat.
En la presentació de la jornada també hi ha participat el codirector de les excavacions arqueològiques de solar de la catedral de Tortosa i investigadors del Grup de Recerca GRESEPIA de la URV, Ramon Ferré.
Juntament amb la investigadora del mateix grup, Laura Bricio, seran els encarregats de repassar les troballes que s'han fet en les dues fases d'excavació de l'espai de la catedral: des de la muralla romana, fins a l'absis d'allò que podria ser el primer complex episcopal de Tortosa.
"Repassarem la part més nova i les possibilitats d'investigació que poden donar nous coneixements a diversos nivells", ha assenyalat Ferré.
Ferré ha repassat les principals troballes dels treballs d'excavació.
La primer gran sorpresa va ser trobar més de quaranta metres de la muralla romana de la qual només es tenia constància documental, més enllà d'un petit sector que s'havia localitzat sobta la basílica tortosina, l'any 2001.
La descoberta suposa "un salt qualitat" en el coneixement t d'aquesta estructura de fortificació de Dertosa i també per al coneixement de l'urbanisme de la Tortosa romana.
Les altres troballes importants que ha destacat Ferré són el segment de plaça pública que formaria part del complex monumental d'un temple, el podi del qual va trobar-se, l'any 2013, a l'edifici de l'Hospitalitat de Lourdes; el complex de salaons, on se salaven els peixos i es feien salses en època romana, dels quals se'ns coneixen molt pocs a Catalunya, només a Roses i Barcelona; unes llotges de la baixa Edat Mitjana, que encara s'ha de determinar quin ús tenien; i part l'absis d'una basílica visigòtica que podria presidir el primer complex episcopal de Tortosa.
En la jornada, la visió sobre la història de la catedral l'aportarà la doctora Victòria Almuni, la vessant arquitectònica Josep Lluis i Ginovart, director de la School of Architecture Barcelona de la UIC i arquitecte de la catedral els últims anys, i Agustí Costa, professor de l'ETSA de la URV, avaluarà les propostes dels seus estudiants sobre com urbanitzar el nou espai davant la catedral de Tortosa.
Hi haurà una visita guiada a les excavacions, a càrrec del seu codirector Jordi Diloli i durant la tarda es farà una taula rodona, moderada pel periodista Oscar Meseguer, en la qual intervindran la regidora d'Urbanisme de Tortosa, Meritxell Roigé; l'historiador tortosí Hilari Muñoz, el president de l'associació Amics dels Castells, Ramon Ruiz; el president de la demarcació de les Terres de l'Ebre del Col·legi d'Arquitectes, Joan Josep Curto; i l'arqueòleg dels Serveis Territorials de Cultura a l'Ebre, Joan Martínez, juntament amb els autors de les xerrades del matí.
Al vestíbul del Campus Terres de l'Ebre s'instal·larà una exposició amb els projectes dissenyats pels estudiants de l'ETSA i una representació virtual de les excavacions arqueològiques del solar de davant la catedral.

Response: La URV ha organitzat una jornada de debat per discutir sobre el futur de l'espai recuperat davant la catedral de Tortosa, amb l'enfocament principal en com integrar en la urbanització de l'espai les troballes arqueològiques. A més, es mostraran reproduccions de les restes excavades davant la catedral i s'exposaran els projectes que van fer estudiants d'arquitectura per a aquest espai.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El president del Parlament, Roger Torrent, ha començat la seva ronda de contactes amb agents socials amb els sindicats i les patronals, per tal d’intentar crear l’espai per la democràcia i la defensa dels drets civils i polítics.
En sortir de la seva trobada, els sindicats CCOO i UGT han apel·lat a construir espais de treball comuns entre societat civil i polítics ‘on tothom se senti còmode’ renunciant als ‘unilaterals’ per a poder donar una resposta ‘serena’ a la situació que viu el país.
Així ho han explicat el líder de CCOO, Javier Pacheco, i el d’UGT, Camil Ros, en sortir de la trobada que ha donat el tret de sortida a l’intent per construir un front comú social i polític.
Des de CCOO, Pacheco ha explicat que han compartit amb Torrent el caràcter d”excepcionalitat’ que es viu i han expressat que cal que el president de la cambra ‘lideri espais de treball polítics i socials per fer un marc de construcció de convivència’, on l’objectiu principal sigui recuperar les institucions catalanes i la seva capacitat d’impulsar polítiques públiques.
El líder sindical s’han mostrat disposat a ‘col·laborar’ de les iniciatives que Torrent impulsi però ha dit que per construir espais de convivència i transversalitat cal ‘renunciar a espais unilaterals que segreguen les opcions polítiques i socials i separen les capacitats de tothom’.
Ros ha dit que la reunió ha estat positiva i ha expressat la ‘predisposició’ de les organitzacions sindicals de ‘cohesionar’ la pluralitat del país per a donar una resposta ‘clara’ al moment actual.
Ha afegit que al front comú que es creï des del Parlament ha de tenir cabuda ‘pràcticament tothom, hagi votat el que hagi votat’.
D’altra banda, ha dit que la resposta ha de ser ‘serena’ i ha fet una crida a la mobilització ‘en un marc d’absoluta convivència i respecte’.
Ros ha afegit, però, que també és urgent escollir un govern ‘que governi’ i, tot i reconèixer que aquesta qüestió no s’ha debatut amb Torrent, ha insistit que part de l”anormalitat’ del moment és no tenir govern.
També la patronal s’ha trobat avui amb Torrent.
El president de PIMEC, Josep González, ha explicat que ‘d’aquí a uns dies’ es preveu tenir preparat un document per a consensuar-lo de cara a un acte més endavant.
Durant la reunió al Parlament, PIMEC ha lamentat la ‘judicialització excessiva’ i ha instat el govern espanyol a ‘fer política’ perquè la via judicial ‘No és la solució’.
En aquest context, González ha instat a formar govern ‘com més aviat millor’: ‘Un govern factible, potser l’ideal seria nomenar persones que no poden ser president, lamentant-ho molt i desitjant que puguin sortir de la situació necessitem que Catalunya necessita un govern com més aviat millor’.
A més, també han reclamat al president del Parlament que es busquin solucions per a respondre a la situació política al marge de les vagues.
El president de la patronal CECOT, Antoni Abad, ha explicat, en sortir de la reunió amb Torrent, que a la trobada han parlat de col·laborar però ‘sense utilitzar l’expressió front comú’.
‘El que sí que reclamem és un govern i que tot es produeixi en un calendari molt breu i molt proper’, ha comentat en declaracions a la premsa.
A més, el líder de CECOT s’ha mostrat satisfet per ‘trobar molta sintonia’ amb Torrent amb el fet que ‘convé més transversalitat, que els partits entenguin de les necessitats del dia a dia dels ciutadans i es prioritzi el positivisme’.
Per últim, des d’Unió de Pagesos, que ha tancat la ronda de contactes d’aquest dilluns amb Torrent, ha sortit qualificant la trobada de ‘molt positiva’.
El seu coordinador nacional, Joan Caball, ha lloat l’intent del president de fer un front comú ‘per a intentar trobar consens per defensar les llibertats i la democràcia en el país’.
‘S’ha d’intentar preservar que hi hagi llibertat i democràcia, i amb això tota la resta és possible.
Si no tenim llibertat, difícilment podem tenir principis democràtics i sense això no podem tenir país’, ha sentenciat, tot afegint, també que a la reunió han destacat a Torrent que ‘per a gestionar un país es necessita un govern i que el Parlament actuï com a Parlament’.

Response: Torrent ha iniciat una ronda de contactes amb agents socials per crear un espai per a la democràcia i la defensa dels drets civils i polítics. CCOO i UGT han apel·lat a construir espais de treball comuns entre societat civil i polítics. La patronal també s'ha reunit amb Torrent i ha instat el govern espanyol a fer política.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
Els Agents Rurals han dut a terme un operatiu especial de lluita contra les pràctiques furtives a la zona de caça controlada de Sort, Soriguera, Rialp i Tornafort, al Pallars Sobirà, que ha permès sorprendre un home presumptament utilitzant gran quantitat d'arts de caça il·legals, concretament llaços no selectius per a la captura de fauna.
En el posterior registre al magatzem que freqüentava el presumpte infractor, es van localitzar dues armes d'aire comprimit i quatre armes de foc sense cap tipus de documentació, dues de les quals carregades i preparades per disparar.
Una és un rifle Màuser com els que es van utilitzar en la Guerra Civil, que en el moment de la inspecció estava carregat amb cinc bales, duia una mira telescòpica, i funcionava perfectament.
També es van trobar més paranys prohibits, cartutxos d'explosius i munició i carregadors de bales prohibits, a més de diversos caps de cabirol.
Els Agents Rurals van iniciar les indagacions a la zona del Pallars Sobirà fa aproximadament tres anys, quan en una altra operació van denunciar la mateixa persona per la tinença d'arts de caça il·legals i altres pràctiques furtives com ara la utilització d'armes i munició prohibides, fets que van suposar una sanció administrativa per a l'autor.
Les investigacions d'aquest presumpte delicte contra la fauna s'han dut a terme sota la direcció del Jutjat de Primera Instància i Instrucció de Tremp.
Després de la identificació de la persona investigada que presumptament utilitzava aquests paranys prohibits, es va dur a terme un escorcoll domiciliari del magatzem que freqüentava sota control judicial.
Entre altres elements, s'hi van localitzar una gran quantitat d'objectes que tenen relació amb els fets i la caça furtiva.
Es van comissar altres paranys prohibits (caixes trampa, paranys tipus cep i parany tipus ballesta), gran nombre de cartutxos de munició prohibida, tres carregadors de bales prohibits, dues armes d'aire comprimit, i fins a quatre armes de foc, totes sense cap tipus de documentació.
Dues d'aquestes armes estaven carregades i preparades per disparar en el moment de l'escorcoll, una de les quals un rifle Màuser.
Així mateix, també es van localitzar diversos cartutxos d'explosius (dinamita), que, juntament amb les armes i municions, han estat lliurats a la Guàrdia Civil.
A més, s'han comissat diversos caps de cabirol que també hauria pogut capturar furtivament, ja que la persona denunciada no en va poder acreditar la captura legal.
Els llaços no selectius provoquen molt patiment als animals
Els Agents Rurals recorden que els llaços no selectius són un mètode de matar animals que es col·loca en zones de pas habitual de fauna amb l'objectiu que hi quedi atrapada, generalment pel coll, i mori en pocs minuts per asfíxia.
És un mètode il·legal perquè no discrimina els animals que moren, ja que hi poden quedat atrapats tant animals salvatges com domèstics, i, fins i tot, espècies altament protegides.
El mètode també provoca un gran patiment als animals ja que s'ha pogut comprovar que presumptament ha funcionat amb una gran quantitat de fauna salvatge com ara el senglar i cabirol.
La tinença d'aquests tipus de mètodes de captura de fauna constitueix una infracció de la Llei de protecció dels animals i, entre altres, comporta una sanció administrativa.
L'ús d'aquests mètodes pot ser constitutiu d'un delicte tipificat al Codi Penal, i pot comportar penes que poden anar fins als 2 anys de presó o multes de 8 a 24 mesos i inhabilitació per a la caça de fins a 4 anys.
Els Agents Rurals porten a terme serveis preventius de furtivisme durant tot l'any per garantir l'aprofitament correcte de les espècies de caça major.
Els serveis s'intensifiquen en les èpoques en què els animals poden ser més fàcilment abatuts o capturats per furtius, com és l'època de zel.
El cos assegura que l'ús de mètodes no autoritzats per a l'eliminació de fauna pot causar danys molt greus a espècies cinegètiques o no, domèstiques o en perill d'extinció.

Response: Els Agents Rurals han efectuat una operació contra la caça furtiva a la zona de caça controlada de Sort, Soriguera, Rialp i Tornafort al Pallars Sobirà. Han detingut un home amb gran quantitat d'arts de caça il·legals, inclòs llaços no selectius i diverses armes sense documentació. Es van localitzar més paranys, cartutxos d'explosius, munició i carregadors de bales prohibits.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
L'Ajuntament de Bàscara (Alt Empordà) traurà aquest dijous al matí el cadenat de la porta de l'escola del municipi "per imperatiu legal".
Així ho ha expressat l'equip de govern del municipi a través d'un comunicat, després que el Departament d'Educació enviés un segon requeriment aquest dimarts per reobrir l'escola Joan Reglà.
L'alcalde del municipi, Narcís Saurina, ha criticat el "tarannà dictatorial" d'Educació, ja que "no ha volgut ni considerar" la proposta que feia l'equip de govern.
Per la seva banda, el Departament d'Educació ha recordat a l'alcalde que amb el tancament de l'escola s'ha vulnerat el dret a l'educació.
(en aquesta peça s'hi afegeix el posicionament del Departament d'Educació)
El cadenat que tanca la porta de l'escola Joan Reglà de Bàscara (Alt Empordà) desapareixerà a partir d'aquest dijous a les nou del matí per tal que els professors puguin tornar a obrir el centre.
Així ho ha afirmat l'equip de govern de Bàscara a través d'un comunicat especificant que ho fa per "imperatiu legal" després que Educació hagi insistit que cal obrir el centre escolar.
L'alcalde del municipi, Narcís Saurina, ha detallat que han decidit reobrir el centre per "evitar mals majors", ja que el Departament d'Educació ja va avançar que prendria les mesures legals que calguessin.
Saurina ha lamentat que el Departament no hagi "ni respost" a les alternatives que el consistori oferia a l'escola.
L'equip de govern local va oferir la possibilitat de fer classes diversos espais municipals com ara la sala annexa a l'Ajuntament.
Sis dies després de l'oferiment, el Departament d'Educació ha respost amb un nou requeriment a l'Ajuntament de Bàscara perquè obri l'escola.
Segons el Departament, s'han valorat tots els aspectes tècnics però tenen "l'obligació de tenir els espais oberts".
A més, el director dels serveis territorials a Girona, Martí Fonalleras, durant aquests deu dies "s'ha vulnerat" el dret a l'educació, el dret a la preinscripció, la recollida de beques i també s'ha produït un "segrest de la documentació", ja que els professors no podien accedir al centre.
Per la seva banda, Narcís Saurina ha afirmat que Educació "ha tirat pel dret fent gala del seu tarannà dictatorial".
Durant aquests dies, l'alcalde i els regidors han estat en contacte amb diversos interlocutors dels serveis territorials.
Tot i així, les negociacions no han arribat "a bon port" i la mostra és l'escrit que ha enviat el Departament a l'Ajuntament sol·licitant la reobertura de l'escola.
"No han preguntat ni els metres quadrats ni la ubicació dels espais", ha afegit l'alcalde.
"Per ser el Departament d'Educació, els queda molt per aprendre", ha reblat.
Davant d'aquestes acusacions, el director dels serveis territorials a Girona li ha retret que la seva negativa de tancar l'escola amb un cadenat ha portat a "deu dies de maleducació" al municipi.
Reunió per trobar espais el curs vinent
Narcís Saurina ha detallat que d'aquí a deu dies el Departament ha convocat a tots els alcaldes per fer una reunió telemàtica i buscar espais alternatius a les escoles de cara al curs vinent.
El possible desdoblament de grups per evitar massificacions obligarà a molts centres a buscar nous espais fora del recinte escolar.
"Ens queda el dubte de veure si estaran d'acord amb els espais que oferim a Bàscara", ha declarat l'alcalde.
De fet, Saurina ha avançat que oferiran "els mateixos" llocs que proposaven ara per finalitzar el curs 2019-2020.
Neteja "a fons" de l'espai
Davant de la reobertura del centre aquest dijous al matí, durant el dimecres el consistori ja ha enviat un equip de netejar per desinfectar "a fons" tot el centre i també el pavelló.
L'alcalde ha assegurat que a partir d'ara es posaran d'acord amb l'equip directiu per saber quins espais faran servir i d'aquesta manera es puguin concentrar les neteges.
Des de l'Ajuntament de Bàscara han anunciat que destinaran dues persones per desinfectar l'equipament.

Response: L'Ajuntament de Bàscara reobrirà l'escola Joan Reglà després que Educació hagi enviat un segon requeriment. L'alcalde ha criticat el "tarannà dictatorial" d'Educació per no considerar les alternatives. L'alcalde ha avançat que oferiran els mateixos espais que proposaven per finalitzar el curs 2019-2020. El Departament ha convocat una reunió per buscar espais alternatius a les escoles de cara al curs vinent.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
L'Ajuntament de Salou, la Generalitat i els representants del sector hoteler i de l'hostaleria han escenificat aquest dijous el seu rebuig al Saloufest.
En una roda de premsa conjunta, els diferents sectors han denunciat que l'esdeveniment denigra la imatge de la ciutat i perjudica el model de turisme familiar i esportiu.
Institucions i sector turístic esperen que la d'enguany sigui l'última edició que se celebri a Salou i destaquen que, degut a la negativa de diversos municipis a cedir equipaments municipals a l'organització, enguany arribaran uns 2.000 estudiants universitaris britànics menys a la ciutat.
En total, seran 7.300 joves enfront dels 9.500 de l'edició passada.
La Generalitat ha assegurat que durant l'esdeveniment mantindrà les inspeccions als establiments turístics, principalment per controlar possibles deficiències i casos de sobreocupació.
"Desitgem que deixin de venir i que aquest sigui el darrer any del Saloufest".
Així s'ha expressat aquest dijous el regidor i president del Patronat de Turisme de Salou, Benet Presas, a les portes d'una nova edició de la cita.
Enguany el Saloufest sumarà uns 7.300 estudiants universitaris que s'allotjaran en set establiments hotelers.
El consistori ha insistit que no té res a veure amb el Saloufest i que és una iniciativa privada que transmet una imatge "contrària" al model turístic eminentment familiar i esportiu que ha consolidat el municipi.
"Són tot just un 0,5% del total de turistes que visiten la ciutat i no volem transmetre aquest imatge d'incivisme", ha afegit Presas.
Des de l'Associació Hotelera de Salou-Cambrils-la Pineda, el seu president, Eduard Farriol, ha rebutjat que la temporada turística arrenqui amb el ressò mediàtic i la imatge "denigrant" del Saloufest.
En la mateixa línia s'ha expressat el president de la Federació d'Empresaris d'Hostaleria i Turisme de Tarragona, David Batalla, qui ha mostrat el seu suport a l'Ajuntament.
La Generalitat, per la seva banda, coincideix a destacar que aquest paquet turístic "malmet" la imatge de Salou i no és partidària de "fomentar ni promocionar" un turisme que "no és benvingut", segons ha afirmat la directora dels Serveis Territorials d'Empresa i Coneixement, Carme Mansilla.
La representant del Govern ha afirmat que abans, durant i després de l'esdeveniment es realitzen inspeccions en matèria de seguretat industrial, d'ocupació de les habitacions, d'inspecció de treball o de liquidació de la taxa turística, per comprovar que els establiments que participen del programa s'acullin a la normativa.
Segons Mansilla, hi ha diversos expedients en marxa corresponents a l'any passat.
En alguns casos, ha indicat, es van detectar deficiències en instal·lacions frigorífiques o casos de sobreocupació d'habitacions, tot i que de forma més aviat puntual.
Al seu torn, l'operador ha detallat al Govern les xifres de participants i les seves previsions d'allotjament.
El consistori, a més, continuarà vetllant pel compliment de l'ordenança de civisme, especialment per evitar el consum de begudes alcohòliques a la via pública, que se sanciona amb multes de 300 euros.
Si cal, extremarà els controls amb l'objectiu de minimitzar, també, les molèsties als veïns.
A més, segons ha avançat el regidor de Turisme, Benet Presas, s'està estudiant incloure la prohibició d'exhibir vestimentes que incloguin elements sexistes, discriminatoris o ofensius, una norma que s'aplicaria als participants al Saloufest i, per extensió, al conjunt de visitants i ciutadans.
El consistori i els representants de l'associació hotelera han insistit que no poden impedir que una empresa privada arribi a acords empresarials amb hotels i altres empreses turístiques.
Presas ha reconegut que el Saloufest afecta negativament a l'arribada de turistes espanyols i mercats com el del turisme escolar.
"Hem vist que ens resta més del que ens aporta", ha apuntat el regidor.
A més, tant l'Ajuntament com la Generalitat i els empresaris turístics han coincidit a destacar la davallada de participants d'aquesta edició.
En concret, seran 2.300 joves menys que al 2015.
Entre els possibles factors, s'apunta a les dificultats de l'organització per disposar d'equipaments esportius, ja que els ajuntaments de Salou, Reus, Vila-seca i Cambrils s'han negat a cedir-los al Saloufest i els operadors han hagut de recórrer a espais de tipus privat.
Precisament, aquest dijous l'alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, s'ha mostrat també molt contundent: "No els volem ni veure per Tarragona.
Aquí no seran benvinguts perquè el nostre és un model cultural, gastronòmic, familiar i mediambiental, i tampoc no és el model de turisme de Salou".
"Combatrem amb totes les nostres forces aquest tipus de turisme i la gent que s'aprofita de preus barats i de joves per muntar sidrals i fer negoci", ha etzibat.
La setzena d'edició del Saloufest es repartirà, com és habitual, en tres tongades: 2.000 estudiants del 20 al 24 de març; 3.900 joves britànics del 29 de març al 2 d'abril i, per últim, un últim grup de 1.400 estudiants del 5 al 9 d'abril.

Response: L'Ajuntament de Salou, la Generalitat i el sector hoteler i de l'hostaleria s'oposen al Saloufest, un esdeveniment que creuen que desmereix la imatge turística de la ciutat. Esperen que aquesta sigui l'última edició, ja que diversos municipis han denegat equipaments a l'organització. El sector turístic afirma que aquest esdeveniment no representa el model turístic familiar i esportiu de la ciutat.


Instruction: Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Els grups de JxCat i ERC han acordat no assistir a les comissions parlamentàries que coincideixin amb les declaracions dels acusats durant el judici de l'1-O al Suprem, tal com han confirmat fonts de les dues formacions a l'ACN.
Així, mantindran l'activitat dilluns i divendres, i sempre que els encausats no intervinguin al judici.
Les sessions són, de moment, de dimarts a dijous.
Al seu torn, fonts consultades de la CUP-CC han manifestat el seu suport a la iniciativa, tot i que els anticapitalistes es desvinculen de cap decisió amb JxCat i ERC.
Sigui com sigui, els cupaires no preveuen assistir tampoc a cap de les comissions previstes per a dijous.
Fonts de JxCat i d'ERC han destacat que no es pot donar "normalitat" a l'activitat parlamentària en comissions mentre els membres del "Govern legítim" estiguin declarant al Suprem.
Per això s'ha acordat realitzar aquest "gest de denúncia".
Des dels dos grups subratllen que seria "molt estrany" formar part d'una comissió amb tota normalitat mentre estiguin declarant alguns dels exconsellers.
D'altra banda, un diputat de JxCat i un altre d'ERC sí que aniran a escoltar la intervenció del Síndic de Comptes, i en acabat sortiran de la comissió.
CUP i CatECP
Al seu torn, els cupaires apunten que s'han adaptat a la iniciativa de JxCat i ERC, ja que la proposta de la CUP-CC era no desconvocar les comissions, i visualitzar així la "no normalitat" de la situació.
A més, argumenten que els cupaires ja no assisteixen normalment a les comissions de la Sindicatura de Comptes ni a la de la d'Empresa i Coneixement, i preveuen que, finalment, es desconvoquin les sessions de Salut i Exteriors.
D'altra banda, CatECP ha decidit quedar-se a les comissions però, quan hi hagi compareixences dels encausats al Suprem, els comuns demanaran que no es pugui votar per manca de quòrum, tal com han explicat a l'ACN.
Per aquest dijous estan convocades -de moment- les comissions de la Sindicatura de Comptes; de Salut (10:00 hores), d'Empresa i Coneixement; i d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència (15:00 hores).
Per a divendres es preveuen les comissions de control de l'actuació de la CCMA; d'Estudi del Treball Autònom (10:00); i una reunió de la ponència conjunta que ha d'elaborar el text de la proposta de reforma del Reglament (15:00).
El president del Parlament, Roger Torrent, ja va ajornar aquest dilluns el proper ple de la cambra, que s'havia de celebrar els dies 20 i 21 de febrer.
La sessió hauria coincidit amb la jornada de vaga general convocada per sindicats com la Intersindical-CSC, i amb el suport de sectors independentistes que protesten pel judici de l'1-O.
Per evitar aquest solapament en el calendari, la majoria sobiranista de la Mesa ha proposat l'ajornament i finalment el ple se celebrarà els dies 26 i 27 de febrer.
Dijous, torn de Junqueras
El tribunal del judici de l'1-O ha suspès fins aquest dijous a les 10:00 les sessions un cop totes les parts han fet les seves al·legacions en el tràmit de les qüestions prèvies.
El tribunal ha de deliberar ara si resol les peticions de les defenses abans de començar amb els interrogatoris o bé ja ho fa en sentència.
El president del tribunal, Manuel Marchena, ha emplaçat les parts a aquest dijous al matí previsiblement per començar amb el primer interrogatori, el de l'exvicepresident del Govern Oriol Junqueras, a l'espera del que acabin decidint els magistrats sobre les qüestions prèvies.
Les dues primeres jornades han servit perquè les defenses (dimarts) i les tres acusacions (dimecres) hagin exposat els seus arguments en el tràmit de les qüestions prèvies.
A partir d'aquí, el tribunal ha decidit suspendre la sessió.
La decisió sobre les qüestions prèvies pot arribar aquest dijous un cop es reprengui la sessió o bé que el tribunal opti per resoldre-les en sentència.
Algunes defenses esperen que aquest dijous el tribunal respongui a les qüestions prejudicials i a les peticions relacionades amb proves, i que la resta d'al·legacions plantejades es deixin per a la sentència.
En funció de la decisió del tribunal, demà començaran els interrogatoris dels 12 acusats, començant per Junqueras.
No està previst que l'exvicepresident respongui les preguntes de l'acusació popular -exercida per Vox-, i ERC no aclareix si respondrà l'interrogatori de la fiscalia.

Response: JxCat i ERC han acordat no assistir a les comissions parlamentàries durant les declaracions dels acusats en el judici de l'1-O en senyal de protesta. La CUP ha mostrat el seu suport a la iniciativa i tampoc hi assistirà. El president del Parlament ha ajornat el ple per evitar coincidir amb la jornada de vaga general i el suport independentista.


Instruction: Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
L’Hospital Vall d’Hebron ha operat amb èxit el primer as de nen bombolla detectat amb la prova del taló.
El sistema sanitari públic de Catalunya va introduir la immunodeficiència combinada greu en el cribratge neonatal el gener del 2017 per avançar-ne la detecció i el trasplantament, garantia d’una major supervivència, que pot passar del 40% al 95%.
El febrer de l’any passat, va néixer el Derek, el primer nadó diagnosticat als pocs dies de néixer, i abans dels tres mesos ja havia rebut el trasplantament de sang de cordó umbilical.
Ara, amb 13 mesos, ja està curat i comença a fer vida normal amb previsió de poder anar a escola, per exemple properament.
Des que aquesta malalta es va incorporar a la prova del taló, s’ha fet a 135.000 nadons.
El diagnòstic de la malaltia va arribar només 11 dies després del seu naixement.
Les mares del Derek ho van viure com a ”sorprenent’, sobretot perquè físicament no tenia cap símptoma que fes visible la immunodeficiència.
Des d’aleshores, fins després del trasplantament va haver d’estar tancat en una ‘bombolla’ sense poder fer vida normal, una situació que tot just comencen a viure ara.
Així ho ha explicat Raquel Colomer, una de les mares, que ha explicat que ‘no pots anar enlloc’ pel risc de contagi de qualsevol virus i bacteri i això limita molt.
Encara limita més si, com ha explicat l’altra mare, Nerea Hermoso, tens dos fills més, una bessona i un de més gran.
Quan un dels altres comença a tossir, explica ‘desapareix’ de casa.
Durant tot aquest temps han evitat fer activitats amb altres nens i portar-lo en espais amb risc: ‘el que pels altres és un refredat, pot ser molt més’, diu la Nerea.
Ara però, amb 13 mesos, el Derek ja està curat.
Aquest dilluns, l’equip de l’Hospital Vall d’Hebron que l’ha tractat ha explicat el procés pel qual ha passat després de ser el primer nadó a qui se li detecta la immunodeficiència combinada greu al néixer, gràcies a haver incorporat aquesta malaltia a les 23 que ja es detectaven fins el 2017 a la prova del taló, el cribratge neonatal.
La consellera de Salut, Alba Vergés, ha destacat que el sistema sanitari català públic fos el primer sistema que incorporés aquesta malaltia en un cribratge universal de tot Europa, seguint l’exemple, dels Estats Units.
La mesura es va prendre durant el mandat de Toni Comín i per aquest motiu, Vergés ha llegit unes paraules de l’exconseller en què ha destacat tot el procés i la satisfacció de ser pioner que ‘ens enorgullia i ens enorgulleix’, ha recalcat.
El cap de la Unitat de Patologia Infecciosa i Immunodeficiències de Pediatria, Pere Soler, ha explicat que en dos anys i tres mesos s’han cribrat 135.000 nadons a Catalunya i de moment, en Derek és l’únic cas de nen bombolla.
13 més han tingut algun altre tipus d’immunodeficiència, unes dades similars a les del sistema americà.
Per això, Soler ha assegurat estar satisfets amb els resultats ‘globals’.
Soler ha explicat que tan aviat com el sistema de cribratge detecta un possible cas es contacta amb les famílies i en menys de quinze dies s’ha de visitar a la seva unitat.
‘Tenir el cribratge positiu no vol dir tenir la malaltia’, ha puntualitzat Soler, però la confirmació és important per aconseguir el diagnòstic el més aviat possible i començar els tractaments amb la màxima celeritat.
Aquest va ser el cas del Derek.
Un cop es va confirmar que patia la malaltia el Derek va ingressar de seguida a l’Hospital per aconseguir que arribés en ‘les millors condicions possibles’ a la intervenció.
Actualment hi ha tres possibilitats, el trasplantament de medul·la, el trasplantament de sang de cordó umbilical o el trasplantament de sang perifèrica.
Evitar infeccions és el principal objectiu ja que està comprovat que d’això en varia la supervivència futura.
Es calcula, segons ha explicat la doctora Cristina Díaz de Heredia, que aquesta supervivència és del 80% en els infants que han patit infeccions però s’han pogut curar, però que no és de més del 50% si la infecció no ha tingut una evolució positiva.
Si la intervenció es fa abans de la primera infecció, aquesta supervivència s’enfila fins al 95%.
En el cas del Derek, l’equip va decidir que el millor tractament era un trasplantament de cordó umbilical, ja que conté un gran nombre de cèl·lules mare que es poden convertir en cèl·lules del sistema immunitari al receptor.
Per preparar el cos del petit, es va començar amb una quimioteràpia prestrasplantament que afavoreix l’empelt de les cèl·lules i després un tractament immunosupressor que evita altres malalties i el rebuig.
Un mes després del trasplantament, per via intravenosa, es va poder donar d’alta.
Ara ja comença a fer vida normal.

Response: L'Hospital Vall d'Hebron ha operat amb èxit el primer nadó bombolla detectat amb la prova del taló. Els trasplantaments de sang de cordó umbilical garanteixen una major supervivència. Des que la malaltia es va incorporar al cribratge neonatal, s'han examinat 135.000 nadons. L'equip que va tractar el Derek ha explicat el procés pel qual ha passat.


Instruction: Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Tramposos, fantasmes, una enganyifa i un nou "brindis al sol" del PP.
La diputada republicana Teresa Jordà no ha estalviat retrets per definir el projecte de pressupostos de l'Estat per al 2017.
Jordà assegura que, de nou, els PGE menystenen les comarques gironines, perquè tornen a convertir en paper mullat les promeses de l'executiu espanyol.
"Estan plens de partides que no volen dir res i que, de ben segur, no s'acabaran executant", ha dit la diputada d'ERC.
Partides minses per a l'N-II que estiren el greuge que arrossega aquesta infraestructura "com un xiclet", inversió inexistent a Rodalies (per exemple, amb l'R3 de Barcelona a Ripoll) o, novament, oblit de l'A-26.
Per a Teresa Jordà, la resposta d'ERC serà clara: esmena a la totalitat i allau de peticions d'inversió per part del territori.
Per això, el partit ja ha començat a consultar els municipis de la demarcació, per fer arribar a Madrid "totes les demandes que considerin oportunes", subratlla Jordà.
Teresa Jordà ha analitzat el projecte de PGE per al 2017 envoltada de la resta de diputats i senadors gironins d'ERC al Congrés.
Per a la cap de llista, novament l'executiu del PP demostra que "continua fent trampes jugant al solitari" i omple el document d'inversions "fantasmes".
"Rajoy mai compleix allò que diu, i a sobre ens presenta uns pressupostos que són una enganyifa", ha criticat Jordà.
La diputada d'ERC assegura que, d'entrada, els PGE per Girona poden "fer aixecar les celles", perquè doblen la inversió respecte al 2016 superant els 130 MEUR.
"Però quan s'analitzen a fons, queda demostrat que hi ha ben poca cosa per al territori", hi afegeix.
Teresa Jordà subratlla que moltes partides "no volen dir cap cosa" i que, de ben segur, quedaran en paper mullat.
"Allò important dels pressupostos és la liquidació", afirma, recordant que molta inversió no s'executarà.
I fent un símil amb la meteorologia i les promeses de Rajoy a la seva visita a Barcelona, Jordà assegura: "Se'ns va prometre una pluja de milions, que s'han convertit en una tempesta de realitat, amb ràfegues de tramuntana a l'Alt Empordà i pedregada en altres llocs".
Amb això, Teresa Jordà ha volgut fer palès el "menysteniment" que els PGE fan al territori, amb poca inversió per a l'N-II (sobretot, els trams del nord), la futura A-26 o les línies de Rodalies.
"Amb la nacional se'ns fa mofa, perquè allà on s'hi treballa hi ha pràcticament dues màquines sobre terreny; no se'ns dona cap garantia i l'inici d'obres als trams pendents es va estirant com un xiclet", assegura.
A més, la diputada critica que no es concreti "ni un sol euro" per a línies de Rodalies –"per exemple, l'R3 fins a Ripoll", precisa- i que es torni a oblidar l'N-260.
Jordà també avança que, amb uns pressupostos que preveuen entrar en vigor a l'estiu, "pràcticament no hi haurà temps d'executar res".
Allau d'esmenes des del territori
A partir d'ara, la diputada d'ERC ja avança que es dedicaran a "diseccionar" el projecte de PGE, per fer-ne evidents totes les mancances per al territori.
I que això tindrà una conclusió clara davant Madrid.
D'entrada, una esmena a la totalitat; però, al seu costat, una altra allau d'esmenes –"si han de ser milers, ho seran", precisa Jordà- que tinguin en compte les reclamacions de les comarques gironines.
Per això, ERC ja ha començat a consultar els municipis de la demarcació, perquè els seus alcaldes els hi facin arribar tot allò que "considerin oportú" perquè s'inclogui als PGE.
"Reclamarem aquella rotonda o aquella tanca de seguretat que ens demanin", avança Jordà, fent palesa la voluntat de detall on volen arribar.
Per últim, ERC confia que aquests siguin els últims pressupostos de l'Estat als quals hauran de presentar esmenes.
"Si fos per voluntat nostra, ho serien", ha conclòs Jordà.

Response: Teresa Jordà ha qualificat de "tramposos" i d'"enganyifa" els pressupostos generals de l'Estat, perquè "menystenen" les comarques gironines, i ha destacat la manca d'inversions en infraestructures. Segons la diputada, moltes partides dels pressupostos són "fantasmes" i no es materialitzaran. Així, ERC presentarà una esmena a la totalitat i moltes esmenes més per recollir les demandes de les comarques gironines.


Instruction: Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
La llei d'universalització de l'assistència sanitària té llum verda per seguir tramitant-se al Parlament.
Tots els grups del ple han rebutjat l’esmena a la totalitat presentada pel PP de Catalunya al projecte de llei.
Els populars s'han quedat sols i fins i tot C's ha fet cas omís a les peticions de suport que feia el PP al·ludint als acords establerts a escala estatal sobre la reforma del sistema sanitari.
El conseller de Salut, Antoni Comín, ha defensat que la norma es necessària per posar a fi, a través del "màxim rang normatiu", al decret que el govern espanyol va aprovar el 2012 i que deixava sense cobertura gratuïta les persones immigrants en situació irregular.
En la defensa del text, Comín ha recordat que el Govern ja ha establert fins a tres instruccions per tal de pal·liar els efectes d’aquest decret que han permès no deixar d’atendre fins a 130.000 persones des del 2012.
Ha defensat, però, que aquestes instruccions no són suficients i que cal una norma que clarifiqui i garanteixi el dret universal d’accés a la salut.
Amb la norma, Comín ha defensat que es "blinda" l’assistència universal seguint les indicacions internacionals d’organismes com les Nacions Unides.
Entre d’altres millores, ha explicat que s’elimina el període de carència de tres mesos des que es demostra la situació administrativa per accedir a l’atenció primària i especialitzada i estableix "l’accés per a tothom des del primer moment en que es demostra la condició de resident".
El PP alerta del creixement del turisme sanitari
La diputada del PP de Catalunya Marisa Xandri ha defensat l’esmena a la totalitat del seu grup assegurant que el text "obre la porta als turistes i els immigrants irregulars a gaudir del sistema sanitari de la mateixa manera que ho fan els catalans i els nouvinguts que sí tenen reconeguda la residència".
La popular ha reclamat que el servei ha de donar accés universal a aquells ciutadans que "paguen impostos i contribueixen a la caixa de la seguretat social".
Fer el contrari, ha assegurat que és una "injustícia social" i un "greuge" cap a la resta de ciutadans.
Per a la dirigent popular, l’actual sistema sanitari català "s’escapa de les mans" i no es pot finançar, motiu pel qual ha criticat que el Govern plantegi la universalització de l’accés.
Ha dit, tot i reconèixer que era "políticament incorrecte", que no hi ha cap sistema sanitari "que pugui incorporar més d’un milió de persones sense ressentir-se".
Rebuig del posicionament del PP
Des de la resta de grups s’ha rebutjat aquest posicionament del PP.
La diputada del PSC Assumpta Escarp ha considerat que cal permetre la tramitació de la llei també amb la voluntat de millora en alguns aspectes.
Ha situat la necessitat de solucionar les dificultats d’accés d’alguns immigrants que desconeixen que hi tenen dret.
Des de CSQEP, Marta Ribas ha dit que la normativa hauria d’incloure també altres aspectes com l’exclusió farmacèutica o la inclusió d’un règim sancionador per qui la incompleixi.
La CUP ha afegit que cal solucionar aspectes com el fet de lligar l’empadronament a l’accés assegurant que hi ha municipis on es dificulta la incorporació a aquest padró i que encara ara hi ha centres en mans de fundacions sense ànim de lucre que, davant persones sense aquest reconeixement, responen que són un centre privat "i han cobrat l’atenció a urgències".
La diputada de JxSí Montserrat Candini ha negat que el nou text faciliti una portada d’entrada al turisme sanitari i ha dit que no es pot restringir un dret a tota la ciutadania pel risc que hi hagi qui pugui cometre un frau.
Candini ha defensat que la salut "és un dret i no un privilegi" i ha criticat els plantejaments "mancats de sensibilitat" del PP.

Response: El Parlament ha rebutjat l'esmena a la totalitat del PP a la llei d'universalització de l'assistència sanitària. La llei blinda l'assistència universal i elimina el període de carència de tres mesos per accedir a l'atenció primària i especialitzada. Es garanteix l'accés per a tothom des del primer moment en què es demostra la condició de resident.


Instruction: Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Segons informa el Servei Català de Trànsit, encara està tallada per la neu la via C-28 entre Baqueira i La Peülla, a Naut Aran, entre els quilòmetres 37 i 50 en ambdós sentits de la marxa.
A la mateixa carretera cal l'ús de cadenes entre els punts quilomètrics 49,45 i 56,70 en ambdós sentits entre La Peülla i Casa Sastrada.
També calen cadenes per circular a la C-142b a l'accés al Pla de Beret i Naut Aran, i a la BV-4031 a la Pobla de Lillet.
L'SCT alerta, a més, del risc d'accidents per presència de neu i gel a vials com l'N-230, a la Vall d'Aran.
En aquest sentit, els vehicles articulats tenen restringit el pas en aquest vial entre Vilaller i Vielha.
Altres incidències viàries per la neu
El Servei Català de Trànsit indica que des de les nou d'aquest diumenge al matí està tallada la calçada de la BV-4024 entre els quilòmetres 17 i 21 en ambdós sentit de la marxa a Guardiola de Berguedà.
També s'ha informat que aquest diumenge al matí s'ha ordenat l'obligació d'emprar cadenes per circular a la N-260 entre Planoles i Urtx, i s'ha restringit la circulació dels vehicles pesats.
Protecció Civil ha indicat, però, que des del migdia la carretera està neta i sense restriccions.
A més, s'ha gestionat a través de carreteres de la Generalitat i a petició de l'alcalde de Setcases l'actuació de màquina llevaneus a la GIV-5264 de Camprodon a Setcases perquè la carretera era plena de neu i hi havia molts turismes.
Gruixos de neu
Durant el diumenge es manté la previsió de nevades a les comarques de la Val d'Aran, Alta Ribagorça i Pallars Sobirà.
Es podran acumular gruixos superiors als cinc centímetres a partir de la cota 600 metres.
Les precipitacions seran en forma de neu a totes les cotes.
A més, per sobre dels 1.100 metres es podran acumular més de 20 centímetres de neu.
Fins ara hi ha hagut acumulació de gruixos de neu de 7 centímetres a Vielha, 16 a Naut Aran i 10 a Lladorre, tots a una altura de 1.000 metres.
Fora de la zona avisada s'han acumulat 10 centímetres a Llívia, a la cota 1.200 m.
Protecció Civil alerta que, a causa del vent, es pot produi el fenomen conegut com a torb amb l'aixecament de la neu del terreny a causa de les ventades.
Davant aquest risc, hi ha diverses estacions d'esquí del Pirineu català clausurades temporalment.
Il·lès per una petita allau a Baqueira-Beret
Els Bombers de la Generalitat han estat alertats aquest diumenge a les 11.43 hores que s'havia produït una petita allau que ha atrapat una persona a la zona de Baqueira-Beret, a la pista de la Perdiu Blanca.
L'home, segons han informat des de la central de l'estació, n'ha pogut sortir il·lès.
Els Pompiers d'Aran havien activat una dotació, però no ha estat necessària la seva actuació.
L'helicòpter destinat a aquest tipus de rescats no s'ha pogut desplaçar a causa de les condicions meteorològiques.
El vent es restringeix a zones de muntanya
El Servei Meteorològic de Catalunya (SMC) ha actualitzat aquest diumenge al matí els avisos meteorològics, i segons les darreres previsions el vent s'ha d'anar restringint a les comarques del Pirineu, Prepirineu i també l'Empordà, amb cops que encara poden ser molt forts.
De cara a dilluns es mantindrà el fort vent en aquestes zones i també podrà afectar el Montseny.
Alguns cops de vent destacats en aquest episodi, que ha estat especialment intens dissabte, s'han produït a zones de muntanya com Espot, amb 79,2 km/h, Certascan (93,6 km/h), Núria( 93,6 km/h), Lac Redon (97,2 km/h), Boí (100,8 km/h), Saloria (118 km/h).
Al sud de Catalunya s'han enregistrat cops de 72 km/h a Falset; 86,4 a Benissanet, 81 a Tortosa, 79,2 a Roquetes i 90 al Perelló i pobla de Massaluca.
A l'extrem nord est s'han registrat ratxes de vent de 100,8 km/h a Portbou.
L'INUNCAT per mala mar, en prealerta fins dilluns
Protecció Civil mantindrà fins dilluns el pla INUNCAT en fase de prealerta pel mal estat de la mar a la Costa Brava, on podrien haver onades de més de 2,5 metres.
També es demana extremar la precaució a la costa de La Selva i Maresme.
Podeu consultar les recomanacions del gencat si heu d'agafar el cotxe en situacions meteorològiques adverses.
— Meteocat. gencat (@meteocat) December 28, 2014

Response: Trànsit informa que la C-28 encara està tallada per la neu i que a altres carreteres és necessari portar cadenes per circular. Es poden acumular més de 20 cm de neu per sobre dels 1100 metres. Les estacions d'esquí estan tancades temporalment per risc de torb. També s'ha produït una petita allau a Baqueira-Beret, però la persona atrapada ha sortit il·lesa.


Instruction: Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Benvolgut vice-president Junqueras:
Pau i Bé.
Ambdós som seguidors d’un home de pau que va pagar cara la seva coherència i que, des de la separació de poders més estricta (‘doneu al Cèsar el que és del Cèsar i a Déu el que és de Déu’; Mc 12,17), no va acceptar mai que es reduís la fe a l’àmbit privat ni que la convertissin en la valedora d’un statu quo injust i violent: ‘He vingut a portar foc a la terra, com voldria ja veure-la cremar!’
(Lc 12,49).
M’han dit que no pots –o no podies– anar a missa a la presó, que t’ho prohibeixen –o t’ho prohibien.
És cert?
Puc dir que m’ha arribat de bona font, altrament em costaria molt de creure-ho i no ho hauria escrit, però m’alegraré molt si tu o algú en nom teu ho podeu desmentir.
Has celebrat la Pasqua a la presó.
Has celebrat Sant Jordi a la presó.
Has celebrat la festa de la Mare de Déu de Montserrat a la presó, en lloc de fer-ho a la basílica, assegut a terra com un més, com et vaig veure una vegada.
Al monestir, moltes germanes us recordem, als presos polítics catalans, cada dia; durant la Setmana Santa vam ampliar la litúrgia habitual amb una estona de pregària pel país que us tenia particularment presents.
A vosaltres i a tants empresonats injustament per haver defensat pacíficament els vostres ideals polítics i socials, al nostre país i arreu del món.
Ara llegeixo la impressionant novel·la Istanbul, Istanbul de Burhan Sönmez.
Passa tota en una presó.
En una presó subterrània on es tortura despietadament.
És una situació molt allunyada de la teva, una situació d’horror i de crueltat extrems enmig de la qual l’autor sap fer emergir una humanitat sorprenent i profunda.
Perquè sap de què parla.
Ho ha viscut.
Malgrat la injustícia del teu empresonament i l’absurditat de les prohibicions arbitràries, tu no vius una situació de tortura física extrema ni has de témer per la teva vida o la de les persones que estimes.
Encara que sigui amb injustificables dificultats, pots comunicar-te amb els teus familiars i en reps notícies.
Et poden dir que t’estimen i tu els ho pots dir, com vas fer en la commovedora carta als teus fills del 7 de desembre passat.
Però els qui sí que coneixen l’horror extrem, com Sönmez, ens adverteixen que la nostra solidaritat no pot ser ‘de grau’.
No es poden fer rànquings de patiment; no es pot perdre el temps ni la dignitat considerant quin grau de pèrdua de llibertat, quin grau de dolor injustament infligit, és acceptable i quin ens hauria de fer reaccionar.
El passat 20 de març, el diari El Matí Digital va publicar un article teu titulat ‘Jaume el just i Pau de Tars’.
Quan el vas escriure?
El vas escriure a la presó?
Parles de la visió de Harold Bloom sobre la rivalitat entre Pau i Jaume i et preguntes amb ell quin dels dos era més proper a Jesús.
Cites la carta de sant Jaume: ‘El jornal que escatimàveu als qui us segaven els camps clama al cel, i el clam dels segadors ha arribat fins a les orelles del Senyor de l’Univers’ (Jm 5,4).
Parles del Jesús dels pobres, del Jesús de les benaurances.
Cites de nou Jaume: ‘No són els rics els que us oprimeixen i us porten als tribunals?’
Cites el profeta Isaïes: ‘El dejuni que jo aprecio és aquest: allibera els qui han estat empresonats injustament, deslliga les corretges del jou, deixa lliures els oprimits i trosseja els jous de tota mena’ (Is 58,6).
És per això que no et deixen –o no et deixaven– anar a missa?
Burhan Sönmez clou la novel·la sobre la presó subterrània d’Istanbul amb una cita d’al-Hal·laj.
Al-Hal·laj va ser un místic sufí que va viure a la Pèrsia dels segles IX i X. Va ser –com tu– un estudiós i un feliç i tendre espòs i pare de família; es va implicar –també com tu– en les lluites polítiques del seu poble.
Com tu va acabar a la presó i –diferent de tu!– va ser condemnat a mort després de nou anys d’empresonament.
Al-Hal·laj va escriure: ‘L’infern no és el lloc on patim, és el lloc on ningú sent el nostre patiment.’
La iniciativa de VilaWeb de convidar-me a escriure una de les seves ‘Cartes per la llibertat’ m’ha permès de dir-te que el sento, el teu patiment.
Fins ben aviat, en comunió.
Teresa Forcades

Response: Carta a Junqueras després de conèixer que li prohibien anar a missa a la presó. Se li recorda que celebra la Pasqua, Sant Jordi i altres festivitats religioses des de la presó, i se li expressa solidaritat com a pres polític injustament empresonat. Es recomana la lectura de la novel·la "Istanbul, Istanbul", de Burhan Sönmez, ambientada en una presó subterrània.


Instruction: Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Una emocionada Tilda Switon ha recollit aquest dijous el Gran Premi Honorífic al Festival de cinema de Sitges de mans del director JA Bayona.
Ha començat el seu discurs dient, entre llàgrimes, que aquest guardó significava molt per a ella.
Ha estat el moment en què ha explicat que el seu pare ha mort aquest matí i que ha dubtat en anar a Sitges a recollir aquest premi.
Tot i això, ha dit que ho finalment s’ha decidit recollir-lo “per la fantasia”.
Tilda Switon és una de les protagonistes de ‘Suspiria’, la pel·lícula inaugural de la 51a edició del Sitges – Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya.
“Vull donar les gràcies perquè això significa molt, i us explicaré perquè”, ha dit plorant Swinton després del llarg aplaudiment que ha rebut del públic que ha acudit a la gala inaugural del Festival de Sitges a l’Auditori.
Ha explicat que és un dia molt especial per a ella perquè el seu pare ha mort aquest matí.
Ella estava amb ell a Escòcia com ho ha estat la darrera setmana, en la que el seu pare estava dormint, somiant, ha dit.
L’actriu ha apuntat que estava asseguda al seu costat preguntant-se en què estaria pensant ell.
També va pensar en la “bonica” invitació del Festival de cinema de Sitges per recollir el Gran Premi Honorífic.
Swinton es va preguntar: “Puc anar-hi?
Què passa si ell encara està aquí?
I ell se n’ha anat aquest matí, just a temps.
I jo m’he preguntat: He d’anar a Sitges a acceptar aquest premi?
I jo he pensat: Sí, perquè és per la fantasia”.
Swinton ha rebut el premi de mans de Bayona.
El director català ha destacat la varietat de personatges que ha interpretat l’actriu i que dona veritat als seus personatges.
“És l’actriu més camaleònica de la història del cinema”, ha dit Bayona.
L’actriu Tilda Swinton ha rebut el Gran Premi Honorífic en reconeixement a una trajectòria que “brilla pel seu talent, versatilitat i una predilecció per un cinema atrevit i independent”.
Entre els títols que Tilda Swinton ha protagonitzat destaquen ‘Orlando’ (Sally Potter, 1992), ‘Adaptation’ (Spike Jonze, 2002), ‘Quemar después de leer’ (Joel i Ethan Coen, 2008), ‘El curioso caso de Benjamin Button’ (David Fincher, 2008), ‘Tenemos que hablar de Kevin’ (Lynne Ramsay, 2011), ‘Sólo los amantes sobreviven’ (Jim Jarmusch, 2013), ‘Rompenieves’ (Bong Joon-ho, 2013), ‘El Gran Hotel Budapest’ (Wes Anderson, 2014), ‘Dr.
Strange’ (Scott Derrickson, 2016) i ‘Okja’ (Bong Joon-ho, 2017).’Suspiria’Luca Guadagnino, director de l’exitosa ‘Call Me by Your Name’, ha adaptat ‘Suspiria’, el clàssic de Dario Argento de 1977 amb Dakota Johnson i Tilda Swinton com a protagonistes.
La pel·lícula inaugural del festival.
Una jove ballarina arriba a una acadèmia de dansa a Alemanya, però aviat descobrirà que guarda un sinistre secret.
Aquest és l’argument de la pel·lícula de Dario Argento de l’any 77 i també es podria aplicar amb el llargmetratge que signa Guadagnino.
Tot i això, hi ha més diferències que similituds entre les dues pel·lícules, més enllà de la importància en l’estètica i en algunes escenes extremes.
Guadagnino signa una pel·lícula amb tocs de terror i suspens, gairebé antagònica al drama romàntic de ‘Call Me by Your Name’, que va rebre molts reconeixements.
‘Suspiria’ 2018 està protagonitzada per Dakota Johnson, Chloë Grace Moretz, Mia Goth i Jessica Harper, que també va participar en el film original d’Argento.
La banda sonora ha estat creada per Thom Yorke, líder de la reconeguda banda Radiohead.Àngel Sala Per la seva part, Àngel Sala, director del certamen, ha assenyalat en la gala inaugural que el cinema fantàstic és líder, guanya premis, Oscar i a festivals internacionals.
“A Catalunya tenim una potència de talent creador de cinema fantàstic”.
Ha demanat als distribuïdors i productors que apostin pel cinema fantàstic a Catalunya.Sala ha dit que aquest és “un moment caòtic amb guerres i desigualtats, però amb la lluita de la gent per millorar i l’any 68 ha de ser un exemple”.
Ho ha dit fent referència que va ser l’any 1968 quan es va estrenar ‘2001: una odissea de l’espai’ de Stanley Kubrick i que és una de les cintes homenatjades en aquesta edició del certamen.

Response: Tilda Swinton recull el Gran Premi Honorífic del Festival de Sitges. L'actriu ha començat el seu discurs dient que aquest guardó significa molt per a ella i ha acabat revelant que el seu pare ha mort aquest mateix matí. Swinton ha decidit recollir el premi "per la fantasia" i ha estat reconeguda per una trajectòria que "brilla pel seu talent".


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Un home i el seu fill han localitzat amb vida aquest migdia el nen de tres anys desaparegut a Camós, al Pla de l'Estany.
L'infant –de nom Jordi- va desaparèixer ahir a la tarda mentre jugava amb altres companys prop de la casa rural Can Serrallonga, situada en una zona boscosa d'aquest municipi.
L'avís el va donar el seu pare a les 17.19 de la tarda i ha estat 20 hores desaparegut.
L'operatiu, coordinat pel mateix conseller d'Interior en funcions, Jordi Jané, ha mobilitzat fins a cinc-centes persones.
El nen ha estat localitzat sa i estalvi cap a dos quarts de dues del migdia a tocar d'un arbre a a font del Mas Ventós, a un quilòmetre i mig de la masia rural.
Un home i el seu fill, particulars que no participaven en el dispositiu de recerca, han trucat al 112 per notificar que havien localitzat el petit al bosc.
El nen es troba bé de salut, tot i que amb una mica de fred després de passar la nit al ras, han informat els Bombers.
Posteriorment, ha passat un reconeixement rutinari a l'Hospital Doctor Trueta de Girona.
La família havia explicat que el nen anava molt abrigat i això ha donat moltes esperances als equips de recerca.
Recerca amb un mig miler de persones
Aquest matí s'ha reiniciat la recerca amb més d'un centenar de persones, una xifra que ha anat augmentant progressivament fins al mig miler.
L'operatiu l'han coordinat els Bombers de la Generalitat que hi han aportat 20 dotacions terrestres amb un helicòpter amb un sensor tèrmic, el Grup Caní de Recerca i personal de les unitats subaquàtica i de muntanya del Grup d’Actuacions Especials (GRAE).
Ahir mateix, els submarinistes dels Bombers van submergir-se en una bassa d’uns 1600 metres quadrats de superfície propera a la casa rural on no es va trobar cap rastre del menor.
També s'ha revisat la piscina de la masia rural.
A l'operatiu també hi han participat els Mossos d'Esquadra amb la unitat de muntanya, de subsòl, d’investigació, de seguretat ciutadana, de recursos operatius i amb un segon helicòpter.
A més, s'hi han afegit desenes voluntaris i membres de les agrupacions de defensa forestal (ADF).
Precisament els Bombers han alertat a mig matí que no eren necessaris més voluntaris però han demanat estar "amatents" per possibles relleus –finalment no necessaris-.
L'alcalde de Camós, Josep Jordi Torrentà, havia assenyalat que es tractava d'una zona molt accidentada, amb un terreny ple de relleu i molt boscosa.
"L'únic que puc dir és que s'ha mobilitzat molta gent per buscar-lo, és impressionant el gruix de voluntaris que hi ha", ha explicat el batlle a primera hora.
Més de 20 hores de rescat
Finalment, després de més de 20 hores de recerca, s'ha localitzat el nen desaparegut.
Els encarregats de trobar-lo han estat un pare i el seu fill –del Mas Ventós- que no participaven en el dispositiu de recerca però que s'han alertat en veure que els seus gossos no paraven de cridar.
Ha estat llavors quan han sortit a l'exterior i han trobat el menut a la font d'aquesta masia que es troba a un quilòmetre i mig de distància de la casa rural Can Serrallonga, on el nen i els seus pares tenien previst passar el Cap d'Any amb quatre parelles més.
En total, el grup estava format per deu adults –cinc parelles d'amics- i entre 7 i 8 infants, fills de les diverses parelles, tots ells menors d'edat.
L'infant que havia desaparegut és el segon fill d'una parella jove de Sant Feliu de Guíxols, al Baix Empordà.
Segons han informat des d'Interior, en un primer moment, l'infant ha estat reconegut pels serveis mèdics i el seu pare s'ha traslladat fins al lloc on l'han trobat.
"És una gran notícia, vull agrair a tots la solidaritat que han mostrat i que hem viscut amb centenars de voluntaris que s'han apropat fins aquí i que ens han ajudat a buscar-lo", ha subratllat el conseller en funcions, Jordi Jané.
Segons les primeres hipòtesis que ha donat a conèixer Jané, l'infant s'hauria desorientat i hauria anat caminant en la direcció oposada a la de la masia rural Can Serrallonga.
Tot i el pas de les hores, el fred de la nit i la manca d'aliment, l'infant es trobava en bon estat de salut.
— UPTrànsit ADFcat (@uptadf) 1 gener, 2016
— UPTrànsit ADFcat (@uptadf) 1 gener, 2016
— UPTrànsit ADFcat (@uptadf) 1 gener, 2016

Response: Un nen desaparegut a Camós mentre jugava prop de la casa rural on passava el Cap d'Any amb la família ha estat trobat amb vida. L'operatiu de recerca ha mobilitzat unes 500 persones. El petit ha estat localitzat a prop d'un arbre a la font del Mas Ventós i es troba bé de salut.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El conflicte polític ha tingut "un impacte limitat i temporal sobre l'economia catalana", segons el Col·legi d'Economistes de Catalunya (CEC).
Aquesta és una de les conclusions de la nota d'opinió que ha fet públic aquest matí el CEC, amb motiu de la Jornada dels Economistes 2018 i que han presentat aquest dilluns el degà, Anton Gasol, el vicedegà Oriol Amat i el director tècnic de la jornada, Joan Trullén.
Sobre els efectes del procés i el xoc Catalunya-Estat de la tardor passada, el CEC esmenta que la incidència major s'ha notat en alguns indicadors vinculats al turisme, un fet que pot estar també influït pels atemptats de l'agost del 2017.
Gasol ha recordat que l'economia catalana va millor que el seu entorn més immediat, tant l'espanyol com l'europeu.
Les dades de l'IDESCAT ho corroboren, amb un creixement superior al 3%.
El degà del CEC ha destacat que "el ric teixit empresarial i associatiu del país ha tirat endavant moltes vegades sense l'acompanyament de la política".
L'opinió d'avui està en línia amb posicionaments anteriors del Col·legi.
Oriol Amat ha afegit que el que es desconeix és com hagués evolucionat l'economia catalana sense la incertesa política i els atemptats de l'agost.
De cara al 2019, ha explicat Amat, hi ha una previsió de creixement de l'economia catalana de l'entorn d'un 2,4, "una dada que és força positiva".
El trasllat de seus, poc rellevant
Oriol Amat ha destacat l'impacte poc rellevant en l'economia del trasllat de les seus d'empreses fora de Catalunya.
"Si s'estudiés en el terreny macroeconòmic, possiblement es parlaria d'una incidència propera a zero", ha dit.
Molt més preocupant seria si es tractés d'un trasllat de plantes productives, cosa que no s'ha donat.
El potencial industrial, factor clau
La solidesa del sector industrial, el salt efectuat en start-ups i una recuperació econòmica evident que es manifesta, però, de manera desigual són els trets més característics del panorama econòmic a Catalunya, segons el Col·legi.
El CEC ha destacat la potència del teixit industrial, assenyalant que el sector industrial ha passat en dos anys de tenir un pes del 19,7% del VAB (Valor Afegit Brut) el 2015 al 21,4% el 2017 amb un creixement sostingut, segons dades de l’Idescat.
L'entitat, però, considera vital avançar en un gran consens pel que fa a estratègia industrial a Catalunya.
Gasol ha destacat el dinamisme de l'economia catalana, més diversificada que en l'anterior cicle expansiu.
Una dinàmica de creixement que es pot veure enterbolida per un context d'incerteses globals, que tenen en les complicades negociacions del Brexit o les polítiques aranzelàries de l'Administració Trump exemples ben nítids.
Crisi i desequilibris
El CEC subratlla que "la recuperació econòmica es manifesta de forma desigual entre la població, augmentant els desequilibris econòmics i socials".
El vicedegà Oriol Amat ha subratllat que cal afrontar aquests desequilibris, citant la necessitat de renovació de plantilles en sectors sensibles com els serveis hospitalaris o l'ensenyament.
Amat ha demanat que es posin els focus en com països com França i Alemanya van respondre a les desigualtats, invertint en recerca i en capítols socials, mentre que a l'estat espanyol es va optar per unes retallades dràstiques.
Les restriccions pressupostàries en les universitats públiques o la deriva dels centres de transferència tecnològica són altres temes pendents que s'han d'afrontar si es vol assegurar la continuïtat del creixement.
Gasol ha insistit en la urgència de recuperar el pacte social, que s'ha trencat amb la crisi.
També en l'àmbit de la nova economia s'han produït inflexions positives.
Fa cinc anys era difícil ubicar Catalunya i Barcelona al mapa internacional d’start-ups, però s’ha fet un salt molt important i avui Barcelona es situa en la cinquena posició en nombre d’start-ups a Europa, segons dades d’ACCIÓ.
Però l'economia catalana no es pot relaxar, i Gasol ha insistit en què "calen polítiques de mobilitat i d'infraestructura per continuar atraient el talent".
"Ciutat i innovació"
La Jornada dels Economistes d'aquest any té per lema "Ciutat i innovació" i es desenvoluparà en les diverses demarcacions del Col·legi.
A Barcelona serà el 9 de novembre, a Girona el dia 15 i a Lleida el 22 de novembre.
Joan Trullén, responsable de la Jornada, ha reblat la rellevància de "la Catalunya de les ciutats" per explicar el dinamisme i el nivell de competitivitat de l'economia catalana, molt més tractant-se d'un país que no disposa de moltes grans empreses.
La perspectiva urbana, segons Trullén, serà també cada cop més fonamental per copsar el pes de la innovació en el creixement econòmic.

Response: Segons el Col·legi d'Economistes de Catalunya, el conflicte polític no ha afectat de manera significativa l'economia. El degà del Col·legi ha afirmat que l'economia catalana va millor que la dels seus entorns més immediats. El creixement ha estat superior al 3 %. El Col·legi també ha destacat la potència del sector industrial, que ha passat a representar el 21,4 % del VAB.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El vilanoví Marc Rovira ha estat guardonat amb un Premi Capital de la Sardana 2016, en la categoria de Mitjans Audiovisuals.
De Rovira s’han destacat els seus treballs fotogràfics de temàtica sardanista publicats de forma continuada en diversos mitjans de comunicació i a les xarxes socials.
El guardó l’ha rebut en un acte celebrat al Teatre L’Amistat de Mollerussa, dins de la programació de la capital del Pla d’Urgell com a Capital de la Sardana 2016.
Els Premis Capital de la Sardana suposen un reconeixement per a persones, entitats i institucions que han desenvolupat una tasca de difusió i defensa de la sardana i la dansa tradicional.
Consten de 2 tipus de guardons: les Medalles al Mèrit i els Premis Capital de la Sardana.
Medalles
Així, enguany, la Medalla al Mèrit Sardanista és per a Ramon Duran Candaler, per ser cofundador de l’aplec de la sardana de la Bisbal d’Empordà i per la feina realitzada per portar-lo a cap, per haver estat l’impulsor de l’Escola Municipal de Música i Cobla Conrad Saló, per haver estat tresorer i president de l’Agrupació d’Aplecs de les Comarques Gironines i per la seva activitat des del 1985 com a president d’Amics de la Sardana de la Bisbal i Comarca.
La Medalla al Mèrit Musical recau en Bernat Castillejo Garnés per la seva tasca com a intèrpret de flabiol i flauta, com a director de les cobles Sabadell i Mediterrània i la Banda de Sabadell, per la seva activitat docent tant al nostre país com a l’estranger, i pels arranjaments per a cobla del repertori de música clàssica.
La Medalla al Mèrit de la Dansa Catalana s’atorga a Joan Antoni Ucher Soto per ser cofundador de l’Esbart Comtal, i més endavant del cos de ball de bastons, que esdevindria Bastoners de Barcelona, dels quals n’ostenta la direcció des de la seva creació fins ara i pel seu arxiu de dansa folklòrica catalana, que compta amb balls antics recuperats com ara el ‘Ball del ram i el ventall’ o una versió del ‘Serrallonga’.
Premis
Pel que fa a la categoria de Premis, els guardonats són, a la categoria a la Dedicació, Dolors Agustí Raduà per haver organitzat durant molts anys l’aplec de Riba-roja d’Ebre i el d’Ascó, per la seva activitat en la difusió de la nostra dansa nacional per les terres de l’Ebre amb cursets i ballades, aconseguint amb això que la sardana sigui estimada com a símbol d’unió del nostre país.
A la categoria a la Continuïtat, els Amics de la Sardana de Tàrrega, pels seus 75 anys; el Grup de Dansa Vilanova i la Geltrú, pels seus 75 anys; el concurs de Manlleu, pels seus 75 anys; l’Aplec de Lleida, pels seus 50 anys; l’Aplec del Baix Camp, pels seus 50 anys i la cobla la Principal de Tarragona, pels seus 50 anys.
A la categoria a Mitjans Audiovisuals, a més de Marc Rovira, també han rebut premi la cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona per la publicació del doble CD de sardanes d’Enric Morera ‘La dansa dels modernistes’, amb la cessió d’enregistraments històrics del Museu de la Música de Barcelona.
A la categoria a la Promoció i Difusió es guardona la cobla Marinada i adep.cat per la interpretació i difusió de l’obra d’Apel·les Mestres i Enric Morera ‘La viola d’or’, obra clau del Teatre Líric Català per a cobla, cor, solistes i cos de ball, estrenada a La Garriga l’any 1914.
També el Grup Trias per la nova imatge de les seves capses de galetes amb la representació de la cultura tradicional i popular amb la imatge destacada d’una colla de sardanes.
Un altre premiat és Òmnium Gironès pel cicle de xerrades sobre la sardana ‘4 mirades sobre la dansa més bella’ celebrades a Girona.
Finalment rep el guardó igualment l’Associació de Veïns Peramàs-Esmandies de Mataró per les conferències i debats ‘Parlem de sardanes’ que organitzen cada 3 mesos des de fa més de 3 anys.
En el mateix acte també s’ha presentat la programació de Figueres 2017 i la proclamació de Montblanc 2018, com a propers Capitals de la Sardana.
A l’esdeveniment hi ha assistit l’alcalde de Mollerussa, Marc Solsona; el director general de la Direcció General de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals de la Generalitat de Catalunya, Lluís Puig; l’alcaldessa de Figueres, Marta Felip; el regidor de Cultura Popular de l’Ajuntament de Figueres, Quim Felip; el coordinador de Capital de la Sardana, Víctor Sallés; el president de la Confederació Sardanista de Catalunya, Joaquim Rucabado; la presidenta de l’Agrupació Sardanista Mollerussa, Mercè París, i la presidenta del Foment de la Sardana Figueres, Montserrat Mauné, entre d’altres autoritats municipals i personalitats del món de la sardana i la dansa catalana.
La celebració també ha permès gaudir d’un concert del nou projecte musical de Jordi Molina, ‘Matèria del temps’.

Response: Marc Rovira ha estat guardonat amb el Premi Capital de la Sardana 2016 per la seva tasca de difusió de la sardana en mitjans de comunicació i xarxes socials. El guardó l'ha rebut en un acte a Mollerussa i forma part dels Premis Capital de la Sardana, que reconeixen la tasca de qui ha defensat i promogut la sardana.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Pablo Iglesias pujarà aquest dimarts al faristol del Congrés dels Diputats amb un objectiu: visibilitzar-se com a cap de l'oposició a través de la moció de censura contra Mariano Rajoy.
Les possibilitats que la iniciativa prosperi són nul·les, perquè el PSOE s'hi abstindrà i només ERC, Compromís i EH Bildu li faran costat, però Iglesias vol aprofitar la jornada parlamentària per projectar-se com a veritable ariet contra Rajoy.
El context, en aquest sentit, li és propici perquè els socialistes encara s'estan curant les ferides internes després de la tria de Pedro Sánchez -que no té escó al Congrés- i perquè fa només vuit mesos que van permetre la investidura de Rajoy com a president amb una abstenció polèmica que els va dividir de forma quasi irreversible.
Està previst que el debat l'obri Irene Montero, portaveu de Podem al Congrés, i que després li agafi el relleu Iglesias.
El líder del partit lila farà una intervenció llarga, d'aproximadament dues hores, en què bascularà entre dues estratègies: enumerar els motius pels quals un PP en minoria no pot seguir a la Moncloa -amb especial insistència en la proliferació de casos de corrupció- i presentar una alternativa.
Segons asseguraven ahir fonts de la formació a Europa Press, Podem ha donat instruccions als seus diputats per tal d'evitar qualsevol gest polèmic en la confrontació amb el PP.
Els populars, com ara la vicepresidenta Soraya Sáenz de Santamaría, han comparat la moció amb un "circ", i la idea dels dirigents del partit lila és donar imatge de seriositat.
Mariano Rajoy podrà intervenir en el moment que vulgui, ja sigui per respondre Montero o per obrir foc contra Iglesias.
El president del govern espanyol ha donat instruccions als seus ministres per tal que estiguin preparats per respondre en tot moment, però és improbable que ho facin tots.
Rajoy té intenció de presentar-se com a garant de l'estabilitat i presentarà l'acord dels pressupostos -signat amb set partits- com a millor exemple de la "legislatura del diàleg", com agrada dir cada divendres al pirtaveu de l'executiu, Íñigo Méndez de Vigo, després de cada consell de ministres.
En el fons, l'objectiu d'Iglesias és pràcticament el mateix que va perseguir Felipe González l'any 1980, quan va presentar una moció de censura contra Adolfo Suárez.
Al cap de dos anys, el dirigent històric del PSOE va guanyar les eleccions amb 202 diputats, un rècord que encara no s'ha superat.
Podem, tot i la insistència a l'hora de fer el sorpasso als socialistes, s'ha quedat dues vegades a les portes d'aconseguir-lo: Sánchez, tot i la debilitat dels socialistes, els va superar per un estret marge.
Aquesta vegada, José Luis Ábalos, nou portaveu del PSOE al Congrés, haurà de defensar l'abstenció i presentar-se com a alternativa al PP.
Tot al mateix temps.
Referèndum a l'horitzó
La moció de censura és el primer gran debat parlamentari posterior a l'anunci de la data i la pregunta del referèndum de l'1 d'octubre.
Iglesias ha estat l'únic dirigent destacat a nivell estatal que ha defensat el dret a decidir, però el model territorial no serà precisament l'eix central del discurs que farà al Congrés.
El món dels "comuns" ha intentat atraure l'independentisme al vot favorable en la moció de censura -Xavier Domènech ho va intentar en l'última reunió del Pacte Nacional pel Referèndum-, però no se n'han sortit.
ERC i el PDECat, integrat dins del grup mixt, insistiran en la necessitat de posar les urnes i demanaran als "comuns" que se sumin al full de ruta.
Anticapitalistes, el sector més esquerrà de Podem, fa costat a la consulta unilateral.
El debat es produeix en un moment en què el govern espanyol, com sostenia ahir Santamaría, acusa l'independentisme de voler "provocar" una reacció agressiva de l'Estat.
El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, té intenció d'anar al Congrés a defensar el referèndum sense que hi hagi cap votació, però la Moncloa s'hi oposa perquè "la cambra baixa no és un saló de conferències".
El líder del PP a Catalunya, Xavier García Albiol, en discrepa: troba "positiu" que Puigdemont s'ofereixi a anar al Congrés a explicar l'1-O encara que no s'emeti cap vot al respecte.
De la moció de censura d'aquesta setmana se'n podran extreure unes quantes conclusions, quan acabi.
La primera, determinar quin paper ha jugat Iglesias i saber si surt reforçat del debat parlamentari.
El segon, veure fins a quin punt el PP planta cara dialèctica davant Podem i escatir el desgast de Rajoy.
El tercer, detallar quin és el nou rumb del PSOE després de la victòria de Sánchez.
I, per últim, avaluar l'impacte de l'anunci de l'1-O en la política espanyola.
Demà a la tarda ja no hi haurà secrets.

Response: Iglesias lidera una moció de censura contra Rajoy. La moció té poc suport, ja que només ERC, Compromís i EH Bildu hi votaran a favor i el PSOE s'abstindrà. El principal objectiu de la moció és donar a Iglesias visibilitat com a líder de l'oposició, amb l'esperança de superar el PSOE a llarg termini.