Instruction: Escriu-me una oració que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
Un compromís per millorar la salut de les persones.
Aquest divendres la Fundació Bancària “la Caixa” i l’Hospital Clínic de Barcelona han signat una aliança que té per objectiu enfortir la recerca, l’acompanyament dels pacients i familiars, i l’impuls de la formació de metges i investigadors.
En els pròxims cinc anys i amb una inversió de gairebé sis milions d’euros, l’Hospital Clínic promourà la nova Unitat d’Immunoteràpia del Càncer que permetrà als pacients de diferents tipus d’aquesta malaltia beneficiar-se de tractaments personalitzats i menys agressius.
La creació d’aquesta Unitat és un projecte pioner a Europa que permetrà tractar més de 70 pacients amb diferents tipologies d’aquesta malaltia.
S’implementarà el Programa per a l’Atenció Integral a Persones amb Malalties Avançades, que oferirà suport emocional, social i espiritual als pacients i familiars al tram final de la vida, i complementarà l’atenció mèdica.
En relació a la formació de metges, s’impulsarà la carrera postdoctoral dels metges que volen compaginar l’assistència clínica i la recerca.
A més, es reforçarà el Living Lab, l’espai d’intercanvi d’experiències entre professionals de la salut, pacients i famílies.
“L’aliança d’avui permetrà abordar de forma integral la cura dels pacients”, ha assenyalat el director general de l’Hospital Clínic de Barcelona, Josep Maria Campistol.
“Aquest acord de col·laboració ens permetrà avançar en recerca per desenvolupar nous i millors tractaments per als nostres pacients, i oferir suport i acompanyament a les persones amb malalties avançades i els seus familiars”, ha afegit.
La col·laboració entre ambdues institucions ve de llarg: fa més de 15 anys que impulsen projectes estratègics conjuntament, com per exemple l’Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal).
La participació de La Caixa ha permès potenciar la recerca en medicina fetal o nous tractaments hepàtics, ha explicat el president de la Fundació Bancària La Caixa, Isidre Fainé.
La nova unitat pionera a Europa
La Unitat per a la Recerca en Immunoteràpia del Càncer Clínic – La Caixa és una iniciativa pionera a Europa que se centrarà, principalment, a avançar en la recerca en immunoteràpia cel·lular, “una de les teràpies més innovadores i prometedores del càncer”, segons ha explicat Campistol.
“És una aposta per donar suport a un hospital referent com el Clínic”, ha dit Fainé, que de la mateixa manera que el doctor, confien que l’hospital esdevingui referent a Europa gràcies a aquesta nova Unitat.
De fet, es parla de “nova” però no ho és: fa anys que el Clínic porta impulsant diferents vies de recerca en el camp de la immunoteràpia, com el CART, una teràpia que ja ha demostrat efectes beneficiosos en alguns tipis de leucèmia i limfoma.
Ara, l’objectiu de la Unitat és desenvolupar noves teràpies cel·lulars, “sostenibles en el temps” espera Campistol, per altres tumors.
Dels 6 milions d’euros que invertirà La Caixa, la Unitat d’Immunoteràpia “serà la que comptarà amb major finançament” ha dit Campistol, que no ha concretat la xifra.
Del que sí que s’ha mencionat la quantitat de finançament és l’Atenció Integral a Persones amb Malalties Avançades, un dels programes socials estratègics que comptarà amb un milió d’inversió.
Es tracta d’un programa d’acompanyament que es porta fent des de fa deu anys a través de 42 equips d’atenció psicosocial (EAPS) que, després d’atendre més de 360.000 persones, ara arriba al Clínic.
En el marc del pla transversal Final de Vida, atendrà els pacients dels diferents instituts i serveis de l’hospital on es troben les persones amb necessitats d’atenció.
“Amb aquest programa volem acompanyar les persones, tant pacients com familiars, que passen per un moment difícil”, explica Campistol, “perquè es troben en el tram final de malalties avançades”.
Aquest programa comptarà amb dos psicòlegs i un treballador social que, complementàriament a l’atenció mèdica, faran un abordatge integral de la seva vida: tractaran temes com la por, el perdó, la pau i la gestió de les emocions.
“És un programa que volem que serveixi per a tothom”, explica Fainé.
Paral·lelament, diu Campistol, es crearà l’Escola de Cuidadors La Caixa que fomentarà la transmissió de valors en l’atenció de persones.

Response: La Fundació “la Caixa” i l'Hospital Clínic signen un acord per finançar projectes de recerca i de suport hospitalari.


Instruction: Escriu-me una oració que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
El pare del jove detingut com a presumpte autor d'una agressió a una parella d'homosexuals la matinada de diumenge a Berga, Ferran Badal, ha explicat a l'ACN que al darrere de l'atac hi ha un "trastorn de conducta greu" i no un component homòfob.
Badal ha volgut deixar clar que "ni la família som homòfobs ni el meu fill és homòfob, al contrari, sempre hem donat suport a tots els col·lectius per respecte i també per convicció ideològica".
El pare de l'agressor ha denunciat que "no hi ha cap recurs" per a les persones diagnosticades amb un trastorn de conducta greu i ha lamentat que quan el seu fill té un problema judicial la solució és "o la presó o una multa".
Per això, juntament amb una trentena de famílies més, han creat l'associació Afatrac amb l'objectiu d'aconseguir canvis legislatius perquè les persones que pateixen aquests trastorns puguin ser tractades ni que sigui en contra la seva voluntat.
El jove berguedà de 19 anys que va ser detingut per l'agressió a una parella d'homosexuals la matinada de diumenge davant de la sala de festes La General acumula múltiples causes judicials.
La família al·lega que el noi té un trastorn de conducta greu i volen posar sobre la taula la "manca de recursos" amb què es troben a l'hora de gestionar la situació del seu fill.
El pare del noi, Ferran Badal, ha relatat en una entrevista amb l'Agència Catalana de Notícies que el col·lectiu de persones diagnosticades amb un trastorn de conducta greu "no tenen cap recurs específic un cop compleixen la majoria d'edat".
Davant d'aquesta situació, la família Badal, juntament amb una trentena de famílies més, han creat l'associació Afatrac amb l'objectiu de "denunciar i trobar solucions per aquests casos tan complexos i tan difícils de portar per a les famílies".
A més, Badal considera que el comportament de les persones que pateixen trastorns de conducta "pot afectar a tota la societat".
A través de l'associació reclamen canvis legislatius que permetin que els afectats puguin ser tractats, encara que sigui contra la seva voluntat.
De fet, l'entitat ha aconseguit posar un peu al Parlament i d'aquí un mes l'associació farà una compareixença "per conscienciar la classe política sobre aquest tema".
Precisament, el conseller de Salut, Antoni Comín, durant una visita que ha realitzat aquest dimecres a l'Hospital Sant Bernabé de Berga des d'on ha condemnat l'agressió a la parella gai, ha expressat que hi ha una "frontera complicada" entre el sistema penitenciari i el sistema hospitalari psiquiàtric i ha apostat per "enfortir la xarxa de salut mental per evitar que els problemes que puguin ser tractats al sistema de salut acabin derivant en conseqüències penals".
Descarten el component homòfob
El pare de l'agressor ha volgut deixar clar que "ni la família som homòfobs ni el meu fill és homòfob, al contrari, sempre hem donat suport a tots els col·lectius per respecte i també per convicció ideològica".
De fet, Badal ha relatat que el seu fill té amics que són homosexuals i mai ha tingut cap problema amb aquest col·lectiu.
Per això, la família ha volgut mostrar tot el seu "suport i solidaritat" envers el col·lectiu LGTBI i també "a totes aquelles persones que es puguin haver sentit afectades pels fets que van ocórrer".
En la mateixa línia, la germana del detingut ha enviat una carta als dos nois agredits, l'Andy i el Jorge, per disculpar-se en nom de la família i fer-los arribar la seva solidaritat i afecte.
"Ningú podria dir-vos que la vostra lluita no sigui la de la meva família", assegura la jove en la missiva, on també destaca que la família celebra les mostres de suport que han rebut i condemnen qualsevol acte de violència.
Llibertat provisional i ordre d'allunyament
L'agressor de la parella gai va quedar en llibertat provisional després de passar a disposició judicial dimarts passat.
Tot i això, el jutge va interposar com a mesura cautelar una ordre d'allunyament de 500 metres de les dues víctimes i la prohibició de comunicar-se amb elles per qualsevol via durant sis mesos.
El cas va generar una onada de mostres de rebuig i es va convocar una concentració contra l'homofòbia i en suport als dos homosexuals agredits dilluns al vespre davant de l'Ajuntament de Berga que va aplegar unes 500 persones.

Response: Familiars del jove detingut per una presumpta agressió homòfoba aclareixen que és malalt psiquiàtric i denuncien la manca de suport.


Instruction: Escriu-me una oració que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
La Junta Electoral espanyola –’Central’, segons la denominació oficial– acapara l’actualitat política per les prohibicions que, segons que diuen, han de servir per a mantenir el principi de neutralitat informativa i institucional amb vista a les eleccions del 21 de desembre.
És el cas dels mitjans públics com ara TV3 i Catalunya Ràdio, que, per decisió d’aquesta junta, no podran fer servir expressions com ara ‘llista del president’ i ‘consellers empresonats’.
Decisions com aquesta han despertat l’interès de la gent per a saber qui compon aquest òrgan i quin perfil polític tenen els membres que la integren.
Aquest organisme es va renovar a final del mes d’octubre i té una composició marcadament política, car una part dels integrants són triats pels partits del congrés espanyol.
Concretament, quatre partits: PP, Ciutadans, PSOE i Units Podem, que no assoleixen ni la meitat de la representació del Parlament de Catalunya, on es faran les eleccions del 21 de desembre.
El PDECat explica que en les últimes composicions de les juntes havien estat consultats per a incloure-hi algun catedràtic amb sensibilitat nacionalista i oferir una representació més àmplia de l’hemicicle, però que aquesta vegada no.
En les darreres juntes, hi havia hagut el catedràtic Joan Manuel Trayter, però en la present no hi ha representació de cap partit català.
Dels cinc catedràtics que havien de ser escollits pel congrés, dos van ser proposats pel PP –Carlos José Vidal Prado, catedràtic de dret constitucional de la UNED, i Lourdes Nieto López, catedràtica de ciències polítiques també de la UNED–, un pel PSOE –Ángela Figueruelo, catedràtica de dret constitucional de la Universitat de Salamanca–, un per Ciutadans –Andrés Betancor, catedràtic de dret administratiu de la Pompeu Fabra– i un per Units Podem –Inés Olaizola, catedràtic de dret penal de la Universitat de Navarra.
Andrés Betancor ha integrat la comissió d’experts jurídics de Ciutadans per a redactar propostes de reforma i ha participat en més actes d’aquest partit.
També és una veu molt escoltada per Societat Civil Catalana i ha col·laborat en actes d’aquesta entitat unionista.
Demana de crear una assignatura de formació política arran del fet que –diu– ‘s’hagi pogut adoctrinar els joves a Catalunya’.
Aquesta intervenció es va fer a final d’octubre, en plena ofensiva d’alguns mitjans espanyols i partits com PP i Ciutadans, que acusaven l’independentisme d’adoctrinar els joves i inculcar-los l’odi a Espanya.
Vegeu-ho en aquest vídeo, a partir del minut 21:
Menéndez, un president crític amb l’escola catalana
Els altres vuit membres són magistrats del Tribunal Suprem, designats mitjançant un sorteig pel Consell General del Poder Judicial (CGPJ), l’òrgan de govern de jutges i magistrats.
De resultes d’això, el president de la junta electoral durant aquesta legislatura serà Segundo Menéndez Pérez, que el 2008, quan ja formava del Tribunal Suprem, va confirmar la sentència del TSJC que obligava el Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya a consultar la llengua habitual dels alumnes en la preinscripció escolar de primària i secundària.
Aquesta sentència va ser molt aplaudida per Ciutadans i el PP i va obligar a afegir als formularis d’inscripció una casella per a fer efectiu, segons que deia la sentència, ‘el dret dels infants a rebre el primer ensenyament en la seva llengua habitual, fos el català o el castellà’.
La primera sentència del TSJC sorgia d’una denúncia de l’entitat Convivència Cívica Catalana, fundada per Aleix Vidal-Quadras.
Aquesta organització es va aliar amb Ciutadans per a batallar judicialment contra el sistema d’immersió lingüística, un capítol que s’allargà amb l’entrada de José Ignacio Wert al Ministeri d’Educació espanyol.
Però Segundo Menéndez Pérez també és un dels jutges que es va manifestar contra la sanció a l’ex-jutge Santiago Vidal, a qui el Consell General del Poder Judicial li havia imposat una sanció de tres anys de suspensió en la carrera judicial per haver redactat una constitució catalana i per haver participat en actes en favor de la independència de Catalunya.
El Suprem va haver de validar la sanció i Menéndez hi va votar en contra, juntament amb més jutges.
Van considerar que la sanció, que es basava en la ignorància inexcusable del compliment dels deures judicials, recolzava en una ‘norma en blanc’ que necessitava graus de certesa que no s’havien pogut demostrar.
Què és la Junta Electoral?
La Junta Electoral espanyola és l’òrgan superior de l’administració electoral, al qual correspon de vetllar per la transparència i l’objectivitat del procés electoral.
Es renova cada legislatura i és l’encarregada de dirigir l’oficina del cens i les juntes provincials, resoldre’n les consultes i unificar criteris d’interpretació de la legislació electoral.

Response: Les nombroses intervencions de la Junta Electoral espanyola posen en qüestió la seva neutralitat en el procés electoral català.


Instruction: Escriu-me una oració que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
La portaveu parlamentària de la CUP, Anna Gabriel, i el portaveu del secretariat dels cupaires, Quim Arrufat, han comparegut aquest divendres en roda de premsa per exigir als comuns que no "devaluïn internament" l'1-O.
"Hi ha diferents maneres de matar el referèndum: la de l'Estat, amb la llei o no llei, el discurs de la por, la força, la violència, l'amenaça, tribunals, fiscalies, policies i ocupacions militars, amb totes les armes; però hi ha una manera més subtil: devaluar-lo internament", ha assegurat el portaveu de l'esquerra anticapitalista Quim Arrufat.
De fet, ha advertit que no acceptaran una lectura a 'posteriori' que passi per definir-ho com una mobilització "de protesta".
És en aquest sentit que Gabriel ha fixat les 5 de la tarda d'aquest divendres com l'inici de la "resistència popular" de l'1-O.
Els cupaires, que esperen que els responsables de supervisar ara l'1-O estiguin "a l'alçada" de la Sindicatura, han recordat al Govern que és important "no retrocedir ni un pam".
"L'única negociació possible són els termes i els temps de la independència" si s'imposa el 'sí' aquest diumenge, ha afegit l'exdiputat cupaire en un missatge als comuns.
En aquest sentit tant Arrufat com Gabriel els han reclamat que siguin conscients que l'1-O està convocat com a un referèndum i que, enmig d'una "defensa" dels locals de votació, els cupaires no estan disposats a "devaluar-ne" el caràcter "vinculant".
"Nosaltres demanarem que hi hagi una lectura del resultat del referèndum", ha assegurat Arrufat després que aquest dijous la portaveu dels cupaires al Parlament fixés el 4 d'octubre com a data per a la proclamació en cas de victòria dels independentistes.
Ara bé, i "malgrat que hi hagi actors que s'hagin decidit a devaluar-lo", ha agafat Gabriel el relleu a Arrufat, els cupaires sostenen que les properes hores suposen la mostra d'autoorganització ciutadana "més massiva, transversal de les darreres dècades".
"Tot el país està en tensió democràtica des de fa dies", ha afegit la diputada dels anticapitalistes en assegurar que aquest divendres a les 5 de la tarda -coincidint amb la fi de l'horari lectiu- cristal·litza quan comença la "resistència popular".
Ho ha dit en agrair tractorades, ampes, escoles obertes, i als sectors que han organitzat activitats "des de baix" i que han "desbordat qualsevol espai orgànic de partits, hi ha multitud experiències arreu de territori".
A més, la diputada dels anticapitalistes ha fet una crida també a tots els actors perquè se sumin de forma "massiva" a les propostes de vaga general.
"En sobren els motius", ha afirmat la diputada cupaire.
En aquest context, Gabriel ha insistit en el missatge cap als comuns i els ha retret que, enlloc de "fer costat" a qui s'organitza per "defensar" l'1-O, "encara ara renunciïn a reconèixer" l'1-O com un referèndum i contribueixin així "de determinada manera" a fer "més fort un estat que empra les seves forces per impedir-ho; farem la crida fins a l'últim moment".
A més, i a parer dels cupaires qui ha acabat revalidant el caràcter vinculant de l'1-O és el govern de Mariano Rajoy en respondre-hi amb un "assalt militar i policial en tota regla a l'autogovern i la societat catalana".
La Sindicatura Electoral, amb un únic síndic
Els cupaires han respost també a l'anunci del Govern sobre les persones que supervisaran ara l'1-O de forma "externa, neutra i independent".
"Esperem que això sigui equivalent i a l'alçada de la Sindicatura Electoral" ja que els cupaires discrepen de la decisió "d'eliminar" aquest òrgan que preveia la llei del Referèndum.
"Era important que no fes marxa enrere i es mantingués al seu lloc, era important no cedir ni retrocedir ni un pam; cada pam guanyen ells, la por, les amenaces i la seva estratègia d'aniquilació", ha assegurat Arrufat.
Conscient que les multes que imposava el TC eren "inassumibles", els cupaires han assegurat que eren partidaris d'haver mantingut un sol síndic –i no tota l'estructura nacional i territorial- que rebés suport d'experts internacionals.
"No hi va haver ocasió" de traslladar la proposta al Govern, ha revelat Arrufat en roda de premsa aquest divendres.

Response: La CUP retreu als Comuns que interpretin l’1-O com una mera protesta i exigeix fer efectiu el resultat del referèndum.


Instruction: Escriu-me una oració que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
L'Ajuntament de Barcelona ha aprovat la connexió del tramvia per la Diagonal amb el suport de 24 dels 41 regidors del plenari.
Barcelona en Comú, ERC, PSC, CUP i els regidors no adscrits han votat a favor de la proposta, que tècnicament és una actuació administrativa a partir de la qual cal desplegar el projecte.
D'altra banda, la proposta també demana que la inversió pública en la xarxa tramviària no reverteixi en beneficis privats, establir mecanismes per incrementar la presència pública en la gestió del servei de transport i valorar un possible rescat de l'adjudicació a les empreses concessionàries actuals, o bé una reducció de la concessió.
Concretament, preveu que TMB sigui responsable de la gestió i explotació del servei.
A més, s'estableix la necessitat d'establir un calendari vinculant d'execució del projecte i la proposta també recull que l'Ajuntament presentarà un estudi econòmic per valorar l'impacte de l'obra en les línies de bus que circulen per la Diagonal.
Tot i que la propsota no posa dates al desenvolupament del projecte, l'Ajuntament insisteix que l'objectiu és iniciar-lo el 2020.
"És l'objectiu, la voluntat de treball i el consens que avui s'expressa en aquest plenari", ha assegurat la tinent d'alcaldia d'Urbanisme, Janet Sanz.
Una comissió de seguiment del tramvia, formada per grups polítics, entitats veïnals i moviments socials, s'encarregarà de supervisar el procés de connexió.
Intercanvi de retrets
Tot i la majoria que ha permès tirar endavant la proposta, el debat al ple no ha estat plàcid.
D'una banda, la portaveu del Grup Demòcrata Francina Vila ha qualificat l'actuació administrativa de "brindis al sol" i ha acusat ERC de posar la primera pedra del pacte que, segons assegura, tenen preparat amb Barcelona en Comú.
"Ja sabem per què ha vingut el senyor Maragall", ha dit.
Mentrestant el portaveu d'ERC, Jordi Coronas, ha considerat que el pacte "es podria haver fet d'una altra manera".
"Fan campanya, busquen el titular, pressionen i arriben a l’insult per coaccionar algú a votar", ha etzibat.
El posicionament d'ERC, un any després d'haver-se oposat a la connexió, era clau per tirar endavant la proposta i tot i l'aval Coronas ha reclamat al govern municipal que passi de la gesticulació als fets.
Els republicans han justificat el seu vot a favor per la inclusió a la proposta de la gestió pública del tramvia.
Aquest també ha estat el factor determinant per aconseguir el suport de la CUP.
"Avui posem les bases perquè es recuperi la gestió pública", ha dit el regidor Pere Cases.
Des de la bancada del PSC, que també ha votat a favor, no han estat tan optimistes.
EL regidor Daniel Mòdol ha tirat d'ironia per treure valor a l'acord.
"Tots poden votar-hi a favor perquè és gratis, no els compromet a res", ha afirmat.
Per Mòdol, el d'avui no és un acord útil i ha acusat d'electoralisme Barcelona en Comú i ERC.
"No hem avançat ni ampliat el consens", ha defensat.
Per la seva banda, la tinent d'alcaldia d'Urbanisme, Janet Sanz, s'ha defensat de les crítiques i ha defensat la utilitat de l'acord.
"El tramvia es farà", ha assegurat.
Davant les crítiques del Grup Demòcrata, Sanz ha recordat que el tràmit d'avui ha estat sempre una exigència de la Generalitat.
Ens deien que l'Ajuntament havia de dir que sí i avui estem fent això", ha afirmat.
Un cop aprovada la connexió, ara queda el més difícil.
Establir un calendari i canviar el model en favor de la gestió pública seran tasques que requeriran un consens més decidit que l'exhibit aquest divendres al ple.
Revocació de medalles a autoritats franquistes
L'Ajuntament de Barcelona ha revocat les medalles concedides pel consistori a les autoritats franquistes durant la dictadura, després que el ple municipal ho hagi aprovat per unanimitat.
Així doncs, Francisco Franco, Carrero Blanco, Martínez Anido i la secció femenina de la Falange, entre altres, han perdut els honors.
"Barcelona és i serà ciutat antifeixista", ha afirmat l'alcaldessa, Ada Colau, un cop aprovada la mesura i després dels aplaudiments dels regidors i de les entitats de memòria històrica i antifeixistes presents a la sala de plens.
En total han estat deu les medalles i reconeixements retirats, justament el mateix dia que el Ple ha aprovat concedir la Medalla d'Or de la ciutat al Mèrit Cívic a l'advocat i llutiador antifranquista August Gil Matamala.
Des d'ERC, el regidor Jordi Coronas ha lamentat que la revocació d'honors a les autoritats franquistes "arriba massa tard".
D'altra banda, la CUP ha insistit a treballar per confrontar el "franquisme sociològic" encara present.
En aquest sentit, tot i que Barcelona ha eliminat bona part del rastre de la dictadura, el feixisme encara no ha estat esborrat del tot a la capital catalana.
Ple de seguretat

Response: El ple de l'Ajuntament de Barcelona aprova la connexió del tramvia per la Diagonal i la revocació de medalles franquistes.


Instruction: Descriu amb una sola frase de què tracta aquest text.

Context:
Tretze empreses vinícoles i agroalimentàries de Batea han reclamat formalment a l'alcalde, Joaquim Paladella, que retiri la seva amenaça de traslladar el municipi a l'Aragó com a resposta al que considera "discriminació" per part de la Generalitat.
Els empresaris, majoritàriament propietaris de cellers, la principal activitat econòmica del poble, han presentat aquest dilluns al matí una instància davant l'Ajuntament en aquesta línia i recordant a l'alcalde que la difusió de la seva proposta els ha "perjudicat seriosament".
"S'ha començat a produir rebuig dels productes que comercialitzem i un deteriorament" de la seva "imatge".
Temen, a més, que un possible canvi en l'adscripció administrativa del municipi suposaria canvi substancials en la pertinença tant a la DO Terra Alta com a la DO Catalunya, sota les quals es comercialitzen els vins produïts al poble.
En el text de la instància, els empresaris no només discrepen obertament de la proposta de reassignació territorial de Paladella: remarquen que les seves declaracions mediàtiques i la dimensió aconseguida han "marcat una imatge exterior del nostre poble negativa i completament contrària a la realitat".
Un fet, afegeixen, que els "ha perjudicat seriosament".
Retreuen a l'alcalde, fins i tot, que no hagi complert la seva funció de "potenciar els recursos econòmics de la zona" i que no s'adapti "al sentir de la majoria del poble".
"Diferents cellers han tingut queixes per part dels seus clients, dient-los que deixaran de comprar els vins de Batea, no de la Terra Alta sinó de Batea.
La imatge que teníem com a productors de vins de qualitat ara és una altra, tenint en compte que el mercat català és el més important que tenim els vins de la Terra Alta.
Són unes declaracions molt desafortunades: ens fa mal a la imatge, als clients fets d'un mercat català que és molt important, a la projecció dels vins i bodegues de la Terra Alta i de Batea", subratlla Josep Arrufí, un dels celleristes bateans signant i president de la DO Terra Alta.
A la instància s'han afegit Altavins Viticultors, Les Vinyes d'Andreu.
Az-Azeytun, Comercial Querva, Pastisseria Barraca, Celler Rialla, Celler Jornou, Celler MAriol, Batevins, Vins la Botera, Vins Carpo, Passtiseria Carla i Vins Maijo.
La idea més estesa entre el sector vitivinícola local és que una part molt important de la feina que s'ha fet durant les últimes dècades per modernitzar i difondre la cultura del vi vinculada al territori, així com al nom del poble i la comarca, pot anar-se'n ara en orris només amb les declaracions de Paladella.
Recorden que, de fer-se efectiva la seva proposta de traslladar el municipi a l'Aragó, quedaria totalment compromesa la situació comercial dels vins que es venen a través de la DO Terra Alta i la DO Catalunya.
"Ni sabem com quedaria l'adscripció a la primera i, per descomptat, hauríem de renunciar a la segona", alerten.
Tot plegat, ha generat una profunda preocupació en un sector, recorda, que s'ha convertit en la DO amb major projecció de tot Catalunya i amb un ampli potencial de creixement.
"No es pot especular amb el futur d'un sector agroalimentari que és la base de l'economia local i s'ha de tenir en compte l'impacte que poden tenir sobre el mateix certes decisions i accions polítiques", argumenten.
La instància tancar reclamant directament l'alcalde una "rectificació pública" i que retiri la seva proposta, "tot reconeixent que el sentiment de la població no és en cap cas deixar de pertànyer a Catalunya".
També volen que emprengui "totes les accionis necessàries per pal·liar els efectes de la seva actuació".
Arrufí considera les declaracions són "desafortunades" i no reflecteixen la "realitat ni el treball" dels nostres pares sobre el vi, l'elaboració del vi i el treball a les nostres vinyes.
"Personalment no ho entenc.
El senyor Paladella ha estat un polític que ha fet coses molt bones a Batea però això li passarà factura.
No tot val i ho hem de fer saber.
Cal tenir una mica d'ètica política i personal", ha assegurat, tot recordant l'esforç que efectua el sector en aquests moments per promoure la cultura del vi vinculada al territori i, al mateix temps, lluitant també contra fenòmens com la massificació eòlica a la comarca, precisament, un dels motius que addueix l'alcalde per plantejar la marxa de Catalunya.

Response: Les empreses vinícoles i agroalimentàries de Batea prenen distància de les amenaces del seu alcalde de traslladar el municipi a l'Aragó.


Instruction: Descriu amb una sola frase de què tracta aquest text.

Context:
El grup Sabor Cubano ha donat el tret de sortida aquest dilluns al cicle de concerts que el grup Mas i Mas oferirà gratuïtament a la plaça Reial de Barcelona per commemorar el 60è aniversari de la sala Jamboree.
Una cinquantena de persones han accedit gratuïtament a l'actuació a l'aire lliure i d'aforament limitat amb mascaretes i distància social, a banda d'altres que s'han quedat dempeus.
El promotor del grup Mas i Mas, Joan Mas, ha explicat a l'ACN que és una "festa molt gran" que el primer club de jazz de l'Estat espanyol faci 60 anys, i ha destacat que es comptava amb una programació molt potent que ha quedat anul·lada.
A més, Mas ha lamentat que els clients "no puguin entrar al Jamboree amb separació i mascareta" però sí a un bar.
"El Jamboree ha fet actuacions ininterrompudament", ha destacat Mas sobre l'excepcionalitat del moment, i ha recordat que la sala va obrir als anys 60.
Per tant, ha defensat que el Jamboree no ha tancat mai, i per primer cop ho farà, tot i que ara ha traslladat la seva activitat a la plaça.
"Animo a l'Ajuntament a què em deixi fer la plaça i em deixi cobrar entrades per poder pagar els músics", ha dit Mas, que ha dit que intentarà que aquesta tardor es pugui ballar a on sigui, i ha demanat que li permetin fer discoteca a l'aire lliure: "La gent jove no pot parar de ballar", ha agregat.
Des de les 18.30 hores, Mas i Mas, propietari de les sales Jamboree, Tarantos i Moog, ha donat llum verda a l'acte de celebració dels 60 anys de la seva sala de jazz a la plaça Reial, amb un regal a la ciutadania: 50 seients disponibles per als primers espectadors a arribar que han quedat pràcticament agafats una hora abans del recital, i al voltant dels quals, fora del perímetre, s'han situat molts altres espectadors dempeus.
El primer dels grups ha estat Sabor Cubano amb Carlos Caro al violí; Félix Hernández a la veu; Vladimir Santana a la guitarra i veu, i Luis Alfonso Guerra, a la percussió.
Seguiran a aquesta actuació a l'aire lliure altresconcerts de Cadencia, Ganzá, Robin Reyes, Pérez, Fumero &Arnedo Trio i Cuatro de la Cera.
També, d'Alfredo Reyes Quartet, Guantánamo Free, Papawa, Jonas Santana & Leo Costa, JazzPretenders, The Shu Shu, Clarence Bekker, José de la Miguela ambPaco Heredia i Triampa.
Són uns concerts previstos en el marc delsactes d'aniversari de la sala, aparcats per la covid-19, i que, gràcies a un acord amb l'Ajuntament de Barcelona, la sala podrà ara seguir oferint.
Sobre l'efecte de les mesures anunciades el divendres passat pel govern espanyol relatives a l'oci nocturn i a la música en directe, que han obligat el promotor a cancel·lar les seves programacions, Mas ha considerat que estar deprimit genera coronavirus: "El Jamboree lluitarà sempre per la música en viu", ha afegit, i ha reivindicat que la sala també representa la música en viu i les sales de ball, a banda de les actuacions.
Pèrdues de més d'un milió d'euros
Ha assegurat que actualment la sala ha perdut uns 700.000 euros, i que si la sala s'obre per febrer o març les pèrdues seran d'uns 400.000 euros més, ja que a partir d'ara s'ha de pagar la Seguretat Social, a banda dels lloguers.
D'aquesta manera, si la sala obrís al febrer, sumaria unes pèrdues de més d'un milió, ha quantificat.
A més, ha lamentat la "falta de respecte i el menyspreu" des de l'administració cap al món de la discoteca i els bars de nit per part del Govern espanyol i de la Generalitat, i ha criticat que se'ls ha fet obrir i després tancar: "El respecte per part de totes les institucions és increïble", ha lamentat Mas, que ha dit estar fart d'aquesta gestió.
Ha criticat que els clients poden estar a un bar i treure's la mascareta, però no poden entrar a una sala amb mascareta i amb distància: "Tot és el mateix i l'únic que canvia és que el bar de copes pot posar música a més volum", ha dit.

Response: La sala Jamboree oferirà concerts gratuïts de conjunts de jazz a la plaça Reial per commemorar el seu 60è aniversari.


Instruction: Descriu amb una sola frase de què tracta aquest text.

Context:
La Comissió de Peticions del Parlament Europeu ha tancat la carpeta i no investigarà si l’ampliació del port de València necessita una nova declaració d’impacte ambiental o no.
Han votat a favor de no investigar-ho el PP i el grup de l’Aliança Progressista de Socialistes i Demòcrates, on s’integra el PSOE.
Una pinça tibada amb el suport del director de l’Oficina d’Incompliments.
El tema ha arribat a la cambra perquè un ciutadà particular ha fet la petició.
Demanava a la Comissió que vigilara el projecte d’ampliació del port de València.
Per videoconferència, el ciutadà ha argumentat que la declaració d’impacte ambiental és molt antiga, que el projecte ha patit moltes modificacions i que, sobretot, l’execució de les obres podria danyar de manera irreversible el Parc Natural de l’Albufera.
També per videoconferència ha comparegut el president de l’autoritat portuària, Aurelio Martínez, que ha defensat les bondats del projecte i ha posat damunt la taula dades econòmiques i de funcionament del port de València.
“Som el port de Madrid”, ha arribat a dir per a defensar la posició estratègica i la necessitat de creixement del port.
Sobre els canvis en el projecte original i l’antiguitat de la DIA, que és del 2007, Martínez ha dit que totes les actuacions que es faran ja són en aigües abrigades i que no hi haurà noves emissions a l’atmosfera ni generació de nous residus.
La consellera Mollà ha volgut denunciar públicament que l’autoritat portuària intenta evitar de totes totes que hi haja una nova avaluació ambiental en el que ha qualificat una falta de transparència.
També ha expressat els seus dubtes sobre les repercussió sobre l’Albufera de València.
S’ha ratificat en què el risc climàtic al mediterrani ha empitjorat.
“És lamentable que el senyor Martínez vulga evitar, passe el que passe, l’elaboració d’una nova avaluació ambiental”, ha dit, i ha sol·licitat a la comissió que insistisca a demanar-la.
El director de l’oficina d’incompliments de la Comissió Europea, Daniel Fernández Gómez, s’ha alineat amb el president de l’Autoritat Portuària i ha dit que no hi ha cap base jurídica per dir que s’estan infringint normes o directives europees.
“No hi ha indicis que permeten identificar una infracció”, ha afirmat.
A partir d’ací, els representants del Partit Popular Europeu com dels socialistes, han defensat que les mesures de protecció del medi ambient que aplica el port de València són les adequades i que no hi ha cap infracció en el projecte.
Han demanat que es tanque la petició i han recomanat al ciutadà que s’ha dirigit a la comissió que s’adrece al govern espanyol.
Una de les intervinents a favor de l’acció del port de València ha estat la socialista valenciana Inmaculada Rodríguez Piñeiro que ha dit que el port està molt lligat a la idiosincràsia de la ciutat, i que ara ha fet una passa endavant per a crèixer i ser més competitiu.
Ha lloat el capteniment de Martínez i ha explicat que les afeccions que ara pateixen les platges tenen l’origen en intervencions de fa cinquanta anys.
Inmaculada Rodríguez Pilñeiro és membre del consell d’administració del port de València en representació de la Generalitat.
Ha acusat Martínez de mentir quan ha afirmat que l’ampliació del port ja es va tractar en la comissió de peticions.
“Jo ho seguesc molt de prop i no recorde que ací hàgem tractat aquest tema”, ha dit, per afegir que s’ha quedat molt parada en veure com ha contestat a la comissió amb relació a la declaració d’impacte ambiental.
També ha qualificat les autoritats espanyoles de trilers quan ha recordat que va visitar la intervenció de l’M-30 de Madrid i que quan va preguntar per l’avaluació ambiental, li va respondre que no era necessària perquè el que feien era un carrer.
Per què l’ampliació del port pot fer entrar València en el club de les ciutats brutes?

Response: L'ampliació del port de València no infringeix la normativa europea ni requereix una avaluació de l’impacte ambiental, conclouen els òrgans competents.


Instruction: Descriu amb una sola frase de què tracta aquest text.

Context:
Rep El Despertador cada matí al teu correu
El president de la Generalitat, Pere Aragonès, reunirà avui a la tarda al Palau de la Generalitat les entitats que treballen per la llengua catalana i els representants del sector audiovisual del país.
La nova llei de l'audiovisual que prepara el govern espanyol, que no preveu reservar quotes per al doblatge i la producció en català en plataformes de televisió online com ara Netflix o HBO, ha encès les llums d'alarma.
Mentre això passava, el seu ús social -no pas el seu coneixement- baixava i les noves realitats que sorgien, ja fossin les plataformes de streaming o els nous canals d'entreteniment dels joves, l'arraconaven i això provocava que s'imposessin llengües més fortes i amb més protecció legal, com ara el castellà o l'anglès.
La immersió lingüística, que reforma rere reforma s'ha intentat blindar legalment, segueix sent eficaç per estendre el coneixement de la llengua, però no per convertir-la en habitual ni per assegurar-ne la transmissió.
A aquest context afegiu-hi l'acció dels tribunals, que han fet costat al zel del govern espanyol i d'algunes entitats per protegir i promoure només el castellà d'acord amb una legislació que permet fer-ne la llengua preeminent.
El Govern es proposa ara situar la política lingüística al centre, fer-la transversal i coordinar les accions que entitats com la Plataforma per la Llengua, Òmnium o empreses privades fan i poden fer per enfortir la llengua.
Una iniciativa d'aquestes característiques pot tenir la virtut de treure el català del debat partidista, fixar clarament les prioritats i evitar que les mesures siguin combustible per a populistes.
Però també té el risc de ser bloquejant si tots els actors no tenen un compromís similar.
I cal no oblidar que el PSC d'ara no es mou en les coordenades del dels 80 i els 90.
I ara toca avaluar quin és el seu estat, quines són les seves debilitats i les seves oportunitats i com es defensa i qui ho fa en àmbits que són clau.
Aquest cap de setmana estrenarem, en un treball col·lectiu de tota la redacció, la sèrie "Català en guàrdia", la qual, a partir de dades, testimonis, experts i de la versió de les parts implicades, permetrà submergir-nos-hi i prendre consciència d'on som.
I també ens entretindrem amb el joc "Caça la falta", que us permetrà guanyar diversos premis.
Avui no et perdis
» Del «sit and talk» a la taula de diàleg: què ha canviat des de la sentència de l'1‑O?; per Oriol March.
» Com afecta dos anys després la sentència del Suprem a la resta de causes obertes pel procés?; per Bernat Surroca.
» Quins han estat els primers nomenaments del nou abat de Montserrat?; per Pep Martí.
Montserrat ha estat de festa aquest dimecres.
Es va fer la cerimònia de la benedicció abacial del nou abat, Manel Gasch, i s'hi va aplegar un públic nombrós.
Després de l'acte es va fer una recepció, ja sense les restriccions més estrictes dels moments més durs de la pandèmia.
Això va permetre fer l'aperitiu i coincidir a personalitats que normalment no es troben molt a prop.
Hi eren, a més del president Pere Aragonès i la delegada del govern espanyol, Teresa Cunillera, el gruix de la cúpula eclesiàstica catalana, des de bisbes a abats i abadesses, el líder d'ERC, Oriol Junqueras, i l'exconseller Joaquim Forn, així com el major dels Mossos, Josep Lluís Trapero, a qui es va veure xerrant animadament amb altres uniformats.
Hi era també el tinent general Fernando Aznar, inspector general de l'Exèrcit, i els principals directius dels mitjans públics.
En canvi, també criden l'atenció algunes absències.
No hi havia cap figura coneguda dels partits de la dreta espanyola.
Cap membre del PP, Ciutadans o Vox s'hi va deixar veure.
Vist i llegit
Com es tracten a les seccions de cultura dels mitjans de comunicació les vaques sagrades?
És prou mordaç el periodisme cultural que es fa a l'Estat?
L'escriptor i columnista d'El Confidencial Alberto Olmos pensa que no i ho exposa en un article on considera que el periodisme ha reculat en aquest àmbit davant un bon gust massa convencional i l'absència de crítica.
Serien coneguts com els Catòlics i unirien les dues corones, que mantindrien però els seus furs respectius fins al segle XVIII.
Es van casar a Valladolid amb 17 i 18 anys respectivament i van trigar encara uns anys a heretar les respectives corones.
Sota el seu regnat es va emprendre la conquesta d'Amèrica i es va acabar la reconquesta de la península amb la incorporació de Granada.
Ralph Lifschitz és entre les persones més riques dels Estats Units i es va centrar de forma exclusiva en la roba d'homes a finals dels 60.
Poc després començaria també una línia per a dones.
Els seus polos són, sens dubte, la peça més popular a casa nostra.
Ferran Casas i Manresa
subdirector de NacióDigital
Fes clic aquí per rebre'l

Response: L'impuls de la política lingüística serà una prioritat del Govern; el nou abat Montserrat ha rebut la benedicció abacial.


Instruction: Descriu amb una sola frase de què tracta aquest text.

Context:
La coalició electoral Compromís-Podemos ha presentat aquest dijous a València el seu acord fundacional 'És el moment' en un acte on ha estat els principals candidats al Congrés per a les eleccions del 20-D així com els portaveus de les dues formacions que integren l'acord electoral.
Tres representants de la societat civil han llegit el text que manifesta "hi ha moments que condensen les esperances i il•lusions de molts anys i molta gent" i es proclama hereu de la possibilitat de canvi oberta pel 15M i la Primavera Valenciana, tot assenyalant que "el 24 de maig vam fer un primer pas que cal continuar".
En aquest sentit, denuncia que les "elits valencianes tenen un projecte de país molt allunyat de les necessitats de la ciutadania" de "convertir-nos en la platja de Madrid" i una "regió submisa que ha venut una i altra vegada els interessos dels valencians i les valencianes, empitjorant així les condicions de vida de la majoria".
Durant la presentació ha intervingut l'actriu Rosana Pastor, candidat independent número 4 per València, que ha remarcat el fet d'haver donat un pas endavant en la política i la responsabilitat de saber que representarà molta gent.
Així mateix, s'ha projectat un vídeo del número 1 al Senat per València, l'expresident de la preautonomia valenciana Josep Lluís Albinyana.
El portaveu de Podemos al País Valencià, Antonio Montiel, ha dit en el seu torn d'intervenció que a les pròximes eleccions "s'ha d'obrir el meló de la Constitució" i que l'acord que s'ha signat amb Compromís "no és un acord de conveniència, no vol sumar, sinó multiplicar".
Montiel ha incidit que davant el nou procés que s'obre a l'Estat els valenciana "no podem deixar passar el moment, com a la Transició" i ha agraït "l'esforç i la generositat" de tots els qui formen la candidatura.
"No és un acord de partits, una coalició com les d'abans, anem a construir un nou país i una nova Espanya", ha dit.
Oltra: "Rajoy es troba a un mes i un dia de la seva condemna".
Al seu torn, la coportaveu de Compromís Mónica Oltra ha intervingut proclamant que hi ha una guerra oberta "contra els que ens treuen els drets".
Oltra ha remarcat "no estem disposats a mercadejar els nostres drets, no negociem amb allò que és nostre".
En aquest sentit, la portaveu de Compromís ha dit que el 24-M "els valencians, que som gent de pau, ens vàrem aixecar contra els que ens havien declarat la guerra i vàrem dir prou".
En aquest sentit, ha indicat que un terç dels vots aconseguits varen ser per a Compromís i Podemos, sent la força més nombrosa al parlament valencià.
"No volem ser més que ningú però ja n'hi ha prou que cada vegada que el PP pren una decisió és per insultar els valencians", ha dit Oltra, que ha definit com "anomalia democràtica" el finançament valencià perquè és "una comunitat pobra que paga com a rica".
Sobre el pacte amb Podemos ha dit que "no és perfecte però és el que és i pel qual hem lluitat molt de temps".
Oltra ha cridat a treure del govern "el partit de la indecència" i ha anunciat que "els vàrem fer fora del govern valencià i els farem fora del govern d'Espanya".
En aquest sentit ha dit que Rajoy es troba "a un mes i un dia de complir la seva condemna".
"Les pròximes eleccions no només decideixen qui ocupa la cadira sinó que canvien el rumb de l'Estat"
El text presentat aquest dijous assenyala que les condicions per al canvi estan donades però que aquest "no és ni inevitable ni irreversible".
L'acord defensa recuperar i ampliar l'Estat del Benestar equiparant-lo als nivells europeus; rescatar la democràcia; impulsar la transparència, la participació i la honestedat en el funcionament de les institucions; garantir els drets socials per a que totes les persones tinguin cobertes les necessitats bàsiques i puguin accedir a les mateixes oportunitats; adoptar la sostenibilitat com a principi rector de la societat, l'economia i el medi ambient.
Així mateix denuncia que les actuals polítiques d'austeritat són estèrils i que la inversió social pública s'ha d'equiparar als estàndards europeus.
La coalició defensa una auditoria ciutadana per determinar els efectes de les mesures econòmiques dels darrers anys i la responsabilitat en el deute i en el rescat bancari.
El manifest assenyala que la Constitució del 78 ja no és capaç de garantir els drets i que cal impulsar un procés constituent basat en el protagonisme de la ciutadania.
"Les eleccions de desembre no només decidiran qui ocuparà la cadira d'un o altre govern sinó que marcaran el rumb de l'Estat per a les properes generacions i per tant, són d'una transcendència absoluta per al País Valencià.
Els i les valencianes hem estat massa temps invisibles.
Ara ens toca dir la nostra.
Per nosaltres, per totes, per tots.
És el moment!", conclou.

Response: La coalició Compromís-Podemos al País Valencià aspira a multiplicar forces per contribuir decisivament a un govern de progrés a Madrid.


Instruction: Descriu amb una sola frase de què tracta el text següent.

Context:
En un any atípic marcat pel coronavirus, la manifestació de la Diada de l’Onze de Setembre no en restarà al marge.
L’Assemblea Nacional Catalana, amb la col·laboració d’Òmnium Cultural i l’AMI, ha ideat una jornada que no renuncia al dret de manifestació i que alhora permet de seguir el protocol de seguretat dictat pel PROCICAT.
La mobilització constarà d’una part virtual i una altra de presencial que, és clar, no oferirà les imatges multitudinàries que hem vist aquesta darrera dècada.
Per una banda, l’Assemblea vol denunciar la discriminació econòmica i social que castiga Catalunya i que perjudica diàriament els ciutadans, i això ho farà en 107 punts de concentració –amb una capacitat total de 48.000 persones– en 82 municipis del Principat.
Aquests punts assenyalaran directament institucions de l’estat espanyol, com ara, a la ciutat de Barcelona, el Banc d’Espanya, a la plaça de Catalunya; la seu de la Seguretat Social espanyola, a la cruïlla del carrer d’Aragó i el passeig de Gràcia; i a les estacions de Sants i de Sant Andreu Arenal.
L’acte polític central serà a Barcelona, que es farà a la seu de l’Agència Tributària espanyola, a la plaça de Letamendi.
A la resta del Principat els punts de concentració seran jutjats, estacions de RENFE, oficines del servei públic d’ocupació de l’estat espanyol (SEPE), de la seguretat social i de l’agència tributària.
De totes maneres, en alguns casos, per qüestions sanitàries, s’ha optat per places o avingudes a prop d’aquests punts.
Els qui no puguin inscriure’s a l’acte –imprescindible per accedir-hi– o que per motius sanitaris no vulguin participar-hi, tenen una altra manera de ser-hi presents: l’ANC demanarà que tothom surti als balcons a les 17.14, per bé que no n’ha donat més detalls.
On i quan es faran les concentracions de l’Onze de setembre?
Tota la informació
Consulteu totes les concentracions ací:
Protecció Civil de la Generalitat recordava ahir que les manifestacions a la via pública, com les de la Diada, han de seguir mesures de seguretat, com ara l’ús de màscara, la distància d’1,5 metres entre manifestants i controls d’accés.
Alhora recomana que no hi vagin els més grans de seixanta anys, els escolars i els afectats per malalties greus cròniques.
L’ANC, conscient de les crítiques que qüestionen que s’hagi organitzat la concentració, ha optat per complir amb escreix les mesures de seguretat.
Totes les mobilitzacions seran estàtiques i els manifestants hauran de mantenir en tot moment dos metres de distància amb la resta del públic assistent.
Se seguirà el model de manifestacions que s’ha vist en més indrets del món, on es garanteix en tot moment la distància entre manifestacions i que no hi hagi aglomeracions.
Per una altra banda, hi haurà també una reivindicació per via digital, que tindrà com a eix central la web Xarxa Independència.
L’objectiu d’aquesta iniciativa és crear una gran xarxa virtual que mostri la implantació de l’independentisme al país i il·lustri la capacitat col·lectiva de la gent a l’hora de fer grans canvis.
En realitat, és una iniciativa solidària, atès que els diners que se n’obtinguin es destinaran a ajudar sectors que passen penúries per culpa de la pandèmia, com el cultural, el sanitari i el social.
Consulteu ací com participar en la Xarxa Independència.
Tots els membres del govern de Quim Torra han refusat d’assistir a les mobilitzacions físiques que organitza l’ANC.
Aquestes últimes setmanes alguns membres del govern havien expressat dubtes sobre la idoneïtat de fer la mobilització, tenint en compte el context de pandèmia.
L’últim, Josep Maria Argimon, secretari de Salut Pública, que va fer un advertiment clar a l’ANC: ‘No és oportú de fer mobilitzacions’, va dir.
En una entrevista a VilaWeb, la presidenta de l’ANC, Elisenda Paluzie, va respondre al govern: ‘No els hi havíem convidat!
Enguany, l’única concentració que funciona per invitació és l’acte central, i és molt petit.
Hi haurà una mica menys de dues-centes persones.
I, com ja vam fer l’any passat, els únics convidats són representants d’entitats socials.’

Response: La diada de l’Onze de Setembre d'enguany estarà marcada per les restriccions sanitàries i s'impulsaran manifestacions alternatives a les tradicionals.


Instruction: Descriu amb una sola frase de què tracta el text següent.

Context:
No tenir feina, quedar-se sense sostre, ser nouvingut i trobar-se totes les portes tancades...
Les persones que pateixen situacions de vulnerabilitat queden tocades emocionalment, arribant fins i tot a aïllar-se de la societat.
Per ajudar-les a empoderar-se i fer ressorgir els seus talents i potencialitats, la Creu Roja de Girona ha engegat un projecte pioner que, d'ençà del setembre de l'any passat ja ha atès gairebé 300 persones arreu de la demarcació.
L'objectiu és que tots aquells qui hi prenen part puguin sortir del pou i, malgrat les dificultats, encarin la situació.
El projecte 'Benestar Social i Activació Personal' s'ha plasmat ara en una exposició on, a través de retrats dels participants, es convida els visitants a imaginar la història que hi ha al darrere de cada fotografia.
L'objectiu de la Creu Roja és que, a partir de l'any que ve, la iniciativa es pugui estendre a tot Catalunya.
En Morad Bejtit té 38 anys i en fa disset que va arribar a Catalunya.
Al Marroc, treballava en un locutori, però aquí ha hagut de sortir-se'n com ha pogut.
La crisi el va atrapar de ple i el va abocar a viure al carrer.
En Nelson Guevara té 40 anys i ara en fa tres que va arribar d'Hondures.
Al seu país, gestionava diversos negocis a centres comercials (clíniques dentals, botigues de trucs de màgia).
Explica que va decidir creuar l'Atlàntic per cuidar la seva família –és pare d'una nena- i que mai s'hauria imaginat ser "un immigrant sense papers".
La situació d'extrema vulnerabilitat que creuen tant en Morad com en Nelson els va deixar tocats emocionalment.
De fet, l'hondureny admet que va patir depressió i que, en alguns moments, no veia sortida al pou.
Com ells dos, segons recull un estudi de la Creu Roja, hi ha moltes altres persones vulnerables a qui la crisi els ha afectat l'estat d'ànim.
En concret, a sis de cada deu a qui l'entitat atén a comarques gironines.
I gairebé el 17% pensen que no val la pena viure.
Per ajudar-los i evitar que s'aïllin, la Creu Roja de Girona ha engegat un projecte pioner: 'Benestar Social i Activació Personal'.
La iniciativa, com explica la responsable de programes d'extrema vulnerabilitat de l'entitat, Marta Molist, vol actuar com una "llançadora" que "potenciï els seus talents i capacitats" i els permeti entomar la situació.
Individual i en grup
El programa, que compta amb l'ajuda de vuit tècnics de la Creu Roja (entre els quals, quatre psicòlogues) té una part individual i una altra de col·lectiva.
A cadascun dels participants, se'ls fan sessions de coaching i també se'ls inclou dins un grup format per entre deu i dotze persones, que els ajuda a motivar-se.
"Es fan moltes sortides i, sobretot, es treballa amb manualitats, perquè això els permet potenciar els seus talents", explica Molist.
"L'objectiu és que, quan el recurs s'acabi, ells mateixos tinguin recursos per tornar-se a integrar a la comunitat; per això, per exemple, es visiten associacions que els puguin acollir", diu la responsable de la Creu Roja.
Arreu de Catalunya
D'ençà del setembre de l'any passat, el programa 'Benestar Social i Activació Emocional' ja ha atès gairebé 300 persones en situació de vulnerabilitat.
Sobretot, però, la iniciativa ha eclosionat al llarg d'aquest 2018.
Des del gener, 202 persones s'han beneficiat d'aquest programa pioner de la Creu Roja de Girona, que compta amb el suport de la Generalitat i la Diputació.
I aquest darrer trimestre, el projecte ja s'ha estès arreu de la demarcació (entre d'altres, a la Bisbal, a Torroella de Montgrí, a Verges, a Palamós, a Platja d'Aro, a Blanes, a Santa Coloma de Farners, a Anglès, a Ripoll i a Camprodon).
Ara, Molist avança que la intenció és que 'Benestar Social i Activació Personal' faci el salt a tot Catalunya durant el 2019.
"No perdre mai l'esperança"
En Morad i en Nelson són l'exemple de com el programa els ha ajudat a superar l'atzucac emocional que van viure.
"Ara m'estic a La Sopa i estic més tranquil i relaxat; he après a no perdre mai l'esperança i a no quedar-me estancat", explica en Morad.
"He superat la depressió i les desil·lusions; el programa em va ajudar a retrobar-me, reenfocar-me i retrobar els meus somnis i l'esperança de tirar endavant", explica en Nelson, que està pendent de rebre els papers.
"Avui torno a creure en mi, encara més que abans", hi afegeix.
Ara, la Creu Roja de Girona ha fet extensiu aquest projecte a través d'una exposició interactiva, que es pot veure al centre cívic del Barri Vell de la ciutat.
A través de diferents retrats dels participants, l'entitat convida el visitant a imaginar-se quina història –i sobretot, quines potencialitats- hi ha al darrere de cada rostre.
I un cop ho han respost, poden contrastar-ho amb els escrits que han fet aquells qui surten a les fotografies.

Response: La Creu Roja de Girona ha creat un programa que atén els problemes emocionals i psicològics dels més vulnerables.


Instruction: Descriu amb una sola frase de què tracta el text següent.

Context:
Fins a les vuit del vespre d'aquest dilluns 2 d'abril ja havien tornat de les vacances de Setmana Santa 528.000 vehicles, un 84,5% dels previstos pel Servei Català de Trànsit (SCT) durant l'Operació Tornada.
Les retencions d'aquesta operació han afectat sobretot a la zona sud de l'AP-7 on aquest dilluns s'han arribat a registrar 15 quilòmetres de cues entre Constantí i Riera de Gaià (Tarragonès) a causa d'un accident al migdia.
Al llarg de la tarda hi ha hagut cues de fins a 13 quilòmetres a Vilafranca del Penedès.
També la tornada de les vacances ha provocat cues a l'A-2 entre Igualada i el Bruc en direcció a Barcelona on es van arribar a registrar 18 quilòmetres de retencions de vehicles al llarg de la tarda.
La N-340 al camp de Tarragona també va comptar amb diverses retencions, algunes d'elles de 9 entre Torredembarra i Coma-ruga.
El diumenge, la situació va ser pitjor amb 20 quilòmetres de retenció a la N-340 al Vendrell en sentit Bareclona o els 16 que es van acumular a l'A-2 al seu pas per Castellolí (l'Anoia).
També en el tram sud de l'AP-7 es va arribar a registrar 25 quilòmetres de retencions a Vilafranca del Penedès i 12 més al Vendrell.
La Costa Brava també va comptar amb cues de fins a 9 quilòmetres a la C-31 al tram de Santa Cristina d'Aro fins a l'enllaç amb la C-65 o en aquesta segona via a l'alçada de Llagostera amb 4,5 quilòmetres de vehicles parats.
L'operatiu de tornada del Servei Català de Trànsit es va activar diumenge a les 12 del migdia i s'ha allargat fins a la mitjanit del dilluns 2 d'abril.
Cinc morts a les carreteres
A nivell de sinistralitat, aquesta Setmana Santa deixa un balanç de cinc morts a les carreteres catalanes.
Dues d'elles en un xoc entre dos cotxes i un camió a l'AP-7 a Castellví de Rosanes (Baix Llobregat) el dissabte 24 de març.
Les víctimes mortals van ser un home de 77 anys i una dona de 76, mentre que un altre home de 56 anys va resultar ferit de poca gravetat.
Un dels vehicles va acabar sota el camió de gran tonatge.
El passat diumenge 25 de març hi va haver la tercera víctima mortal quan el conductor d'una motocicleta va sortir de la via a la LV-3003 a Torà (Segarra).
L'accident es va produir a tres quarts de vuit del vespre i la víctima era un veí del municipi de 55 anys.
La tercera víctima mortal en aquesta Setmana Santa es va produir el dimarts 27, quan un home de 68 anys va morir en un xoc frontal entre un cotxe i un camió a la C-55 al seu pas per Callús (Bages).
El conductor del turisme va morir després del xoc per motius que encara es desconeixen.
L'últim sinistre mortal a les carreteres catalanes ha estat aquest dissabte 31 de març, quan un motorista de 59 anys va perdre la vida a la C-32, a l'alçada de Sant Pere de Ribes (Garraf).
La seva acompanyant de 49 anys va ser evacuada fins a l'Hospital Bellvitge.
Protestes dels CDR
Per altra banda, la mobilitat d'aquesta Setmana Santa també ha estat marcada per l'acció dels Comitès per la Defensa de la República.
El diumenge 1 d'abril, en plena operació retorn, diversos grups van aixecar les barreres dels peatges de l'AP-7 a Castellbell i el Vilar, la Roca del Vallès, el Vendrell i l'Hospitalet de l'Infant.
A la Noguera, el CDR també va convocar talls intermitents de 20 minuts a la C-13, a l'alçada del municipi de Tèrmens.
Tot i provocar un quilòmetre de retencions, els Mossos d'Esquadra desviaven el trànsit per l'interior del municipi per evitar els talls.
El dilluns 2 d'abril, els CDR també van aixecar les barreres, en aquest cas del peatge de Vallcarca a la C-32, entre Castelldefels i Sitges en una protesta que va durar mitja hora.
Una manifestació de 15 minuts a la porta del peatge va comportar retencions de 5 quilòmetres com a màxim.

Response: La mobilitat a Catalunya aquesta Setmana Santa s'ha saldat amb diverses retencions, cinc víctimes mortals i talls de carreteres.


Instruction: Descriu amb una sola frase de què tracta el text següent.

Context:
‘M’estimo molt més rebre el Premi Pepe Carvalho de la ciutat de Barcelona que tenir el Premi Nobel, tot i que et donen dos milions de dòlars lliures d’impostos’.
Així ho ha dit l’escriptor nord-americà James Ellroy, que rebrà avui el Premi Pepe Carvalho al Saló de Cent de l’Ajuntament de Barcelona.
L’escriptor, amb un to irònic i bromista, ha arrencat la roda de premsa dient que és ‘el rei de la ficció negra’ per més endavant manifestar que la literatura negra és de primera classe i la resta és de segona i no val res.
Ellroy ha assegurat que no li interessa gens el present, sinó que sempre ha viscut en el passat.
El premi Pepe Carvalho es lliura en el marc de BCNegra, la trobada de novel·la negra que té lloc del 29 de gener al 4 de febrer.
‘Si us esperàveu un discurs reflexiu i ben profund, políticament correcte sobre l’estat de la qüestió en el meu país i a la resta de món, un discurs ple de llàgrimes per tots aquells pobles oprimits del món, heu donat el premi a la persona errònia’, ha indicat.
També ha declarat que, per aquest motiu, no li donen el Nobel de Literatura, a la vegada que ha assegurat que preferia rebre el Pepe Carvalho de Barcelona.
‘Kazuo Ishiguro (Premi Nobel de Literatura l’any 2017), ‘malo’ i Ellroy, ‘arriba”, ha dit.
Ha reconegut que no li interessa gens el present: ‘He viscut sempre en el passat i encara hi visc profundament’.
Quan era petit, Ellroy llegia les revistes ‘Life’ dels seus pares sobre la Segona Guerra Mundial.
‘El present no em diu absolutament res i no sento cap mena d’obligació ni de mandat moral de fer cap comentari sobre el moment present’.
‘Mis rincones oscuros’
Random House va reeditar el passat 11 de gener una de les obres més emblemàtiques d’Ellroy ‘Mis rincones oscuros’, que tracta sobre les memòries de la investigació de l’escriptor sobre l’assassinat no resolt de la seva mare quan tenia 10 anys, que va ser trobada en la cuneta d’una carretera d’un petit poble a prop de Los Angeles.
‘Aquest llibre l’ha seguit una seqüela de ‘Perfidia’ que ben aviat podré lliurar a la meva editora, en el qual hi ha un personatge que es basa en la meva mare, una infermera de la Segona Guerra Mundial, alta i pellroja’, ha apuntat.
Preguntat pel paper de les dones als seus llibres, ha explicat que a les seves novel·les elles ‘són personatges no vistos que belluguen les cordes de les històries i les trames’ que explica.
Això és encara més veritat en la novel·la que escric, on un personatge arriba per convertir-se en l’heroïna d’un llibre’.
Premi Carvalho
Ellroy ha dit que, evidentment, havia sentit a parlar de Vázquez Montalban amb el premi Pepe Carvalho, però ha reconegut no n’ha llegit cap llibre.
El jurat, format per Paco Camarasa, Antonio Iturbe, Andreu Martín, Rosa Mora, Daniel Vázquez Sallés, Sergio Vila-Sanjuán i Carlos Zanón, ha atorgat el premi d’enguany a l’escriptor nord-americà James Ellroy, creador d’un món poblat de personatges decadents i desesperançats que s’han fet especialment populars arreu del món gràcies a les adaptacions cinematogràfiques de dues de les seves novel·les: ‘L.A. Confidential’, que va portar a la pantalla Curtis Hanson el 1997, i ‘La dàlia negra’, que el 2006 va dirigir Brian De Palma.
El jurat ha volgut reconèixer la capacitat de l’autor per a ‘reinventar i expandir el gènere negre cap a territoris històrics, socials i estilístics personals i ambiciosos’, sempre explorant l’imaginari nord-americà i del món occidental i posant al descobert les mancances i corrupcions del poder.
‘El Cuarteto de Los Ángeles’, format per les novel·les ‘La Dalia Negra’ (1987), ‘El gran desierto’ (1988), ‘L.A. Confidential’ (1990) i ‘Jazz blanco’ (1992) són algunes de les seves obres destacades.
Dennis Lehane (2017), Donna Leon (2016), Alicia Giménez Bartlett (2015), Andrea Camilleri (2014), Maj Sjöwall (2013), Petros Màrkaris (2012), Andreu Martín (2011), Ian Rankin (2010), Michael Connelly (2009), P. D. James (2008), Henning Mankell (2007) i Francisco González Ledesma (2006) han rebut en anys anteriors el Premi Pepe Carvalho.

Response: James Ellroy rep el premi Pepe Carvalho de Barcelona en el marc de la trobada de novel·la negra BCNegra d'enguany.


Instruction: Descriu amb una sola frase de què tracta el text següent.

Context:
Final de la vaga de fam després de pràcticament tres setmanes.
Jordi Sànchez, Jordi Turull, Joaquim Forn i Josep Rull han decidit posar fi a aquesta protesta pacífica després d'haver-la començat els dies 1 i 3 de desembre, respectivament.
L'objectiu de la vaga, durant la qual han perdut diversos quilos i s'ha hagut de vigilar el seu estat de salut -Turull ha passat la recta final a l'infermeria-, era protestar contra la lentitud del Tribunal Constitucional (TC) a l'hora de resoldre els recursos d'empara presentats durant l'últim any.
La vaga, segons assenyalen persones properes als seus impulsors, "ha donat fruits".
"La setmana després d'haver-la iniciat, el TC ja ha començat a resoldre cinc dels recursos presentats.
La nostra acció ens ha ajudat a remoure consciències a Espanya i Europa; hem rebut mitjans de comunicació estrangers i hem explicat arreu del món la nostra situació, l'actuació partidista del TC i de la justícia espanyola", assenyalaven Rull, Turull i Forn en una carta als associats barcelonins del PDECat.
Traslladats a Terrassa
En una roda de premsa aquest dijous, la portaveu dels vaguistes, Pilar Calvo, ha precisat que Sànchez, Rull, Turull i Forn han decidit justament avui la finalització de la vaga, després d'haver perdut entre un 10% i un 11% del seu pes.
El control que hauran de seguir a partir d'ara serà "exhaustiu".
El procés de reintroducció d'aliments serà pautat i progressiu.
Fonts penitenciàries han confirmat aquest dijous que els quatre presos seran traslladats aquesta tarda a la Unitat Hospitalària Penitenciària de Terrassa (UHPT) per tornar a ingerir aliments sota control mèdic.
Es recuperaran en un mòdul d'hospitalització ordinària, en habitacions individuals, i les visites seran molt restringides.
En una carta conjunta, els quatre presos en vaga de fam asseguren "amb satisfacció" que, gràcies a la "fortalesa col·lectiva" s'ha fet un "pas important" en la restitució dels seus drets i llibertats.
"Poques hores després de l'inici de la vaga de fam, i gràcies a l'impacte i commoció social produïda, el Constitucional va comunicar, diumenge 2 de desembre al vespre, la seva voluntat d'abordar regularment els recursos d'empara que fins aleshores no havia volgut estudiar", han recordat.
Aquest dijous, de fet, el TC ha denunciat que denega per unanimitat la petició de llibertat de Sànchez.
No obstant això, també veuen "lamentable" que s'hagi hagut d'interpel·lar la justícia espanyola amb una acció "tan extrema com una vaga de fam" per tal que garantís els seus drets fonamentals: "És absolutament impropi d'una democràcia solvent a l'Europa del segle XXI".
La influència dels expresidents
Els expresidents de la Generalitat i del Parlament van demanar dimecres al vespre als presos polítics que abandonessin la protesta.
— Síndic de Greuges (@sindicdegreuges) 19 de desembre de 2018
El text estava signat pels expresidents de la Generalitat Jordi Pujol, Pasqual Maragall, José Montilla, Artur Mas i Carles Puigdemont; així com pels expresidents del Parlament Joan Rigol, Ernest Benach, Núria de Gispert i Carme Forcadell.
També la firma el Síndic de Greuges, Rafael Ribó.
Al cap de poc s'hi sumava el president Quim Torra, que en un sopar amb el PDECat insistia en què ja s'havien aconseguit "objectius".
Sobre aquesta, Calvo ha explicat que ha influït, tot i que no ha estat determinant.
Les mostres de suport, però, han estat moltes, han volgut remarcar.
"Des de l'anunci de la nostra acció de denúncia hem rebut centenars de milers de mostres de suport", han assegurat, ja fossin cartes, el caliu dels dejunis o les denúncies que, de forma solidària, s'han produït "en quasi totes les comarques arreu del país".
Entre els agraïments els presos també han tingut paraules per a les seves famílies i amics.
"Com agradava dir a Lluís Maria Xirinacs, la vaga de fam toca els amics i coneguts amb una mica de sensibilitat", han recordat.
I admeten que la "sageta" de la seva acció "ha arribat al cor de molta gent".
La crida al pacifisme el 21-D
Sànchez, Rull, Turull i Forn "no han aturat la vaga de fam perquè demà és 21-D", ha volgut aclarir la seva portaveu.
Els presos, ha dit, emplacen la ciutadania a manifestar-se amb una "actitud cívica i pacífica", i ha afirmat que ha de ser aquest la que "desbordi els carrers" de Barcelona aquest divendres: "L'objectiu és fer escoltar, una vegada més, la veu col·lectiva a favor de la llibertat, del ple exercici dels drets fonamentals i que es respecti la voluntat d'autodeterminació del poble de Catalunya".

Response: Els quatre presos independentistes en vaga de fam abandonen la protesta després que el TC ha resolt els recursos pendents.


Instruction: Descriu-me amb una sola frase de què tracta aquest text.

Context:
La presidenta d'Òmnium Cultural, Muriel Casals, a la seu de l'entitat Foto: ACN
La presidenta d'Òmnium Cultural, Muriel Casals, aposta per un acte civil de suport al pacte fiscal que aprovi el Parlament perquè els representants polítics se sentin reforçats i també per reclamar-los que no "cedeixin massa" en la negociació a Madrid tot recordant que "experiència de l'Estatut va ser dolorosa".
En una entrevista a l'ACN, ha citat la dita popular 'quan has perdut, no perdis la lliçó', per apel·lar a què no es tornin a repetir errors del procés de l'Estatut.
D'altra banda, dos anys després de la massiva manifestació del 10-J organitzada per Òmnium com a resposta de la retallada del TC sobre l'Estatut, Muriel ha defensat "el capital polític" que la mobilització va generar.
Casals creu que "probablement" en el procés de negociació del pacte fiscal i en el moment d'anar a Madrid caldrà mostrar "explícitament" que els catalans "no volen que els representants polítics cedeixin massa".
Tot i admetre que en tota negociació hi ha certes concessions, ha reclamat que no es rebaixi la proposta que surti de Catalunya per evitar que es torni a repetir l'experiència "dolorosa" de l'Estatut.
En aquest context, ha citat la dita popular 'quan has perdut, no perdis la lliçó' i s'ha mostrat esperançada que els polítics tinguin ara, després del procés de l'Estatut, la consciència que no poden tornar a Catalunya amb un pacte rebaixat, "perquè els hi tirarem a la cara i no l'acceptarem", ha afegit.
Es tractaria d'un acte perquè els representants polítics se sentin reforçats amb el pacte fiscal, ja que segons Casals, l'objectiu no és criticar-los sinó traslladar-los el missatge que tenen molta força si fan el que els ciutadans els hi demanen.
Muriel Casals ha explicat que apareixen constantment entitats que volen aglutinar el sobiranisme i que podrien liderar aquest acte, i ha assegurat que Òmnium no té vocació d'exercir sempre de líder.
"Potser hi ha algun altre nucli que lidera aquest moment polític, no ho descarto", ha afirmat sense donar més detalls.
Encara sobre el pacte fiscal, la presidenta d'Òmnium Cultural s'ha referit a la majoria social que està a favor d'un model amb el que Catalunya recapti tots els impostos i "tingui la clau de la caixa".
Una majoria que, segons Casals, s'hauria de plasmar amb unitat política.
"Alguns partits haurien d'interpretar el que els demanen els seus electors.
Persones que volen que la Generalitat sigui sobirana fiscalment n'hi ha a tots els partits", ha assegurat tot lamentant que, a vegades, es prioritzi la rivalitat i els interessos electorals en lloc del què convé al país.
"És falta d'educació democràtica.
Segons Casals, si no s'aconsegueix que Catalunya tingui una hisenda pròpia per la via del pacte, s'haurà d'aconseguir "per la via de la força", és a dir, no enviant més els impostos a l'agència tributària espanyola.
I en aquest sentit, ha recordat que Òmnium Cultural està preparant una campanya per promoure l'objecció fiscal, una acció que defineix com a "obediència fiscal als legítims governants".
El capital polític del 10-J
Dos anys després de la manifestació del 10-J que va omplir el centre de Barcelona per rebutjar la sentència del TC sobre l'Estatut, Muriel Casals creu que les coses han canviat, tot i admetre que potser no tant com es voldria.
"Hi ha un capital política gràcies a la manifestació i a les consultes que fa que els ciutadans catalans, o una part, estiguem en un estat de tensió política activa, és a dir, que som conscients que les coses han de canviar i que hem de buscar una relació diferent amb l'Estat", ha reflexionat.
Una tensió política amb la qual Casals avisa que no es pot viure a llarg termini.
Segons la presidenta d'Òmnium Cultural, "s'ha de veure la llum d'una solució relativament aviat perquè sinó hi ha risc de cansament i de llençar la tovallola".
Les fórmules del dret a decidir: referèndum, declaració del Parlament o eleccions
En referència a l'exercici del dret a decidir el futur de Catalunya, un dels objectius que s'ha marcat Òmnium amb motiu del 50è aniversari de l'entitat, Casals ha explicat que no hauria de passat necessàriament per un referèndum.
Així doncs, ha opinat que "la fórmula jurídica o política" que s'ha de decidir podria prendre diverses formes: des d'un referèndum a una declaració al Parlament i, fins i tot, unes eleccions anticipades.
Es tractaria d'uns comicis en què es presentessin una unió de forces catalanistes amb una part del programa en comú, un fet que donaria a les eleccions una força de "plebiscit".

Response: Muriel Casals (Òmnium Cultural) esperona el Govern a defensar la proposta catalana de pacte fiscal amb l'Estat espanyol.


Instruction: Descriu-me amb una sola frase de què tracta aquest text.

Context:
El 1986, un nen de cinc anys, Levan Merritt, va caure al recinte dels goril·les del zoo de Jersey, es va trencar el crani i un braç i va quedar sagnant i inconscient sobre el ciment.
Jambo, un goril·la de 25 anys, se li va acostar sembrant el pànic a la multitud.
Jambo havia nascut al zoo de Basel.
El seu pare va ser capturat a l’Àfrica Equatorial per un caçador de goril·les que el va vendre per 10.000 dòlars amb altres dos nadons goril·les al zoo de Columbus.
Quan Jambo tenia onze anys el van vendre al zoo de Jersey, separant-lo dels seus éssers estimats.
En veure el nen, Jambo va donar un tomb pel seu voltant, observant-lo atentament.
Es va asseure al seu costat i va acariciar suaument la seva esquena.
Amb el dors de la seva gran mà, va fregar el trosset d’esquena que no tapava la samarreta i després d’emportar-se la mà un moment al nas, va seure al seu costat, muntant guàrdia.
Quan Levan va recobrar el coneixement, va començar a cridar, espantant als goril·les.
Jambo se’ls va emportar cap als dormitoris, però quan la reixa s’estava tancant, un jove goril·la va escapar.
Dos homes el van mantenir a ratlla mentre un altre era hissat amb Levan fora del recinte.
El 1996, un nen de 3 anys va caure al recinte dels goril·les del zoo de Brookfield.
Es va trencar una mà, va sofrir contusions al cos i es va fer una gran esgarrapada a la cara.
El personal del zoo va usar les mànegues a pressió per allunyar els goril·les del nen.
Però Binti Jua, una goril·la de 8 anys, neboda de la famosa Koko, se li va acostar ràpidament, davant les mirades aterrides dels espectadors.
En arribar al costat del nen, Binti el va aixecar amb cura i se’l va endur en braços fins a una porta del pis inferior per la qual podria entrar el personal sanitari a recollir-lo.
Es va quedar allà esperant pacientment amb el nen a la falda fins que van venir a buscar-lo.
Si hagués estat Binti qui s’hagués caigut, no podria haver estat recollida pels seus pares, ja que el seu pare va ser tancat a San Francisco i la seva mare al Bronx i després a Columbus on va morir.
Fa uns dies a Cincinnati, un nen de tres anys, Isiah Gregg, va caure en una altra d’aquestes presons per goril·les innocents al canal d’aigua que separa els goril·les del mur.
Harambe, un goril·la de 17 anys complerts el dia anterior, se li va acostar i es va quedar al seu costat.
Els goril·les són un poble pacífic, vegetarià, no territorial, sense violència de gènere.
Poden barallar-se per una femella, i fer moviments bruscos, i córrer d’un costat a un altre per espantar, però rarament arriben a atacar de debò.
I si Harambe s’hagués acostat al nen per matar-lo, podria haver-ho fet en uns segons.
Però es va quedar parat al seu costat, entre el nen i la paret.
Els humans som pràcticament els seus únics enemics.
Entrem en els seus territoris i els matem per menjar-nos-els, per dissecar-los o per vendre les seves cries als zoos.
Davant els crits de la multitud abalançant-se sobre la tanca, Harambe semblava confús.
Va arrossegar al nen bruscament la meitat del trajecte aquàtic i es va aturar.
Va mirar el nen i el va posar de peu amb cura.
La cridòria continuava.
Harambe va tornar a arrossegar-lo veloçment i el va treure de l’aigua.
Poc després es va decidir matar Harambe d’un tret.
Em pregunto què hagués passat si Isiah s’hagués escapolit durant la visita a una presó d’assassins i pederastes, i un d’ells l’hagués arrossegat fora de l’aigua.
Em pregunto també per què es critica la mare per haver perdut de vista el seu fill un moment, en lloc de per portar-lo al zoo a divertir-se mirant joves segrestats, condemnats sense motiu a cadena perpètua i convertits en malalts mentals.
Em pregunto per què s’ha criticat el zoo per disparar, en lloc d’intercanviar al nen per plàtans (un pacte que un goril·la entén perfectament), i no se’l critica per tenir goril·les en unes condicions en què ja no podem saber si actuaran com un goril·la normal, donat el gran número de patologies mentals que pateixen els goril·les institucionalitzats.
Llig l’article sencer a la web de Mètode.
Paula Casal.
Investigadora ICREA i codirectora de l’UPF Center for Animal Ethics.
Què és Mètode?

Response: Els goril·les han demostrat repetidament que són animals pacífics malgrat el maltractament a què els sotmetem els humans als zoològics.


Instruction: Descriu-me amb una sola frase de què tracta aquest text.

Context:
El president del govern espanyol, Mariano Rajoy, i la vicepresidenta, Soraya Sáenz de Santamaría, no estan obligats a comparèixer a la comissió d'investigació del Parlament per investigar l'"operació Catalunya".
De la mateixa manera, tampoc tenen el deure d'atendre les sol·licituds de documentació que realitzi l'esmentada comissió.
Així es recull en un informe del Consell d'Estat a què ha tingut accés Europa Press i que respon expressament a la consulta que li va fer l'executiu espanyol el 8 de maig sobre si Rajoy, Santamaría i altres ministres i càrrecs de l'administració de l'Estat "estan obligats a comparèixer davant d'aquesta comissió d'investigació del Parlament de Catalunya sobre l' "operació Catalunya"".
A més, el govern espanyol va preguntar a l'òrgan consultiu si era pertinent facilitar "la documentació que pot estar en els arxius de diversos departaments ministerials i organismes públics de l'Administració General de l'Estat i que pugui ser requerida per l'esmentada comissió d'investigació".
La resposta, de nou, ha estat negativa.
Ja estaven citats pel 6 de juliol
Sigui com sigui, el Parlament ja ha posat data a aquestes compareixences.
La presidenta de la comissió, la diputada de Junts pel Sí Alba Vergés, va avançar fa dos dies que Rajoy, Santamaría, el ministre de l'Interior, Juan Ignacio Zoido, i el cap de gabinet del president espanyol, Jorge Moragas, seran citats el proper 11 de juliol.
Malgrat tot, com ja havia fet el Consell d'Estat en altres informes anteriors sobre altres comissions d'investigació, de nou conclou que "no resulta obligat atendre el requeriment de compareixença que pogués dirigir-se al president i la vicepresidenta, ministres i exministres, alts càrrecs i ex-alts càrrecs de l'Administració General de l'Estat i membres en actiu o en altres situacions administratives de les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat".
Només requeriments a càrrecs i funcionaris de la Generalitat
El Consell d'Estat al·ludeix a la previsió que recull l'article 56.3 del text refós del mateix reglament del Parlament -idèntica a la dels reglaments d'altres assemblees legislatives- que circumscriu la responsabilitat d'una eventual incompareixença als funcionaris o autoritats de la Generalitat als que s'hagués dirigit el requeriment, "sense esmentar a les altres persones la presència dels quals també pot ser sol·licitada".
Així, explica en el seu informe -que té data de 25 de maig- que cal distingir entre "requeriments" i "sol·licituds" de compareixença.
Els primers només poden dirigir-se a les autoritats, funcionaris i, en general, agents de l'administració que depenen del Govern que és objecte de control parlamentari a través de la comissió d'investigació.
Les sol·licituds, en canvi, poden formular-se a qualsevol persona, fins i tot d'administracions diferents de la investigada, "sense tenir cap efecte vinculant".
El Consell d'Estat estima que "no pesa, sobre autoritats i funcionaris aliens a l'Administració de la Generalitat, un deure de compareixença" davant la comissió "operació Catalunya", "ni tampoc sobre els membres actuals o anteriors del govern" de l'Estat.
A més, però, subratlla que perquè qualsevol sol·licitud o requeriment de compareixença pogués prosperar seria "necessari també el concurs" d'un altre requisit: que la comissió s'hagi constituït en relació amb un assumpte que sigui de competència de la Generalitat i que la qüestió en relació amb la qual es requereix la compareixença també ho sigui.
No obstant això, el Consell d'Estat entén que totes aquestes circumstàncies "no concorren en el cas objecte d'aquesta consulta".
Tampoc cal enviar informació
Pel que fa a les peticions de documentació que es puguin fer, el Consell d'Estat argumenta que "no hi ha un deure" d'atendre aquestes possibles sol·licituds perquè "ni les autoritats i funcionaris requerits pertanyen ni guarden dependència amb òrgans de la Generalitat ni la matèria que és objecte de la comissió està en l'àmbit de competència "del Govern.
Per tot això, conclou que "no resulta obligat atendre els eventuals requeriments de remissió de documentació que pot actuar en els arxius dels departaments ministerials i organismes públics de l'Administració General de l'Estat, que poguessin ser formulats per la comissió d'investigació del Parlament sobre l'"operació Catalunya"".

Response: El Consell d'Estat dictamina que Rajoy i Sáenz de Santamaría no han de comparèixer a la comissió d’investigació per l’“operació Catalunya”.


Instruction: Descriu-me amb una sola frase de què tracta aquest text.

Context:
L'Audiència de Girona ha condemnat dos homes a 12 anys de presó cadascun per violar una dona en pis de Celrà (Gironès) la matinada del 8 de desembre del 2013.
Segons recull la sentència, els agressors Radu Boldizsar i Emilian Alexandru Clapa van coincidir amb la víctima en un bar de la població i la van convidar a anar a casa d'ells per continuar bevent.
La dona els va seguir.
Un cop al pis, però, i després d'ingerir més alcohol, van obligar la víctima a fer-los una fel·lació.
L'agressió no va acabar aquí, a continuació la van portar fins al llit on li van arrancar les mitges i la van violar simultàniament.
La sentència recull que els condemnat s'anaven "intercanviant les posicions" mentre durava la violació.
L'Audiència els ha condemnat per un delicte d'agressió sexual.
La violació que ara l'Audiència de Girona ha sentenciat va tenir lloc la matinada del 8 de desembre del 2013.
Aquella nit, la víctima i els dos condemnats havien coincidit en un bar de Celrà, on els dos homes van proposar-li que els acompanyés a prendre una cosa a casa d'ells.
Tots tres van estar prenent alcohol al pis.
El tribunal situa l'agressió sexual entre les tres i les sis de la matinada, quan els processats es van posar d'acord per violar la víctima.
Quan la dona va adonar-se'n de les seves intencions i va intentar marxar del pis, tant Boldizsar com Clapa li van impedir, "subjectant-la amb força" i "bloquejant la porta de la cuina", que era on es trobaven.
La sentència recull que la víctima va intentar fer una trucada amb el mòbil a una amiga per demanar-li auxili, però els condemnats li van treure l'aparell.
Després, Boldizsar va agafar la víctima pel cap per obligar-la a què li fes una fel·lació.
"Li van dir que fes el que ells volien, o sinó la matarien", subratlla la sentència.
La víctima va començar a cridar, però els dos acusats "li van tapar la boca i la van dur per la força en una de les habitacions de la casa".
Allà dins, li van apujar el vestit, li van arrencar les mitges i les botes i la van penetrar, "tant per via vagina com bucal", diu l'Audiència de Girona. i afegeix: "Els dos ho van fer en diverses ocasions, fins i tot penetrant-la al mateix temps i intercanviant-se les posicions".
La dona va poder marxar del pis a les sis de la matinada.
Després de posar-se en contacte amb una amiga, va anar a l'hospital on els metges li van apreciar lesions compatibles amb haver patit una agressió sexual.
No es creu els acusats
A l'hora de dictar sentència, el tribunal de la Secció Tercera ha donat plena credibilitat al relat de la víctima i, en canvi, no s'ha cregut la versió dels acusats.
Durant el judici, les defenses de Boldizsar i Clapa van assegurar que havia estat ella qui havia proposat fer un trio i que les relacions sexuals havien estat consentides.
A més, atribuïen la denúncia a què la dona s'hauria sentit ofesa o vexada perquè s'havien burlat d'ella quan va marxar del pis i que, com que la relació havia estat sense protecció, patia per haver-se contagiat alguna malaltia.
L'Audiència rebutja aquests motius i, per contra, ressalta que les lesions que tenia la víctima "no resulten compatibles amb una relació sexual consentida i, encara menys, casen amb la versió oferta pels processats".
La sentència també recull que després de l'agressió sexual la víctima pateix un trastorn d'estrès posttraumàtic i argumenta que aquestes seqüeles no les tindria si no hagués estat víctima d'una violació.
Per al tribunal, també és simptomàtic que aquella nit s'hagués registrat una trucada de només un segon feta des del telèfon de la víctima.
Per l'hora (tres quarts de sis) i per l'escassa durada, la sentència conclou que l'explicació que va donar la dona és veritat.
És a dir, que ella va intentar fer una trucada de socors però els acusats li van arrabassar el telèfon.
12 anys de presó
La sentència condemna Radu Boldizsar i Emilian Alexandru Clapa com a autors d'un delicte d'agressió sexual a 12 anys de presó.
També els hi prohibeix apropar-se a menys de 500 metres de la víctima durant 22 anys i els hi imposa 10 anys de llibertat vigilada.
En matèria de responsabilitat civil hauran d'indemnitzar la víctima amb 20.000 euros.
El tribunal també demana que s'obri causa contra un dels testimonis, amic dels acusats, que va declarar al judici.
L'Audiència conclou que, amb la seva versió, va mentir per intentar afavorir els dos processats.
La sentència no és ferma i es pot recórrer interposant recurs de cassació davant del Tribunal Suprem en un termini de cinc dies.

Response: L'Audiència de Girona ha condemnat a dotze anys de presó dos homes per haver agredit sexualment una dona el 2013.


Instruction: Descriu-me amb una sola frase de què tracta aquest text.

Context:
El govern espanyol posarà en marxa amb les comunitats autònomes un pla d'exhumacions de fosses de la Guerra Civil i la dictadura que servirà per impulsar les exhumacions, elaborar un mapa de la seva localització, identificar les restes mitjançant un banc d'ADN i fer un cens de les restes, segons ha anunciat aquest dimecres el director general de Memòria Històrica, Fernando Martínez, després d'una reunió a Madrid amb responsables d'aquesta matèria als governs autonòmics.
Catalunya ja té en marxa el seu propi pla de fosses i un programa d'identificació genètica, i fonts del Govern han apuntat que la Generalitat vol articular "algun tipus de mecanisme de col·laboració" i està predisposada a parlar-ne de manera bilateral amb el Ministeri de Justícia.
L'executiu espanyol desplegarà el pla mitjançant la reforma de la Llei de la memòria històrica que ha de permetre superar les "insuficiències" de la Llei del 2007 i atendre les recomanacions que arriben de manera recorrent per part dels organismes humanitaris internacionals.
També adequar la llei a les millores que han introduït les normatives autonòmiques i escoltar les associacions de víctimes i de la memòria històrica, que podran participar al procés.
El pla servirà per actualitzar el mapa de 2.470 fosses que consten actualment a l'Estat -presumiblement per sota la real-, identificar les restes gràcies a un banc d'ADN com el que ja funciona a Catalunya i avançar en futures exhumacions.
A més, permetrà fer un cans que segons Martínez permetrà fer un cens de víctimes per testimoniar la violació dels drets humans durant la Guerra Civil i el franquisme.
L'executiu espanyol apunta que per actualitzar aquest mapa de fosses caldrà un "esforç conjunt" de l'Estat i les CCAA, que han anat elaborant els seus propis mapes.
Amb tot l'executiu espanyol no vol acompanyar aquest pla de fosses d'un calendari fix d'exhumacions.
Principalment per manca d'una assignació pressupostària i per la necessitat de dur-les a terme a través de convenis amb les CCAA.
El pla també afecta la simbologia franquista i emplaçarà les CCAA a detallar els monuments i plaques, així com les edificacions construïdes en batallons disciplinaris, tal com ja recollia la llei del 2007.
Per coordinar aquest pla, el Ministeri de Justícia crearà una subdirecció general encarregada de desplegar les seves mesures, i posarà en marxa també una oficina d'atenció per establir relacions amb les associacions de la memòria històrica.
Catalunya, pionera
Catalunya ja disposa del seu propi pla.
Va ser el primer territori en elaborar un mapa de fosses i un programa d'identificació genètica.
El Govern obre les fosses d'ofici segons una planificació pròpia de la Generalitat sense necessitat que ningú reclami els desapareguts.
505 fosses a Catalunya
El Govern ja te localitzades 505 fosses a Catalunya, de les quals només se n'han obert 38, 14 durant l'últim any.
La Generalitat calcula que hi ha 20.000 persones –catalans, de la resta de l'Estat i de tot Europa- enterrades en fosses i actua d'ofici per obrir-les.
També té en marxa un programa d'identificació genètica com el que el govern espanyol introdueix a aquest pla.
El pla creua l'ADN de les restes òssies amb el dels familiars vius per indicar o descartar possibles coincidències i està a disposició de tots els familiars de víctimes de la Guerra Civil i del franquisme que podrien haver desaparegut a Catalunya.
Coordinació
Fonts de la conselleria de Justícia han explicat que la Generalitat no ha estat present a la reunió d'aquest dimecres perquè la seva relació amb el govern espanyol és bilateral, en la línia de la reunió que va mantenir la consellera Capella i la ministra Delgado ara fa dues setmanes, on van anunciar un princii d'acord en aquesta qüestió.
"Si el govern espanyol vol articular algun mecanisme de col·laboració en aquesta línia, la Generalitat té tota la predisposició per parar-ne bilateralment".

Response: La reforma de la llei de memòria històrica estatal permetrà avançar en l'exhumació i identificació de víctimes del franquisme.


Instruction: Descriu-me amb una sola frase de què tracta el text següent.

Context:
El ministeri de l’Interior espanyol ja començat a fer ús de la recentralització de tots els cossos polícíacs, inclosos els Mossos d’Esquadra l’Ertzaintza, que en aplicació decret d’estat d’alarma pel coronavirus 2019 passen a obeir directament les ordres de Madrid.
Fernando Grande-Marlaska ha emès una ordre que estableix que la policia ha de fer ‘dispositius de seguretat, fixos i mòbils’, a les vies i espais públics i a la xarxa de transport per ‘assegurar el compliment de les mesures limitatives de la llibertat ambulatòria’.
A més, l’ordre avisa que els ciutadans que incompleixin o es resisteixin a ordres de l’autoritat podran ser sancionats.
Segons informa el Ministeri de l’Interior a través d’un comunicat, aquests dispositius de seguretat es faran particularment ‘en aquells llocs o franges horàries que específicament es puguin veure afectats per les restriccions que s’acorden’.
L’ordre recull que caldrà tenir en compte la necessitat de garantir que els ciutadans ‘puguin accedir al seu lloc de treball i als serveis bàsics en cas necessari’, així com ‘permetre la mobilitat del personal d’entitats dedicades a la prestació de serveis essencials o al proveïment i distribució de béns i serveis de primera necessitat’.
El decret d’estat d’alarma que ha aprovat el govern espanyol estableix que els ciutadans només podran circular per les vies d’ús públic per comprar aliments, productes farmacèutics i de primera necessitat; assistència a centres sanitaris; desplaçament al lloc de treball; retorn al lloc de residència habitual; assistència i cura de grans, petits, dependents i persones amb discapacitat; desplaçament a entitats financeres o d’assegurances, o per causa de força major.
La resolució aprovada pel Ministeri de l’Interior mantindrà la seva vigència mentre la tingui el decret d’estat d’alarma i té com a destinataris tots els cossos policials, i també el personal de les empreses de seguretat privada.
Tots ells queden sota les ordres de Grande-Marlaska per a ‘la protecció de persones, béns i llocs’, i amb l’objectiu de garantir una ‘acció concertada’.
En la resolució s’imparteixen ‘criteris comuns d’actuació’ per tal que treballin de forma ‘coordinada sota el comandament del ministre de l’Interior’.
Així, la resolució afirma que ‘la ciutadania té el deure cívic de col·laborar i no obstaculitzar la tasca dels agents de l’autoritat en l’exercici de les seves funcions’ i adverteix que ‘l’incompliment o la resistència a les ordres de l’autoritat competent serà sancionat segons el que disposen les lleis’.
El Ministeri remarca que en tots els dispositius de seguretat ‘es potenciarà la col·laboració i coordinació entre cossos policials amb competència en cada àmbit territorial’, així com la col·laboració del personal de seguretat privada que presti servei a les instal·lacions i serveis afectats.
El Ministeri de l’Interior constituirà un Centre de Coordinació Operativa per assegurar una ‘transmissió permanent i contínua d’informació’ amb les forces de seguretat per a la difusió d’ordres i directrius d’actuació i per a la recepció i seguiment de novetats.
L’ordre també posa a disposició de les autoritats i dels professionals sanitaris els cossos policials per ‘auxiliar institucions i professionals’ en les situacions que sigui necessari per poder prestar assistència mèdica urgent.
De fet, es reforçaran les mesures policials de seguretat per garantir el funcionament dels centres sanitaris, i també a establiments que elaboren, emmagatzemen i distribueixen productes farmacèutics i sanitaris.
A més, quan calgui també es donarà suport als desplaçaments de serveis sanitaris o d’emergències.
A més, els cossos policials també hauran de prestar suport a les mesures destinades a garantir el subministrament d’aliments i d’altres béns i serveis, i es reforçaran mesures per garantir el funcionament d’infraestructures crítiques.
També es faran tasques per garantir el tancament de l’activitat comercial i actes de culte.
Finalment, l’ordre també preveu un apartat per a la protecció de la salut dels agents i garanteix que ‘s’observaran en tot cas les recomanacions i instruccions impartides per les autoritats sanitàries’ per a la prevenció del coronavirus.
Tota la informació sobre el Coronavirus, minut a minut
Coronavirus 2019: Què ha passat avui?
El report diari de VilaWeb
Consells per als qui hagin d’aïllar-se pel coronavirus i per als familiars
Coronavirus: per què rentar-se les mans amb aigua i sabó és tan eficaç?

Response: Tots els cossos policials, inclosos els autonòmics i la seguretat privada, seran coordinats pel Ministeri de l'Interior durant l'estat d'alarma.


Instruction: Descriu-me amb una sola frase de què tracta el text següent.

Context:
Presó provisional immediata i sense fiança per a Fèlix Millet i Jordi Montull, els dos saquejadors confessos del Palau de la Música i intermediaris de les comissions il·legals cobrades de Ferrovial per CDC a través de la institució.
Així ho ha decidit contra tot pronòstic l'Audiència de Barcelona, que ha acceptat la petició de la Fiscalia Anticorrupció sense esperar la sentència ferma del cas Palau, que els condemna a nou anys i vuit mesos de presó i set anys i cinc mesos, respectivament.
Els dos han sortit en ambulància del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya en direcció a la presó de Brians 1.
El tribunal sentenciador accepta els argumenta de la Fiscalia i considera que "existeix evident risc de fuga" dels condemnats per les penes importants que recauen sobre ells.
Tot i que les defenses de Millet i Montull havien al·legat el seu delicat estat de salut com un dels motius per seguir en llibertat, la interlocutòria resol que "ni l'edat ni l'estat de salut d'ambdós" són motius per estalviar-se l'empresonament.
Així doncs, aniran a presó de forma provisional durant el temps de resolució dels recursos de cassació que les seves defenses presentaran al Tribunal Suprem.
Montull ja tenia, de fet, aquestes mesures cautelars mentre que Osàcar no en tenia fins ara.
Arrelament "insuficient" i possibles diners amagats a l'estranger
Tot i que l'advocat de Millet, Abraham Castro, ha assenyalat el seu estat de salut i "arrelament" a Catalunya com a arguments de pes per considerar que no hi havia risc de fuga del seu client, el tribunal no considera que hi hagi "prou arrelament".
Primer, per la magnitud de la pena de presó al qual està condemnat, però també perquè té dues filles que viuen a l'estranger.
A més, recorda que el patrimoni embargat a l'expresident del Palau no cobreix l'import de les multes imposades i que part d'aquest va ser localitzat a l'estranger.
Sobre les circumstàncies mèdiques al·legades i l'edat del condemnat, la jutge no considera que hagin de ser valorades "en sentit positiu ni negatiu" per determinar si hi ha o no risc de fuga.
Assegura, a més, que des de la celebració del judici no s'ha produït cap canvi en la seva condició de salut.
"Tampoc serien un obstacle per a una possible fugida ni per poder romandre ingressat en presó on se li podrien dispensar tots els tractaments mèdics que precisi", estableix la interlocutòria.
Pel que fa a Montull, el tribunal de l'Audiència de Barcelona també conlou que hi ha risc de fuga per falta d'arrelament i perquè precisament la seva filla, Gemma Montull, també ha estat condemnada en el mateix procediment.
Com en el cas de Millet, recorda que el patrimoni que ha posat a disposició del tribunal i que està embargat no cobreix "ni mínimament" l'import de les responsabilitats civils i les multes imposades.
A més, també planteja que Montull "podria haver ocultat altes quantitats" de diners de les quals es va apropiar i que els tingui a l'estranger o en comptes "a nom de tercers" i no hagin pogut estar localitzats, unes quantitats que "facilitarien la seva fugida".
Els Montull, "molt afectats i decebuts"
L'advocat dels Montull, Jorge Navarro, ha titllat de "desafortunada" la decisió del tribunal, que considera que es tracta d'una “pena anticipada” que s'imposa per "pressió de l'entorn".
"Entrava dins del possible però era altament improbable", ha afirmat a les portes del TSJC.
Navarro ha explicat que tant Jordi com Gemma Montull estan "molt afectats i decebuts".
La FAVB s'havia oposat a la presó preventiva
Si bé l'advocacia de l'Estat i la Fundació del Palau s'havien adherit a la petició del fiscal i el Consorci ni s'hi havia oposat ni s'hi havia sumat, l'acusació popular exercida per la Federació d'Associacions de Veïns s'ha oposat a la presó preventiva perquè entenia que no s'han aportat elements nous que justifiquin l'empresonament de Millet i Montull.
L'advocat Àlex Solà ha recordat que la Fiscalia no va demanar ni es va acordar una mesura d'aquest tipus durant la fase d'instrucció del cas.
De fet, en els quasi nou anys que fa que va esclatar el cas, Millet i Montull només van estar 13 dies en presó provisional l'any 2010, però pel cas de la construcció de l'hotel de luxe al costat del Palau.

Response: Millet i Montull ingressen a presó provisional immediata per risc de fuga sense esperar la resolució dels recursos al Suprem.