Instruction: Escriu-me una frase que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
El PSC i CiU-FUPS han rubricat aquest dilluns un pacte de govern a l'Ajuntament de Salou fins a finals de mandat.
Un acord "generós" que prioritza "l'interès general per damunt del dels partits", segons ha subratllat l'alcalde, Pere Granados.
El portaveu del PSC, Antoni Brull, ha detallat que el pacte pivota sobre els principis de lleialtat, transparència, diàleg i participació ciutadana.
El nou govern, que ha situat les polítiques socials com un dels principals eixos d'actuació, s'ha posat ja a treballar en l'elaboració d'un nou Reglament Orgànic Municipal (ROM), un de participació de ciutadana i un Pla d'Acció Municipal.
L'entrada dels socialistes al govern ha suposat la creació de grans sis àrees transversals i canvis al cartipàs.
El PSC assumeix les competències d'Hisenda, Seguretat Ciutadana, Acció i Benestar Social, Ocupació, Esports i Joventut.
Com una "signatura històrica" ha definit l'acord amb els socialistes l'alcalde, Pere Granados.
El pacte prioritza "millorar la qualitat de vida i el benestar dels ciutadans, l'impuls de l'economia productiva i la creació de llocs de treball".
"És un pacte generós perquè hem posat per davant els interessos de la ciutadania.
Tenim la millor opció pel futur i pel progrés de la nostra ciutat, hi ha un llarg recorregut a fer i amb la voluntat de construir superarem qualsevol discrepància", ha manifestat Granados, qui ha afirmat que "amb els socialistes ens uneixen més coses que no pas ens separen".
El portaveu dels socialistes, Antoni Brull, ha destacat que el pacte "ens ha de permetre caminar amb estabilitat política i davant la responsabilitat dels nostres veïns i veïnes i que ha de servir per tirar endavant grans reptes de present i de futur com BCN World, el barranc de Barenys o la transformació urbanística de la nostra ciutat".
Brull, que ha reiterat que l'acord es basa en el principi de "lleialtat" i col·laboració, ha defensat que la decisió ha estat "ha estat analitzada, debatuda i meditada" i que "el passat no ha de condicionar el present ni el futur", ha afegit.
En virtut de l'acord, Antoni Brull assumirà l'Àrea d'Hisenda; David González gestionarà l'Àrea de Seguretat Ciutadana i Mobilitat, la regidoria de Protecció Civil i la d'Ocupació; Dani López s'ocuparà de les regidories de Joventut i Esports i, Estela Baeza, d'Acció i Benestar Social, de la Dona i Igualtat, i de la Gent Gran.
A més, el PSC ostentarà la tercera i sisena tinences d'alcaldia, i disposarà de dos membres a la Junta de Govern Local.
Per la seva banda, els integrants de CiU-FUPS mantenen les carteres que ja ostentaven i únicament es traslladen les responsabilitats que portava la regidora María José Rodríguez de Participació Ciutadana a Julia Gómez i de Promoció Econòmica, Comerç, Mercats i Consum a Martina Fourrier.
Rodríguez, per tant, es queda amb Cultura i Festes i Manteniment de la Ciutat.
Ambdós grups municipals han assegurat que "és imprescindible que les polítiques socials se situïn en el centre de l'activitat municipal, a més de treballar pel desenvolupament d'un pacte per l'ocupació i contra l'atur".
També s'aposta per més transparència i més participació, així com per les polítiques socials, promoció econòmica i ocupació, el foment d'un turisme de qualitat, cooperació i participació ciutadana, seguretat, transparència i ètica de l'administració.
El resultat de les eleccions municipals del passat 24 mes de maig de 2015, va atorgar vuit regidors a la candidatura de CiU (formada per FUPS, CDC i UDC) i quatre regidors a la candidatura del PSC, la qual cosa permet que, amb la suma de les dues forces, s'assoleixi una majoria àmplia i un govern estable per al mandat 2015-2019.
El nou govern, que aquest dilluns ja ha celebrat la seva primera reunió com a tal, preveu aprovar els pressupostos del 2016 al gener.
A més, els dos grups han acordat crear un Reglament Organització Municipal (ROM) per tal de garantir el bon funcionament del govern municipal.
A més, l'estructura municipal es crearà en base a sis grans àrees funcionals, que resolguin la transversalitat sectorial d'algunes regidories.
També es redactarà i aprovarà un Reglament de Participació Ciutadana que permeti desenvolupar polítiques i estratègies de participació, informació i proximitat, i la creació de la figura del regidor de proximitat.

Response: El grup municipal de CiU-FUPS i el del PSC signen "un pacte de govern pel progrés de Salou".


Instruction: Escriu-me una frase que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
La Fiscalia avala l'actuació de la policia espanyola i la Guàrdia Civil l'1-O afirmant que no va afectar "en absolut la convivència ciutadana" i recrimina al Govern que convoqués "de forma irresponsable" els ciutadans en concentracions "tumultuàries" en els col·legis electorals.
El ministeri públic s'oposa, així, a investigar l'actuació global dels dos cossos i demana que s'indagui només la intervenció dels agents en un local de votació, a l'escola Jesuïtes de Sant Gervasi.
L'escrit, presentat al jutjat d'instrucció número 7 de Barcelona que va rebre la denúncia de la Generalitat contra les càrregues policials, també assegura que els ferits –la majoria "molt lleus- representen només un "0,037%" dels concentrats a les seus electorals, mentre que l'únic greu només suposa el 0,000042%.
En un informe enviat al jutjat sobre la denúncia presentada pel Govern per l'actuació de la Guàrdia Civil i la policia espanyola, el ministeri públic constata que aquest escrit de la Generalitat es dirigents "amb caràcter general, indiscriminat i inconcret" contra els agents dels dos cossos policials estatals que van actuar l'1-O.
Pel fiscal Juan Carlos Padín, aquests agents van actuar diumenge "acatant l'ordre donada per l'autoritat judicial", mentre que va ser "l'incompliment" de la Generalitat de la decisió del TC dirigida a impedir la celebració del referèndum el que va generar aquesta ordre a Mossos, policia espanyola i Guàrdia Civil.
Tal com recull la fiscalia, la denúncia del Govern considera que l'1-O es va actuar "de forma violenta, desproporcionada, afectant a la normal convivència ciutadana".
"Res més lluny de la realitat", replica el ministeri públic: "Les mesures adoptades per la Guàrdia Civil i la policia espanyola en absolut van afectar la normal convivència ciutadana".
Per la Fiscalia, aquestes mesures "van afectar sens dubte als nombrosos grups de persones que de forma irresponsable havien estat convocats pel Govern de la Generalitat coneixedor de la il·legalitat de l'acte i de les mesures judicials adoptades".
Es tracta de persones, segons el ministeri públic, que "de forma voluntària, concertada i coordinada es van amuntegar en determinats llocs de Barcelona, congregant-se a les seves portes per a de forma tumultuosa impedir als agents policials el compliment de la resolució judicial".
El ministeri públic conclou que les persones que estaven concentrades als col·legis electorals "de forma tumultuària van obstaculitzar" la tasca dels agents.
A més, la fiscalia afegeix que l'actuació dels dos cossos policials "podria estar emparada per la causa de justificació de compliment d'un deure" i "en alguns casos, per la legítima defensa davant de les actuacions d'individus no identificats de moment que van actuar violentament contra els agents cometent presumptes delictes d'atemptat i resistència".
La denúncia del Govern també recull que els concentrats volien exercir pacíficament els drets de llibertat d'expressió, participació i reunió i manifestació.
El fiscal, però, considera que aquests drets "s'han d'exercir amb respecte a la llei" i, en aquest sentit, recorda que el TC ja havia declarat il·legal la celebració del referèndum.
El fiscal afegeix que, de l'escrit de la denúncia, "es desprèn que els únics cossos policials que van obeir l'ordre del TSJC" van ser la Guàrdia Civil i la policia espanyola, "encara que l'ordre donada també es dirigia als membres dels Mossos d'Esquadra".
El ministeri públic sosté que és "impossible respondre a una actuació genèrica que es refereix indiscriminadament a l'actuació de nombrosos agents dels cossos policials al llarg de tota una jornada i a tot el territori de Catalunya".
A més, rebla que "sembla clar també que de cap manera es pot parlar de violència greu i generalitzada", i ho justifica assegurant que les persones ferides representen el 0,037% del total de votants fet públic per la Generalitat, i que hi ha "un únic ferit greu", que suposa el 0,000042%.
El fiscal creu que cadascun d'aquests casos "mereix i obliga a jutges i fiscals a la investigació del que ha succeït", tot rebutjant el "caràcter espuri" de la denúncia de la Generalitat: "Es vol posar el focus en la presumpta violència de les actuacions dels membres de la policia espanyola i la Guàrdia Civil per deixar a la penombra el greu comportament dels querellats" que "irresponsablement i coneixent perfectament la il·legalitat de l'acte de l'1 d'octubre del 2017 i l'ordre judicial donada a les forces i cossos de seguretat de l'estat d'impedir l'acte, no van dubtar en cridar els ciutadans a desobeir i enfrontar-se a les decisions del TC, les ordres del TSJC i l'actuació judicialment ordenada" a les tres policies.
La Fiscalia descarta una investigació global de l'actuació dels dos cossos estatals i no ́mes considera que s'obrin diligències sobre els fets al centre educatiu dels Jesuïtes de Sant Gervasi de Barcelona, ja que la Generalitat afegeix en la denúncia imatges de la intervenció d'agents en aquest col·legi electoral.
"Aquest i no un altre és l'objecte d'una investigació judicial: un fet concret presumptament delictiu", conclou Juan Carlos Padín.

Response: El Fiscal diu que els ferits de l'1-O "només van ser un 0.037%" i no va afectar "la convivència ciutadana".


Instruction: Escriu-me una frase que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
El president de la Generalitat, Quim Torra, ha demanat aquest dilluns als ciutadans de Catalunya que siguin "capaços d'enfrontar-se a aquest judici injust i a les sentències injustes" als polítics independentistes empresonats amb "el mateix coratge, fraternitat, valentia i solidaritat, i el mateix valor d'autodeterminació que va tenir l'1-O" de fa precisament un any.
En aquest context, ha avisat que "és impossible que els presos tinguin un judici just i això ho sap Europa", qui "ha posat davant el mirall a la justícia espanyola i ha dit que això no és acceptable".
El president de la Generalitat ha fet aquestes declaracions en la inauguració de l'exposició '55 urnes per la llibertat' a l'Arts Santa Mònica.
La mostra es podrà veure a l'espai des d'aquest dilluns fins al pròxim 25 de novembre.
"Estic segur que davant les sentències injustes hem de ser capaços de respondre amb la mateixa determinació, força i coratge", ha assegurat el cap de l'executiu català en la seva intervenció aquesta tarda a l'Arts Santa Mònica.
De fet, ha declarat que és "un punt d'inflexió pel país" i ha demanat als ciutadans lliures del país que "ho assumeixin com a tal".
El president ha recalcat que reivindica l'1-O "no només com un acte de repressió i brutalitat, sinó com un acte de victòria perquè el Govern i el poble de Catalunya va decidir determinar-se".
Torra, en aquest context, ha alertat davant aquestes "sentències injustes" als presos.
"És impossible que el judici sigui i just i els presos tinguin les mínimes possibilitats d'encarar un judici com el que tindran les pròximes setmanes".
'55 urnes per la llibertat'
Torra ha estat acompanyat per la consellera de Cultura, Laura Borràs, qui ha visitat aquesta mostra itinerant, que es va inaugurar a Perpinyà i ara arriba a Barcelona, en la qual, a partir de les urnes utilitzades l'1-O, 55 artistes han intentat reflectir el que es va viure aquell dia: una urna engabiada; una urna amb una fotografia de Felip VI i una altra de Roger Espanyol, qui va perdre un ull l'1-O; una urna plena de papers triturats; una urna amb empremtes de mans pintades o una urna amb ales.
Entre d'altres, hi ha obres de Joan Fontcuberta o Pascal Comelade.
El comissari de l'exposició, Etienne Sabench ha dit que han donat la veu al món de les arts visuals en una exposició "col·lectiva d'artistes vinguts d'horitzons diversos i amb visions distanciades i d'experiències viscudes, artistes d'àmbit, expressions i generacions diferents amb una consigna única, l'urna o com a mínim que cada obra porti un tros d'urna".
"El resultat", ha dit, és "un clam per la llibertat i la democràcia".
Sabench ha assegurat que l'exposició a l'Arts Santa Mònica és "un projecte fidel a l'esperit i la forma de l'1 octubre pel seu contingut i també perquè és un projecte basat en la solidaritat i el voluntariat".
Al final del recorregut, es preveu que les obres seran venudes a subhasta i el fons obtingut aniran a l'anomenada caixa de solidaritat dels presos i exiliats.
El comissari ha demanat al president Torra i la consellera Borràs que al final de la itinerància la mostra "faci part de les col·leccions públiques catalanes", ja que "és la memòria d'un dia que ens ha fet poble i ens farà país".
Torra li ha replicat que evidentment que ho faran.
El projecte ha estat possible gràcies a la col·laboració desinteressada d'autors, artistes, dissenyadors, fotògrafs, traductors, empreses i tots els professionals que han posat el seus coneixements i treball per aconseguir tirar endavant el projecte.
Brussel·les i Perpinyà
L'exposició '55 urnes per la llibertat' es va presentar per primera vegada a l'església de Saint Jean Baptiste de Beguinage de Brussel·les, i després s'ha pogut veure a La Maison de la Catalanité de Perpinyà.
Està previst que, un cop clausurada a l'Arts Santa Mònica, segueixi un recorregut itinerant.
'155 Fotos per la llibertat'
Paral·lelament a aquesta exposició, al Cercle Artístic Sant Lluc es presenta l'exposició '155 Fotos per la llibertat' produïda pel Comitè de Solidaritat Catalana de la Catalunya del Nord.
Aquesta exposició es va mostrar dins el cicle 'Vis a Vis' a Perpinyà.
Cartes
A l'acte també s'han llegit cartes als presos independentistes o d'ells mateixos.
Una d'elles ha estat la de l'exconseller Raül Romeva.
De fet, aquesta era la carta número 5.000 de Romeva.
"Socialment i institucionalment cal concebre la presó preventiva como una mesura extrema, excepcional, de darrer recurs.
Perquè on impera l'estat de dret, no s'avancen les penes, ni es sanciona abans de condemnar, i on impera la democràcia, per norma general, els judicis s'afronten des de la llibertat.
No podem assumir una realitat en què la presó preventiva sigui utilitzada com una forma de justícia sumària", indica la missiva.

Response: Torra demana a l'Arts Santa Mònica "determinació, coratge i força" davant el "judici injust" dels presos polítics.


Instruction: Escriu-me una frase que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
Pedro Sánchez té ben clara quina ha de ser la seva estratègia de campanya: transitar pel centre per ampliar la seva majoria especialment a costa de Podem i de Ciutadans.
Els primers ja van quedar debilitats el 28-A; el segon, està en hores baixes després d'haver patit baixes dels contraris amb el rumb d'Albert Rivera.
El secretari d'Organització, José Luis Ábalos, ja ha començat a posar fil a l'agulla a aquest relat i ha proclamat que si els socialistes no tenen "cap por" a la desmobilització és perquè el 10-N han de recuperar el vot que l'oposició, amb el seu bloqueig, ha "robat".
Un Sánchez contra tots
"El nostre vot no ha estat humiliat, sinó que ens l'han robat.
Ens han usurpat la victòria electoral.
Defensar la formació que ha guanyat és suficient per mobilitzar", ha insistit Ábalos, que ha afegit que, per contra, "l'obstrucció" ha de ser "motiu suficient per a la penalització".
I per si no havia quedat clar, el dirigent socialista ha rematat el seu argumentari acusant a dreta i a esquerra de "no reconèixer" els resultats electorals i preferir deixar Espanya sense govern.
Ábalos ha tornat a advertir del risc d'un govern de les tres dretes aliades al mateix temps que ha tornat a subratllar que el líder de Podem, Pablo Iglesias, ha impedit fins a quatre vegades -dues el 2016 i dues el 2019- un govern presidit pel PSOE.
De fet, durant la reunió a l'executiva, segons ha avançat La Sexta, Sánchez ha refermat que no pensa negociar un govern de coalició amb Podem després del 10-N perquè és "inviable" i que, en tot cas, es tornaria a plantejar la fórmula de la "cooperació".
El partit tampoc preveu fitxatges estrella de darrera hora.
"Ens sobren referents", ha presumit el dirigent socialista, que ha recordat que cal un govern estable per afrontar un context polític marcat pels indicis de desacceleració econòmica o la sentència del Tribunal Suprem sobre l'1-O.
El secretari d'Organització del PSOE ha avançat també alguns detalls tècnics de la campanya, que tindrà una durada d'una setmana i una despesa electoral un 30% inferior a la del 28-A.
PP estrena perfil moderat i Cs suplica el vot dels "decebuts"
També el PP i Ciutadans han reunit els seus grups parlamentaris per encarrilar les seves estratègies electorals.
El líder dels populars, Pablo Casado, veu en la repetició electoral una oportunitat per consolidar-se internament i corregir errors que el 28-A els van abocar a encaixar el pitjor resultat de la història del partit.
Del gir a la dreta de fa cinc mesos, Casado passa ara a un to més moderat.
"Quan es té la raó, no fa falta cridar o faltar al respecte a l'adversari", ha dit estrenant nou perfil.
El líder dels populars ha defensat que el PP ha estat "a l'alçada" en els darrers mesos i ha tornat a insistir en el perjudici que suposa que les tres dretes competeixin entre elles.
De nou, ha tornat a posar sobre la taula la coalició Espanya Suma que tant Ciutadans com Vox rebutgen de ple.
"No vull el vot de la por ni de la ira.
Vull el vot per a un projecte integrador", ha sentenciat.
"Sánchez és el problema i Ciutadans és la solució".
És l'eslògan de precampanya d'un Albert Rivera que arriba especialment debilitat al 10-N.
De fet, conscient de com pot pagar ara una factura massa cara, ha demanat la confiança dels votants indecisos i "decebuts" amb el PSOE que volen una Espanya dins del constitucionalisme, un fet que assegura que Sánchez no pot garantir.
El líder de Cs ha aprofitat per carregar contra el PP per no haver acceptat la proposta conjunta d'abstenir-se a la investidura de Sánchez a canvi d'un pacte d'Estat.
"Ens sortirà molt car, amb Espanya no es juga", ha dit.

Response: L'estratègia de campanya de Sánchez: transitar pel centre per ampliar la seva majoria a costa de Podem i de Ciutadans.


Instruction: Escriu-me una frase que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
"La gestió dels atemptats del 17 d'agost es va fer sense poder participar de forma directa al Centre d'Intel·ligència contra el Terrorisme i el Crim Organitzat (CITCO), i no es pot entendre que no hi estiguéssim".
Ho ha sentenciat el conseller d'Interior, Miquel Buch, en l'acte d'inauguració de les quartes Jornades d'Intel·ligència, organitzades pels Mossos d'Esquadra, referint-se a l'exclusió dels Mossos de l'organisme estatal de coordinació antiterrorista fins al mes passat.
Enguany i de forma especial, aquestes tracten sobre els atemptats de Barcelona i Cambrils del 17-A.
Durant diversos dies, doncs, els atemptats van canviar el sentit de la seguretat del país, i la policia va aplicar protocols de prevenció, gestió d'informació, investigació i col·laboració amb la ciutadania i la resta de cossos policials, ha explicat el conseller.
És precisament en aquest punt de les jornades, just a l'inici, quan el conseller ha volgut realitzar un reconeixement a "a tots i cadascun dels agents del cos".
Però com a màxim responsable, a la figura del major Josep Lluís Trapero -ara acusat de rebel·lió en la causa contra l'1-O a l'Audiència Nacional- i als agents "que estaven a les rotondes, carreteres o carrers que marcava el dispositiu Cronos".
Els radicalisme, una preocupació
El radicalisme és una de les preocupacions dels Mossos d'Esquadra des de fa anys, i així s'ha denotat en el contingut de les últimes jornades.
Les primeres, ha explicat Esquius, es van centrar en els serveis d'intel·ligència davant de la radicalització amb una anàlisi de les organitzacions terroristes clàssiques del segle XX, i l'auge de les noves formes d'extremisme del segle XXI, entre les quals l'anarquisme o el terrorisme global a través d'Internet.
Precisament, l'extremisme violent d'arrel anarquista va ser el tema de les segones, mentre que les terceres es van centrar en la radicalització, concretament, en àmbits de la seguretat.
El guió de les jornades d'enguany, que duraran tres dies a porta tancada amb la participació de diversos experts, s'aplicarà l'estudi a allò que va passar sobre el terreny fa poc més d'un any.
D'aquesta manera, diversos experts analitzaran la cèl·lula terrorista que va atemptar a Barcelona i Cambrils per conèixer com va ser el procés de radicalització dels seus membres, per acabar repassant si els plans i protocols que es van desenvolupar van funcionar amb eficàcia, immediatesa i coordinació.
"Hem de tenir molt present que l'amenaça continua, i que els Mossos hem de continuar treballant com abans", ha puntualitzat Esquius.
Per això, tota la "mecànica" dels darrers anys ha de seguir en marxa, ha dit, però amb les "lliçons apreses per millorar", i amb "coordinació i lleialtat recíproca amb els cossos que operen al nostre país".
Un "àngel de la guarda"
Un dels moments més emocionants de l'inici de les jornades han estat les paraules d'agraïment i coratge que ha transmès Javier Martínez, el pare del nen de tres anys que va perdre la vida durant l'atemptat a la Rambla de Barcelona.
"Durant aquest any i pico de dol, els Mossos sempre han estat al meu costat com a persones", ha explicat Martínez, sensiblement emocionat, abans de parlar del seu fill.
Ell, ha dit, "volia ser policia del Barça" i "ja de petit tenia aquest neguit".
Per això, i adreçant-se a tots els participants a les jornades, els ha assegurat: "Si hi ha algun altre món, ell serà important perquè farà d'àngel perquè, una cosa tant petita, tan pura i amb tanta llum, és un àngel de la guarda que tindreu amb vosaltres".
Martínez, que ha agraït la feina de suport que li han donat algunes associacions com UAVAT, també n'ha criticat d'altres que, segons ha dit, ni s'hi han adreçat.
"Cadascú ha de posar el seu granet de sorra, treure les conclusions d'allò que va passar i intentar ajudar-nos més", ha remarcat.
"Jo, aquell dia vaig perdre molts valors, vaig perdre un fill i gairebé en perdo dos, perquè hi havia la meva filla petita, i per això us encoratjo a seguir treballant", ha acabat.

Response: Les quartes Jornades d'Intel·ligència d'enguany tracten sobre els atemptats terroristes de Barcelona i Cambrils del 17-A, succeïts fa un any.


Instruction: Escriu-me una frase que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
Milers de jueus van escapar de l'Holocaust nazi a través dels Pirineus entre 1933 i 1945, durant el nazisme i la Segona Guerra Mundial, i molts van rebre l'ajuda i l'atenció dels habitants dels pobles de Lleida.
És la història que recull l'exposició 'Perseguits i Salvats' promoguda per la Diputació de Lleida que després de recórrer ciutats com Tel Aviv i Cracòvia ha desembarcat aquest dimarts al Centre Sefarad-Israel de Madrid, on es podrà veure fins el 22 de febrer.
La mostra ha obert portes amb la presència de l'ambaixador d'Israel a l'Estat, Daniel Kutner, i sota la presidència de la presidenta de la Diputació de Lleida, Rosa María Perelló.
Hi ha estat presents també el director del Centre Sefarad-Israel, Miguel de Lucas, la vicepresidenta de la Diputació de Lleida, Rosa Pujol, i l'historiador Josep Calvet, autor de 'Fugint de l'Holocaust', que ha ofert la conferència inaugural.
Durant l'acte l'ambaixador d'Israel ha destacat "l'herència de Lleida com a lloc de pas, de refugi de jueus que fugien de la barbàrie nazi" i ha agraït a la Diputació de Lleida la "tasca de difusió" d'un "capítol peculiar de la història d'Espanya amb els seus jueus".
"Els que estudiem aquest període ens retorna la confiança en la humanitat", ha dit.
També la presidenta de la Diputació de Lleida, Rosa M. Perelló, ha destacat el valor de la mostra que porta al centre de Madrid un capítol poc conegut de la història dels Pirineus i recuperar a base d'entrevistes orals de persones que queden vives i que van ajudar els jueus que fugien.
Alhora, ha remarcat que la mostra expressa la col·laboració dels pobles del Pirineu amb els refugiats que venien del nord alhora que molts republicans creuaven la frontera en direcció contrària fugint del feixisme de Franco.
Molts dels jueus que van travessar els Pirineus en direcció sud eren nascuts a Polònia, Alemanya, Àustria, Rússia, Bèlgica, Holanda o França que fugien de les persecucions a mesura que els nazis envaïen els seus països.
Malgrat que l'Estat i Portugal eren dues dictadures feixistes, també eren els únics punts de sortida del continent gràcies a les seves connexions marítimes amb Amèrica del Nord, el Nord d'Àfrica, la Gran Bretanya i Palestina.
Entre 1939 i 1940 els jueus van tenir pas lliure si presentaven la documentació a les duanes i presentaven un passatge per abandonar Espanya i Portugal, però a partir de 1940, per pressions del règim nazi, Franco va endurir els tràmits per a la concessió de visats d'entrada i es van iniciar les rutes clandestines pels Pirineus a través dels passos de muntanya.
L'exposició forma part del projecte homònim que la Diputació de Lleida va engegar el 2014 per recuperar la memòria de les famílies que van creuar els Pirineus fugint dels nazis, i que parla també de la col·laboració i l'ajuda que van rebre dels habitants dels pobles del Pirineu.
Ho fa a través de la contextualització històrica d'aquells episodis i de la trajectòria de diverses famílies que van aconseguir creuar.
També recupera algunes de les rutes que van seguir, ara recuperades en motiu del projecte.
L'exposició arriba a Madrid després de recórrer diverses ciutats.
Va iniciar la seva itinerància a l'Espace du Judaisme de Tolosa l'any passat, i després va passar per Sort, i Vielha.
També s'ha pogut visitar a la Biblioteca Central Elias Sourasky de la Universitat de Tel Aviv, i a l'Institut Cervantes de Cracòvia.
Forma part de la programació del Mes de la Memòria de l'Holocaust que organitzen el Centre Sefarad-Israel i la Comunitat Jueva de Madrid.
Precisament, el director del centre, Miguel de Lucas, ha destacat el caràcter "pedagògic" d'aquesta exposició per explicar un capítol poc conegut i que entronca de ple amb el sentit del seu centre.
Per això, organitzaran també visites guiades escoles madrilenyes amb la voluntat d'arribar també a públic jove.

Response: L’ambaixador d’Israel elogia l’exposició "Perseguits i salvats", sobre els milers de jueus que van fugir de l'Holocaust pels Pirineus.


Instruction: Escriu-me una frase que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
Diumenge que ve 2 d’agost Castelló celebrarà la VII Edició de la Travessia Platja del Gurugú, organitzada per l’Escola de Natació Nados i el Club Natació Castàlia Castelló.
Un esdeveniment que cada any se supera amb una organització excel·lent i un ambient esportiu-festiu que es diferencia de la resta d’esdeveniments.
I és que aquesta travessia va molt més allà d’una mera competició entre nadadors.
Els seus organitzadors han desenvolupat durant tots aquests anys diverses propostes que tracten d’oferir al participant i els seus acompanyants un esdeveniment divertit, educatiu i solidari.
El regidor d’Esports, Enric Porcar, ha presentat aquest matí en roda de premsa els 4 formats en els quals es disputa la competició de natació.
En primer lloc està la categoria ‘Open’, amb una distància de 2.300 m des de el “Pirulí” fins al quiosquet Solé Rototom Beach de la Platja del Gurugú.
La segona categoria és la de ‘Open Superparelles” que permet que, simultàniament a la inscripció individual, qualsevol persona puga formar tàndem amb un amic o amiga i sumar temps per a accedir a la classificació addicional de parelles, la qual cosa és un bon motiu per a tenir un duel extra en la competició.
La tercera és la categoria de ‘Promoció’, amb una distància de 800 m que va des de l’escullera que separa la platja del Serradal i la del Gurugú fins al citat quiosquet.
I, finalment, està la categoria Gurukids’, exclusiva per als xiquets que a més comptaran amb el suport dels majors que han participat en la resta de distàncies.
Les classificacions són per edats per a la travessia Open i Gurukids, mentre que per a la Promoció es lliurarà trofeu als tres primers de categoria masculina i femenina.
Així mateix, en les travessies Open i Gurukids, també hi haurà classificació per als nadadors discapacitats.
A més, la VII Edició de la Travessia Platja del Gurugú té previstes diverses activitats paral·leles per a fer de l’esdeveniment una vertadera festa de l’esport.
D’una banda està la Campanya de Prevenció del Càncer de Pell, mitjançant la qual s’han creat tres personatges per a llançar aquesta campanya en xarxes socials i mitjans de comunicació, que són Supergurugú, Gurukid i el Capità MalaUVA.
Vicente Richart, Director Tècnic del Club Natació Castalia Castelló ens explica aquesta divertida proposta: “Els dos primers lluiten contra el Capità MalaUVA per a evitar que aquest convença a la gent que prendre precaucions amb el sol és una ximpleria”.
El dia de la carrera escenificaran aquesta lluita abans de l’eixida dels nadadors.
Una altra de les novetats d’enguany és que la tradicional xarrada sobre entrenament en aigües obertes canvia el seu lloc i es trasllada del Patronat d’Esports a l’arena de la pròpia platja del Gurugú per a donar-li un nou format teòric-pràctic on Vicente Richart, al costat d’alguns dels seus nadadors del Club Natació Castàlia Castelló, donaran diverses pautes a tenir en compte a l’hora de participar en una prova en aigües obertes.
La part divertida l’aportaran els propis participants que vulguen assistir disfressats (amb temàtica lliure) i dels quals un comitè decidirà el guanyador que rebrà un lot de material esportiu.
Així mateix, se sortejaran diversos regals entre tots els que s’apunten a l’esdeveniment i cada participant rebrà la seua borsa del nadador amb samarreta, capell i una borsa de llepolies.
A més, divendres passat 24 de juliol es va organitzar un sopar solidari per a recaptar fons i així ajudar a l’Associació Espanyola Contra el Càncer, en la qual es va aconseguir recaptar 600 €.
A més, l’associació estarà present el diumenge, dia de la travessia, amb una vidriola per a seguir sumant a aqueixa xifra.
D’altra banda, les inscripcions estan ja xifrades entorn a les 250 i “s’espera sobrepassar la xifra de les 309 de l’any passat.
El període d’inscripció estarà obert fins al divendres” ha apuntat Porcar.
Referent a la celebració d’aquest esdeveniment, Enric Porcar, Regidor d’Esports, ha declarat que “en definitiva es tracta d’un esdeveniment per a gaudir, que deixa apart la tensió dels campionats i proposa que els participants puguen gaudir amb la família i els amics.
Que tothom, estiga més o menys preparat físicament, puga participar d’una festa de l’esport, que és la màxima que des de la Regidoria d’Esports ens hem marcat: fer arribar l’esport a tots i totes i que tothom puga gaudir d’ell en família, amb amics i d’una manera saludable i amable”.
Per la seua banda, Paco Valls, President del Club Natació Castàlia Castelló, ha manifestat que “des de la primera edició teníem clar que volíem ser diferents.
Els nostres nadadors estan tot l’any en un ambient molt competitiu i volíem que gaudiren sense aqueixa tensió que sol acompanyar-los allà on participen.
Així mateix, donem molta importància a la part educativa de l’esport, i sempre tractem que els nadadors es vagen amb una mica més que un simple trofeu”.

Response: Castelló celebrarà la setena edició de la Travessia a la platja del Gurugú, de caràcter esportiu-festiu.


Instruction: Escriu una oració que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
Es pot presentar un llibre sense que el seu autor el defensi?
Avui dia qualsevol editorial es posaria les mans al cap només de pensar-hi, sobretot perquè casos com el de Salinger són ben estranys en la història de la nostra literatura.
Potser l’única persona a qui ha sortit bé la juguesca a casa nostra recentment ha estat la Marta Rojals, però en uns moments com els actuals, en què les xarxes socials bullen i la immediatesa és una de les eines competencials, renunciar a la presència de l’autor en la presentació de l’obra és quelcom inaudit.
I més encara si aquest autor és algú que és capaç d’omplir auditoris sencers en les presentacions, com és el cas de Lluís Llach.
El cas és que la nova novel·la del cantautor i diputat de Junts pel Sí haurà de fer camí sense que el seu autor la defensi ‘a causa de les circumstàncies polítiques que tothom coneix’.
L’editorial, Empúries –que forma part del grup Planeta, que ha traslladat la seva seu social fora de Catalunya per la declaració d’independència–, diu que en respecta la decisió i ha improvisat algunes fórmules perquè El noi del Maravillas, el llibre de Llach, pugui fer el seu recorregut amb èxit i sense veure’s gaire afectat.
Per tant, la presentació davant la premsa s’ha fet sense Llach però amb alguns pesos pesants per compensar.
Durant els darrers anys, Lluís Llach ha treballat molt il·lusionat en aquesta nova obra, que el consolida com a novel·lista de ressò internacional’.
Cal recordar, però, que l’entusiasme amb què Bassas ha presentat la novel·la i ha explicat la trajectòria del cantant no ha generat tanta unanimitat fins al moment.
Si bé és cert que l’èxit de vendes de les novel·les de Llach ha estat inqüestionable, aquesta unanimitat no ha arribat, ni de bon tros, al camp de la crítica literària, en què, tot i que ha rebut crítiques entusiastes, també n’ha rebut moltes de dolentes.
El segon suport al llançament del llibre ha vingut de Jordi Cornudella, editor de la casa, que ha contextualitzat i explicat el llibre davant la premsa.
Segons Cornudella, ‘amb aquesta obra, Llach tanca la seva visita a la història contemporània de Catalunya, i molt especialment a les dues èpoques que més l’han marcat: els anys vint i trenta i els anys seixanta i setanta’.
‘Estic segur que la següent novel·la que faci serà molt diferent d’aquesta’, ha assenyalat.
I què explica El noi del Maravillas?
Doncs en aquesta ocasió en Llach empra un recurs literari força interessant: en Roger Ventós (1939-2017) és un baríton d’òpera, una figura internacional, que rep un encàrrec del seu editor, escriure un llibre de memòries.
Però Ventós escriu una novel·la autobiogràfica on explica el seu naixement a Sete –és fill d’una mare catalana refugiada que escapa de la guerra– i el retorn a Catalunya, quan compleix els quinze anys, on retrobarà un oncle seu i un teatre de varietats, el Maravillas, en el qual havia treballat la seva mare i ell començarà la seva formació.
Aquesta història és la que lliura a l’editor.
Per tant, ens trobem amb un llibre metaliterari que permet ‘una visió àmplia de dos mons, el de la Barcelona canalla i el dels grans centres operístics europeus, l’epicentre del qual és París’, afirma Cornudella.
Lluís Llach va enregistrar un vídeo promocional del llibre a l’estiu –la data prevista de sortida era a final d’agost, però es va posposar fins que les coses estiguessin més calmades, i vés per on la ironia del destí– que no es passarà i no s’emprarà però que els periodistes sí que hem pogut veure, en què assegura que va viure una fascinació ‘per aquell món dels teatres de varietats que s’enfonsaven.
‘Jo tenia disset o divuit anys i era un pobre estudiant que venia de l’Empordà i veia com tota aquella gent havia de lluitar contra la censura amb dobles o triples significats.
Era el moment de la descoberta del barri xinès i de les lectures anarquistes’, hi explica.
Llach afirma que ‘hi ha moltes vivències personals, com el món de les classes de cant, que ha viscut durant vint anys, i un cert coneixement de l’òpera’.
També assegura que si li hagués de posar una banda sonora escolliria la música de Nino Rota, ‘que hi encaixaria perfectament’.
I si bé és cert que Nino Rota no hi pot posar la música, no és menys cert que un dels millors actors del país, Lluís Soler, ha posat la màgia a la presentació amb una lectura de fragments perfectament escollits que ha acabat amb una ovació dels periodistes que anava molt més enllà de l’emoció per la lectura, també era també un clam perquè la cultura tornés a la normalitat.
El llibre es posa a la venda en català i en castellà.

Response: Lluís Llach llança "El noi del Maravillas", la seva novel·la més autobiogràfica, però en descarta la promoció per la situació política.


Instruction: Escriu una oració que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
Conflicte obert entre el rector de la UdG, Sergi Bonet, i l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas.
Aquest matí, durant una concentració de suport al parc, el rector ha defensat l'Estat per complir "en formes i terminis" durant la negociació i, en canvi, ha carregat contra les administracions, a qui acusa de no fer prou per salvar el parc.
L'alcaldessa ha sortit al pas i ha demanat a Bonet que deixi de banda aquest tipus de declaracions.
"Hem de buscar solucions i no culpables entre nosaltres, hem de fer un front comú per salvar el parc", ha dit.
L'alcaldessa ha refermat que allò que els demana Bonet és il·legal i que no poden aprovar per ple cap consignació a una entitat que estigui en concurs de creditors.
Per això, Madrenas ha proposat una nova fórmula: aportar els 2 MEUR en 20 anys directament a la universitat.
A més, ha destapat que el parc els deu 2,5 MEUR en impostos.
La situació del Parc Científic i Tecnològic de la UdG no només és complicada a nivell econòmic sinó que està començant a obrir unes escletxes importants entre la universitat i les administracions.
Aquest dilluns, el rector ha defensat el ministeri d'Hisenda per com està portant les negociacions i, en canvi, ha apuntat amb el dit a la Diputació i l'Ajuntament de Girona.
Segons Bonet, els passos que estan fent són insuficients i assegura que si no es tanca un acord abans del 10 de novembre (data límit fixada pel jutge) i el parc va a liquidació serà per culpa de les administracions.
Davant d'aquestes declaracions, l'alcaldessa de Girona ha volgut replicar el rector i li ha demanat que deixi de banda aquest tipus de declaracions que posen en entredit el compromís de l'ajuntament.
Segons l'alcaldessa, cal buscar "solucions i no culpables" i també ha volgut defensar l'actuació del consistori.
Madrenas ha assegurat que el compromís per posar 2 MEUR és ferm i que compta amb el suport de tots els partits.
"Vam portar el tema al darrer ple precisament perquè tots els partits s'expressessin i deixessin clar el seu compromís, algú dubta que no pagarem?", s'ha preguntat.
Aprovar qualsevol acord per ple és il·legal
El rector considera que acords de caire polític no són suficients per convèncer l'Estat del compromís de les administracions, que volen aportar fins a 11,3 MEUR per salvar el parc (3,3 MEUR la UdG, 6 MEUR la Diputació i 2 MEUR l'Ajuntament).
Davant de la insistència del rector que calen acords de ple amb consignació pressupostària, Madrenas ha remarcat que això és "absolutament il·legal".
Els serveis jurídics han comunicat a l'alcaldessa que els regidors que donessin suport a un acord d'aquestes característiques "haurien de respondre amb els seus béns presents i futurs".
"No podem fer cap aportació a una entitat que estigui en concurs de creditors i això la universitat ho sap des del primer moment, no penso posar els regidors en aquesta tessitura", ha sentenciat.
Per això, Madrenas ha donat un cop sobre la taula i ha demanat a Bonet que deixi de demanar això a l'ajuntament.
Durant un contacte informatiu amb els mitjans, Madrenas ha explicat que apostaran per una altra fórmula per mostrar el compromís amb el parc: aprovar per ple donar els diners a la UdG i que, a partir d'aquí, sigui la mateixa universitat que destini els diners a superar el concurs.
"Nosaltres no ens hem posat mai amb qui ha pres les decisions ni com s'han gestionat", ha dit Madrenas.
El consistori només té dos dels catorze patrons del parc i, per tant, sosté que la seva veu mai ha estat decisiva.
A més, ha destapat que el parc deu 2,5 MEUR a l'ajuntament en concepte d'impost de construccions de quan es va aixecar el complex.
"Nosaltres ja estem disposats a posar-nos a la cua i sabem que serem els últims en cobrar", ha valorat.
Per altra banda, la Diputació de Girona porta al ple de dimarts una aprovació de manifestació de voluntat de col·laborar i donar viabilitat al parc científic.
En aquest acord no s'inclouen terminis ni detalls econòmics sobre com s'aportaran els 6 MEUR compromesos.

Response: L'estira-i-arronsa entre la UdG i l'Ajuntament de Girona pels ajuts al Parc Científic estan deteriorant la relació entre ambdues institucions.


Instruction: Escriu una oració que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
El PP ha estat l'última formació a fer públic el seu programa electoral.
L'ha donat a conèixer al seu web aquest dijous, tres dies després de l'inici de la campanya electoral.
Conte 150 mesures i compromisos on situa com a prioritat la creació d'un govern que "respecti la Constitució espanyola i l'Estatut" i que asseguri "l'Estat de dret i la llei com a base de la convivència democràtica".
"El PP és la millor garantia que Catalunya seguirà essent part d'Espanya i d'Europa.
No deixarem que ningú trenqui la nostra identitat plural", afirma.
Els populars prometen que posaran punt i final a la "monopolització nacionalista" a les institucions i als mitjans públics, així com a "l'adoctrinament" a les escoles.
A l'escrit, de 18 pàgines, els populars es comprometen a fer que els carrers "tornin a ser un espai de trobada cívica" i a treballar per "superar l'etapa de confrontació en què s'ha enfonsat la política catalana".
Es tracta, apunten, de forjar "una nova cultura de reconeixement mutu" on "la identitat nacional espanyola conegui millor la seva dimensió i arrel catalana" i la realitat catalana "accepti amb més claredat la seva pluralitat interna".
"Retorn a la normalitat"
Tot i que no citen explícitament l'article 155, els populars prometen també que "retornaran la normalitat, la seguretat jurídica i l'estabilitat institucional a Catalunya" amb un projecte de govern que "passi pàgina de l'obsessió del separatisme excloent amb l'agenda d'obertura i llibertat", mitjançant un govern "net i lleial" on no hi seran presents –diuen- persones "condemnades" per "falsedat, delictes contra la llibertat, el patrimoni i l'ordre socioeconòmic", ni tampoc imputats per corrupció.
Acabar amb la "monopolització nacionalista"
També aposten per una nova llei electoral que "compagini la proporcionalitat i la representació territorial" i que s'inspira en el "doble vot del model alemany".
Juntament a això, es comprometen a impulsar "el pluralisme a les institucions" i acabar amb "la monopolització nacionalista de les institucions, els mitjans de comunicació i la societat civil".
"Recuperarem la neutralitat a la Generalitat perquè torni a ser una institució prestigiosa al serveu de tots els catalans", afirmen.
TV3 i els símbols nacionals a Catalunya
El programa defensa la necessitat de "desmantellar definitivament les preteses estructures d'Estat independentistes" i "normalitzar la presència de l'Estat i els símbols nacionals a Catalunya".
En aquest marc, fa referència explícita a TV3 i els mitjans públics: "Farem de TV3 i Catalunya Ràdio uns mitjans plurals al servei d'una informació verídica i neutral", apunten, i "ajustarem la despesa als mitjans de comunicació públics, les retribucions dels seus alts directius i limitarem la producció externa del seu pressupost".
Prou "adoctrinament" i més "realitat bilingüe"
Pel que fa a l'Educació, asseguren que posaran punt i final a "l'adoctrinament" dels alumnes a l'escola, i defensaran "amb orgull" la "realitat bilingüe a tota Catalunya".
"La doble identitat caracteritza la majoria dels catalans", afirmen, i per això "derogarem les multes lingüístiques que discriminen els que rotulen en castellà".
Supressió d'organismes del Govern
Els populars aposten per una supressió "dràstica" de les 391 societats i organismes del govern perquè no hi hagi "xiringuitos polítics", així com per una reducció dels alts càrrec i càrrecs de confiança del Govern i la supressió dels consells comarcals.
També prometen reduir en un 50% la publicitat institucional de la Generalitat.
Barcelona, "co-capital cultural d'Espanya"
En matèria de Cultura, els populars aposten perquè Barcelona sigui declarada "co-capital cultural d'Espanya" i prometen promoure que organismes públics i institucions culturals de l'executiu espanyol "traslladin la seva seu o una delegació del primer nivell a Catalunya".
Reducció fiscal a les empreses que tornin
En matèria econòmica, els populars aposten per un nou model de finançament i anuncien un "pla de xoc" per impulsar el teixit empresarial que inclou reducció de càrregues fiscals per a les empreses que tornin a Catalunya.
En aquest marc, prometen simplificar els trams autonòmics de l'IRPF i suprimir alguns tributs creats pel govern de Puigdemont.
També bonificar al 99% l'Impost de Donacions, reduir a la meitat el de Transmissions i rebaixar al 6% el de béns mobles.
Supressió dels peatges de la Generalitat
En infraestructures, els populars es comprometen a no renovar les concessions dels peatges de la Generalitat i treballar per al bon funcionament dels trens, a més d'impulsar que el Corredor del Mediterrani estigui enllestit el 2020.

Response: El programa electoral del PP s'enfoca en el retorn a la normalitat institucional i el restabliment de relacions amb Espanya.


Instruction: Escriu una oració que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
Classes d'improvisació musical, assignatures de violí o piano i concerts al carrer són algunes de les activitats que duran a terme els 72 joves talents de la música clàssica de 22 països diferents que des d'aquest dijous participen a la 16a Acadèmia Internacional de Música de Solsona (AIMS).
Durant dotze dies els alumnes tindran l'oportunitat d'aprendre interpretació dins de les taules, però també de pujar dalt de l'escenari acompanyats dels seus professors, tots ells catedràtics d'alt nivell.
Un dels estudiants que per primer cop participa a l'AIMS és l'Aditya Mukherji, de Bombai (Índia).
Per ell és molt important ser a Solsona aquests dies, ja que, segons ha dit, "a l'Índia no tenim cap escola de música clàssica i, per tant, aprendre música és molt difícil perquè no tens l'oportunitat d'optar a una educació formal".
El director artístic del certamen, Peter Thiemann, ha explicat que tots els alumnes tenen un perfil en comú: "Saben que la música serà el seu futur professional".
L'Aditya Mukherji és indi i té 29 anys.
És el primer cop que participa a l'Acadèmia Internacional de Música de Solsona i és un dels alumnes que l'AIMS Fundació ha becat perquè pugui participar al programa pedagògic que durant 12 dies es desenvoluparà a Solsona.
Aquest jove de Bombai està molt agraït de poder participar a l'AIMS, ja que, segons ha relatat, a l'Índia "desafortunadament aprendre música clàssica és molt difícil".
Mukherji és un apassionat de la música i, de fet, al seu país imparteix classes de violí a nens petits, però lamenta que "allà no tinc cap oportunitat de millorar la meva música".
A l'altre cara de la moneda hi ha el Gerard Flotats, un jove solsoní de 16 anys que enguany és el quart cop que participa a l'AIMS.
Tot i que reconeix que el primer any va decidir participar al certamen pel fet de celebrar-se a Solsona, ara assegura que "si el traslladessin a un altre lloc també m'hi apuntaria".
En Gerard considera que l'AIMS té "professors de molt nivell i coneixes molta gent del mateix món que el teu".
També és repetidor en Jorge Forés, un jove de 17 anys d'Alcañiz, que és el segon any que assisteix a l'AIMS.
Forés explica que es vol dedicar professionalment a la música i creu que, a banda de la vessant educativa, l'AIMS és molt important per ell per a treure's la por escènica.
"Un músic al llarg de la seva vida haurà de pujar a un escenari i això imposa, per això el fet que a l'AIMS fem tants concerts t'ajuda a guanyar experiència", ha expressat aquest jove aragonès.
Forés ha explicat que l'exigència de l'AIMS és molt gran i deixa clar que "de relax, res de res".
De fet, el director artístic de l'AIMS, Peter Thiemann, ha reconegut que els alumnes treballen entre 14 i 16 hores diàries.
Un miler d'alumnes de cinquanta nacionalitats diferents, balanç dels 16 anys de l'AIMS
L'AIMS és l'únic festival pedagògic de tot l'Estat i en els seus setze anys d'existència ja hi ha passat prop de 1.000 alumnes de 50 nacionalitats diferents.
Enguany el certamen acull 72 estudiants de 22 països del món com ara Portugal, França, EUA o Anglaterra.
Pel que fa a l'AIMS Festival, en aquesta edició s'han programat 34 actuacions en diferents escenaris del Solsonès, el Bages, el Moianès, l'Alt Urgell, el Segrià i el Baix Llobregat.
El secret de l'èxit de l'AIMS, segons el seu director, Peter Thiemann, és el seu claustre, format per deu professors de llarga trajectòria i èxit reconegut.
Tots ells vindrien a ser el cartell de l'únic festival pedagògic del país, i el motiu pel qual joves talents d'arreu del món s'atreveixen a venir fins a Solsona per aprendre tècniques d'interpretació durant gairebé dues setmanes.
Els alumnes reben classes magistrals individuals d'assignatures com violí, viola, violoncel, contrabaix, piano, improvisació, orquestra de cambra i música de cambra en diferents formacions.
Més enllà d'això, per Thiemann, els joves també venen atrets pel fet que se'ls ofereix l'oportunitat no només d'aprendre dins d'una aula, sinó també de pujar dalt de l'escenari i posar en pràctica tots aquests coneixements acompanyats dels seus professors.
La vessant més social del festival
L'AIMS vol fer arribar la música a tots els col·lectius de la societat, per aquest motiu els preus de les entrades dels concert són accessibles.
A més, se celebren concerts populars al carrer i, des de fa deu anys, s'ofereixen actuacions per a col·lectius sense possibilitat d'acudir a les sales convencionals i les interpretacions es fan en hospitals, residències de tercera edat, centres per a discapacitats i, fins i tot, en cases particulars.

Response: L'AIMS acollirà enguany 72 músics clàssics de diverses nacionalitats per millorar la seva tècnica musical i actuar en directe.


Instruction: Escriu una oració que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
Dos dels vehicles elèctrics de què disposa l'empresa Electrokars.
Foto: NoticiesTarragona.cat
Fa dos anys i mig que dos emprenedors van començar a gestar la idea de llogar cotxes elèctrics per fer rutes turístiques.
Un projecte que es va fer realitat el passat mes de novembre, quan Electrokars es va instal·lar a Tarragona per oferir itineraris per la ciutat amb vehicles 100% elèctrics.
És una iniciativa pionera a la zona i, segons ha explicat la gerent de l'empresa, Raquel Conesa, permet gaudir d'una altra manera del turisme.
«No vas directament als llocs i fas una visita, sinó que pots parar-te i parlar amb la gent», ha comentat Conesa.
Per ara tenen tres cotxes, però preveuen incrementar la flota així com vagi creixent la demanda.
També estan treballant per ampliar l'oferta de rutes.
Llogar un cotxe elèctric amb dues places durant una hora i mitja per visitar la ciutat de Tarragona, tot plegat per vint euros.
Aquest és un dels tours turístics que ofereixen a Electrokars, una petita empresa creada per Raquel Conesa i Txema Prats.
Dos emprenedors que fa més de dos anys van pensar que una iniciativa com aquesta seria rendible i atractiva.
De moment disposen de tres cotxes amb els quals es pot fer un itinerari pels llocs més emblemàtics de la ciutat, gràcies a l'ajuda d'un GPS i d'una àudioguia que va explicant als clients tant les característiques dels monuments tarragonins com algunes qüestions de la cultura catalana en general.
Així, els turistes poden anar «al seu aire», tot i que també hi ha l'opció que algú de l'empresa els acompanyi físicament.
A més, poden aparcar en qualsevol indret gratuïtament, gràcies a un acord amb l'Ajuntament de Tarragona pel qual, els vehicles 100% elèctrics, es poden estacionar sense pagar a totes les zones d'aparcament de la ciutat.
Conesa, gerent d'Electrokars, ha explicat que ofereixen l'àudioguia en set idiomes -català, castellà, euskera, anglès, francès, alemany i rus- i que, fins ara, tothom que ha provat el seu producte ha quedat «meravellat».
«Al rus li encanta, perquè té el problema de l'idioma i ja és un potencial, però als francesos també els encanta», ha detallat la gerent, que ha dit que fins i tot alguns tarragonins han fet la ruta amb amics de visita a la ciutat i han quedat molt satisfets.
Així mateix, Conesa també ha destacat que el cotxe elèctric és un mitjà de transport amb el qual els turistes se senten molt propers a la ciutat, ja que al no tenir portes i circular a una velocitat baixa -arriba a un màxim de 45 quilòmetres per hora, té una autonomia d'entre 45 i 50 quilòmetres i es carrega en un endoll convencional-, tenen un contacte molt directe amb la gent.
La gerent també ha incidit en què el vehicle que ofereixen es fabrica en una empresa murciana, i que el client, si ho vol, té l'opció de comprar-lo.
Ampliant horitzons
Conesa ha reconegut que a l'hora de decidir on instal·lar l'empresa van pensar en altres ciutats, com Reus o Cambrils, però que finalment van optar per Tarragona pel seu «potencial».
Així, creuen que amb el projecte dels Jocs del Mediterrani del 2017, o la futura arribada de creuers a la ciutat, Tarragona es pot convertir en un indret estratègic per propostes com la seva.
Tot i que es tracta d'una empresa jove, ja ofereixen un ventall de productes molt variat, amb rutes gastronòmiques o fora de Tarragona ciutat.
Així, amb el cotxe elèctric es pot fer un itinerari que passa per diversos establiments de restauració on es pot degustar una tapa i una beguda a un preu tancat, però també es pot gaudir de l'espai de l'Hort de la Sínia, a Tamarit, o de la pedrera romana del Mèdol, a Altafulla.
Fa poc, a més, han afegit motos elèctriques a la seva flota de vehicles, que preveuen anar ampliant tal com vagi creixent la demanda.

Response: Electrokars és l'empresa que ofereix cotxes 100% elèctrics de lloguer per fer rutes turístiques a Tarragona amb total autonomia.


Instruction: Escriu una oració que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
El SAT-Teatre Centre de Sant Joan de les Abadesses (Ripollès) ha decidit augmentar les propostes culturals per poder fer front a les obres de millora del Centre Catòlic, un edifici emblemàtic construït el 1897 i situat al centre del poble .
Calculen que hauran de pagar més de 50.000 euros per poder posar al dia el sistema elèctric i incorporar un comptador digital per complir amb la normativa vigent.
És la solució que aquesta entitat ha trobat per fer front a una despesa tant important per a ells, si es té con compte que no reben cap subvenció i que bona part dels ingressos provenen del taquillatge de les funcions que programen.
"És com avançar els diners de quatre anys d'activitat", afirma el seu director, Josep Garriga.
Lluny de plantejar-se abaixa la persiana, han decidit programar un cicle de cinc espectacles aquesta tardor amb noms destacats com Roger Mas, Manu Guix, Toti Soler i Gemma Humet per portar més cultura a Sant Joan i, de retruc, incrementar els ingressos.
Davant un problema econòmic més cultura.
Aquesta és l'aposta del SAT-Teatre Centre de Sant Joan de les Abadesses (Ripollès) davant el repte d'invertir més de 50.000 euros en una obra de millora del Centre Catòlic.
Concretament, s'ha de posar al dia tot el sistema elèctric i substituir el comptador analògic per un de digital.
Des dels anys setanta que no s'hi havia fet res.
La normativa obliga a tenir-ho fet abans de finals d'any i per tant és una obra que tenir enllestida en els pròxims mesos.
El seu director, Josep Garriga, subratlla que és una "despesa molt important" per a una formació que no compta amb cap subvenció i que entre els ingressos figuren les quotes dels socis i sobretot l'activitat ordinària com són les funcions de l'escola de teatre i actuacions programades.
Segons Garriga, el cost dels treballs equivalen a "tres anys de pressupostos ordinaris" i comportaria gairebé el tancament del local.
En comptes d'això, han decidit donar la volta al problema i intensificar l'activitat que s'hi fa programant un nou cicle de cultura a la tardor.
El nou cicle de cultura suposarà passar dels dos espectacles que es programaven durant tot l'any a un total de cinc en un sol trimestre.
L'actuació de Manu Guix el 20 d'octubre amb els temes del seu nou disc serà la primera proposta.
També s'ha programat un concert de Roger Mas (17 de novembre), l'espectacle 'Recordant Ovidi' de Toti Soler i Gemma Humet (1 de desembre) així com 'Viuràs en el meu vers, sonets de Shakespeare' de Jordi Boixadera i Laura Conejero (4 de novembre).
El cicle es clourà el 8 de desembre amb les nadales de Quartet Melt.
Les entrades dels espectacles ja estan a la venda.
Per primer cop es pot fer per internet a través de la plataforma codetikets.
Els preus van des dels 12 euros fins al 18 euros i també s'ofereiexen dos abonaments.
Un amb un descompte del 10% que permet comprar entrades de tres espectacles i un altre amb un 20% de rebaixa si se n'agafen dels cinc muntatges.
"Esperem que amb l'alt nivell dels muntatges puguem tenir més ingressos i superar aquest pressupost tant important que tenim sobre la taula", afirma el director.
El SAT-Teatre Centre és el grup de teatre de l'Associació Catòlica de Pares de Família (ACPF) fundat el 1888.
Des del 1899 que té la seu al Centre Catòlic, un edifici emblemàtic que acull els esdeveniments culturals més importants que es fan a la localitat.
Els anys 60 es va dur a terme els treballs de millora més importants que van permetre renovar la caixa escènica i platea.
L'última reforma es va fer el 1999 coincidint amb el centenari quan es va renovar tota la platea.
L'aforament del teatre és de 324 localitats i també inclou una cafeteria als baixos, entre d'altres espais.
L'edifici és propietat del Bisbat.
L'associació s'ocupa del manteniment i del seu ús i també està disponible per a la resta d'entitats del poble.

Response: La reforma del Centre Catòlic ha impulsat una programació teatral de primer nivell a Sant Joan de les Abadesses.


Instruction: Escriu una oració que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
Investigadors encapçalats per la Universitat de Barcelona (UB) han descobert una població de forats negres de grans dimensions al cúmul estel·lar Palomar 5.
Aquest és un cúmul estel·lar únic perquè és un dels més “esponjosos” de la Via Làctia, amb una distància mitjana d’uns quants anys llum entre les estrelles i perquè té associat un corrent estel·lar especular que cobreix més de vint graus al cel.
Astrònoms i astrofísics han demostrat que aquestes dues característiques distintives són el resultat de l’acumulació de forats negres.
Aquesta és aproximadament tres vegades més gran del que s’esperaria pel nombre d’estrelles que té, fet que significa que més del 20% de la massa total del cúmul és format per forats negres.
El professor de l’Institut de Ciències del Cosmos de la UB i autor principal del treball, Mark Gieles, explica que cada forat té vint vegades la massa del Sol i es van formar en explosions de supernoves al final de la vida de les estrelles massives, quan el cúmul encara era molt jove.
Els corrents de marea són associacions d’estrelles que van ser expulsades de cúmuls estel·lars o galàxies nanes.
Durant aquests darrers anys, s’han descobert prop de trenta corrents estel·lars estrets a l’halo de la Via Làctia.
Gieles afirma que es desconeix com es formen aquests corrents però una idea és que són cúmuls estel·lars que han patit alguna pertorbació.
Tanmateix, cap dels corrents descoberts recentment té un cúmul estel·lar associat, de manera que els investigadors no poden estar segurs d’aquesta teoria.
Per entendre com es van formar aquests corrents, cal estudiar-ne un amb un sistema estel·lar associat i Palomar 5 es l’únic cas.
Per això, s’investiga en detall.
En aquest estudi, els autors van simular les òrbites i l’evolució de cada estrella des de la formació del cúmul fins a la dissolució final.
En van variar les propietats inicials fins que van trobar que les observacions del corrent i del cúmul coincidien.
L’equip d’astrònoms creu que Palomar 5 es va formar a partir d’una fracció de forat negre més petit, però les estrelles van poder escapar de manera més eficient que els forats negres, de manera que la fracció del forat negre va augmentar gradualment.
Posteriorment, els forats negres van inflar dinàmicament el cúmul mitjançant interaccions d’assistència gravitacional amb les estrelles, que van provocar que s’escapessin més estrelles i es formés el corrent.
Just abans que es dissolgui completament, aproximadament d’aquí a uns mil milions d’anys, el cúmul estarà format completament per forats negres.
El coautor de l’estudi i investigador de la Universitat de Surrey (Regne Unit), Denis Erkal, explica que tot i que Palomar 5 té les cues més lluminoses i llargues que cap altre a la Via Làctia, no és únic sinó que es creu que molts cúmuls dominats pel forat negre de forma similar ja s’han desintegrat en les marees de la Via Làctia per formar els primers corrents estel·lars recentment descoberts.
Gieles afegeix que l’estudi demostra que la presència d’una gran població de forats negres pot haver estat comuna en tots els grups que formaven els corrents.
Això és important per entendre la formació de cúmuls globulars, de masses inicials d’estrelles i l’evolució de les estrelles massives.
Aquest treball també té importants implicacions per a les ones gravitacionals.
Es creu que una gran part de les fusions de forats negres binaris es formen en cúmuls estel·lars i una gran incògnita en aquest escenari és la quantitat de forats negres que hi ha als cúmuls, cosa que és difícil de delimitar observacionalment.
El mètode dels investigadors proporciona una manera de saber quants forats negres hi ha en un cúmul estel·lar mirant les estrelles que en són expulsades.
En concret, Palomar 5 és un cúmul globular descobert el 1950 per Walter Baade.
Es troba a la constel·lació del Serpent, a una distància d’uns vuitanta mil anys llum, i és un dels aproximadament cent cinquanta cúmuls globulars que orbiten al voltant de la Via Làctia.
Té més de deu mil milions d’anys, com la majoria d’altres cúmuls globulars, cosa que significa que es va formar en les primeres fases de formació de galàxies.
És aproximadament deu vegades menys massiu i cinc vegades més extens que un cúmul globular típic i en les etapes finals de dissolució.
Els resultats de la recerca s’han publicat a ‘Nature Astronomy’.

Response: Astrònoms de la UB han descobert una població de forats negres que ajuda a entendre l'evolució dels cúmuls estel·lars.


Instruction: Escriu una oració que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
Les 44 peces de Sixena deixaran Lleida aquest migdia.
El dispositiu policial s'ha personat a l'equipament acompanyats d'una furgoneta i un camió, del qual han descarregat caixes.
Hores abans, just passada la mitjanit, també han entrat a l'equipament funcionaris del museu.
Unes dues-centes persones estan concentrades a fora, malgrat que els Mossos d'Esquadra tenen blindat l'entorn del museu per impedir-hi l'entrada.
Els manifestants han increpat l'alcalde Àngel Ros, que s'ha personat al centre per parlar amb els agents, amb crits de "botifler", "dimissió" i "poca-vergonya", entre d'altres.
Ros, aconsellat pels Mossos d'Esquadra, ha decidit marxar de l'indret.
Alguns dels concentrats l'han seguit increpant fins al lloc on tenia el cotxe.
— NacióDigital (@naciodigital) 11 de desembre de 2017
— NacióDigital (@naciodigital) 11 de desembre de 2017
— NacióDigital (@naciodigital) 11 de desembre de 2017
— NacióDigital (@naciodigital) 11 de desembre de 2017
A quarts de nou del matí també s'han produït moment de tensió entre alguns dels manifestants més joves, que estaven al capdavant de la concentració, a tocar el museu, i els mossos d'esquadra, que han carregat per dispersar-los.
— Pol Arderiu (@polaral) 11 de desembre de 2017
— NacióDigital (@naciodigital) 11 de desembre de 2017
— NacióDigital (@naciodigital) 11 de desembre de 2017
El TSJC rebutja adoptar mesures cautelars i paralitzar el trasllat
El trasllat ha coincidit amb la resolució de la secció cinquena de la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), que ha rebutjat adoptar les mesures cautelars que reclamava el Museu de Lleida, que pretenia paralitzar el trasllat a Sixena de les 44 obres en litigi.
L'equipament cultural impugnava, d'una banda, l'ordre del Ministeri de Cultura del passat 28 de novembre que establia que calia complir amb les resolucions judicials i executar el retorn de les obres, però també es queixava de la "inactivitat" del Departament de Cultura, fent referència al ministre que el lidera en aplicació del 155.
El tribunal remarca que Íñigo Méndez de Vigo es limita a complir l'ordre d'un jutjat i que aquesta és una qüestió que ha de continuar la seva via civil.
Tot es va accelerar quan dijous passat el titular del jutjat d'instrucció número 1 d'Osca va signar una providència per autoritzar la Guàrdia Civil a entrar al Museu de Lleida "fins i tot" per "la força" per endur-se les 44 obres d'art del monestir de Sixena dipositades en aquest espai.
El text dona permís tant a la Guàrdia Civil com a la resta de cossos de seguretat que aquesta consideri oportú com a policia judicial perquè accedeixin al recinte museístic a partir de la propera mitjanit.
El jutge, doncs, va tirar endavant amb l'ordre de retirada de les obres d'art abans de resoldre el recurs interposat pel Departament de Cultura, ara en mans del Ministeri homòleg en virtut de l'aplicació de l'article 155, que demanava aturar la mesura.
També l'alcalde Àngel Ros va presentar un recurs de súplica a l'Audiència d'Osca contra el trasllat de les 44 obres.
Anteriorment la Generalitat no va recórrer la providència del jutjat número 1 d'Osca del 15 de novembre en què es requeria al Ministre de Cultura, Íñigo Méndez de Vigo, que donés compliment a les resolucions judicials provisionals i lliurés a l'Aragó de les 44 obres d'art en litigi.
Des de l'Aragó, les institucions, l'església i la societat civil organitzada a través de la plataforma "Sijena Si" esperen que el "retorn" de les obres del monestir sigui el "primer pas" i partir d'aquí segueixin el mateix camí les més de cent peces d'art sacre de parròquies de la Franja que són a Lleida i que reclamen el bisbat de Barbastre-Montsó i els ajuntaments de Berbegal, El Tormillo i Peralta de Alcofea.
Litigis que fa més de dues dècades que duren amb sentències vaticanes que donen la raó a la part aragonesa.

Response: El conflicte per les obres d'art sacre de Sixena convoca unes 200 persones contràries al seu trasllat a l'Aragó.


Instruction: Escriu una oració que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
El catamarà d'en Pepe de Castellfollit de la Roca (Garrotxa) ja és a port a punt d'anar a l'aigua per començar les proves de flotació i estabilitat.
Una grua ha traslladat l'embarcació, que pesa gairebé quatre tones, fins a Roses (Alt Empordà) aquest dilluns al matí.
"Ara, per fi puc dir que una part del meu somni s'ha complert, ja tinc el catamarà a punt d'anar al mar en molts pocs dies", ha explicat en Pepe Soto.
A partir del dia 27 preveu poder fer l'avarada oficial de la nau i fer un primer viatge d'uns dies per anar-se "habituant a viure en un catamarà".
Tots els preparatius, amb la intenció d'emprendre el gran viatge amb destí a San Blas, al Panamà, la segona setmana d'octubre.
Estarà viatjant fins al maig, quan ja començarà a desfer el camí de tornada a casa.
"No ha quedat gens malament per haver-lo fet amb un trepant del Carrefour", ha dit mig en broma en Pepe Soto mirant amb orgull el catamarà d'onze metres d'eslora que ha aconseguit construir al jardí de casa seva, a Castellfollit de la Roca.
El seu somni o la seva "bogeria" cada cop està més a prop.
Un cop acabat el catamarà, aquest cap de setmana una grua ha traslladat l'embarcació fins a una plaça del poble, on ha presidit la festa major.
El següent pas ha estat aquest dilluns al matí, quan l'han portat fins a la costa a Roses.
Un camió l'ha remolcat per carretera.
Han sortit a les vuit del matí de Castellfollit i poc abans de les deu ja han arribat a Roses.
Allà, després d'agafar forces amb l'esmorzar, en Pepe i quatre operaris han elevat el catamarà de quasi quatre tones amb una grua de grans dimensions i l'han deixat al dic sec.
"Estic molt content i sobretot molt agraït, sense l'ajuda de tothom no hagués estat possible fer això a aquest nivell", ha explicat en Pepe.
En Pepe Soto, malalt de càncer, va començar a construir l'embarcació la primavera del 2013.
"El 2012 em van fer una operació molt forta que va posar fi a una sèrie de problemes abdominals que tenia, una vegada vaig quedar bé, vaig començar amb el projecte la primavera següent i ara, finalment, la tardor del 2016 ja és una realitat", ha detallat.
L'aparició del veí de Castellfollit al programa 'El foraster' de TV3 i l'impuls d'un projecte de micromecenatge que va recollir més de 12.000 euros per finançar el seu somni ha estat crucial per poder construir el catamarà.
Rumb al Panamà
"Per fi, una part del meu somni s'ha complert, tinc el catamarà aquí a punt d'anar a l'aigua en molts pocs dies, tot ha estat espectacular i m'he sentit desbordat a tots els nivells", ha explicat.
Durant els propers dies muntarà el màstil, organitzarà l'espai i començarà amb les proves de flotació i estabilitat.
"Si tot va bé, la idea és fer l'avarada oficial el dia 27 perquè el dia 26 encara tinc visita amb els metges", ha concretat Soto.
Aleshores, farà un primer viatge curtet.
"Marxaré una dies per habituar-me a l'embarcació, a les dimensions i a viure en un espai reduït, una setmana més tard ja vull fer la sortida oficial", exposa.
L'objectiu que s'ha fixat és poder emprendre, sol, el viatge que vol fer amb destí final a San Blas al Panamà d'aquí a poques setmanes.
"Vull sortir la segona setmana d'octubre per fer la ruta fins a les Balears, a l'Estret i, quan hi hagi quan hi hagi una finestra de bon temps, saltar a les Canàries", concreta.
Per anar bé, a les Canàries hi hauria de ser la primera setmana de novembre per poder salpar cap a Martinica la segona quinzena.
Des d'allà, recorrerà les Illes del Carib, perfilarà Veneçuela i Colòmbia per acabar arribant a Panamà.
"San Blas, és el lloc final, i cap al mes de maig començaria el retorn a casa anant per la República Dominicana, les Bermudes i directe cap a l'Estret altre cop", diu amb il·lusió.
Tot el procés de trasllat del catamarà l'han seguit de prop l'alcalde de Castellfollit, Miquel Reverter, i la regidora Bàrbara Asencio.
"Tot el poble s'ha bolcat en el projecte d'en Pepe i des de l'ajuntament li hem donat el suport que hem pogut, ha estat un èxit total el que ha pogut aconseguir amb els mitjans que ho ha fet", ha explicat Reverter.
"El projecte el va començar el 2013, des del principi quan et diuen que un veí està construint un catamarà al seu jardí mai penses que el projecte pugui agafar aquesta dimensió tan gran que ha agafat", ha conclòs l'alcalde.

Response: Un veí de Castellfollit de la Roca fa realitat el seu somni de navegar en solitari fins a Panamà.


Instruction: Escriu una oració que expliqui la idea principal d'aquest text:

Context:
"He de deixar ben clar que aquest govern continuarà amb el mateix sistema que tenim ara.
L'única agenda que tenim de la mà de Pedro Sánchez és seguir millorant el sistema".
Així de contundent es va mostrar el dimecres al vespre, des de la sala de premsa de la Moncloa i després de la reunió del Consell Interterritorial de Salut, la ministra del ram, Carolina Darias, del PSOE, en ser preguntada pel traspàs del MIR a Catalunya.
Duia la resposta preparada, però no deia la veritat.
El dilluns, a la comissió bilateral, un dels acords que es va prendre va ser el de treballar la transferència de la formació en l'especialitat mèdica.
De forma explícita.
I que diu la documentació de la comissió bilateral que, durant setmanes, van treballar les parts i que es va llegir a la reunió?
Al primer dels acords s'afirma literalment que "es crea un Grup de Treball per analitzar la viabilitat dels possibles traspassos de funcions i serveis a la comunitat autònoma de Catalunya incloent, entre d'altres, els traspassos en matèria de formació sanitària especialitzada, salvament marítim i l'execució de la legislació laboral en l'àmbit del treball, l'ocupació i la formació professional".
El grup de treball s'estableix que serà "paritari" entre els dos governs, que podran nomenar els representants que considerin, i que reportarà directament a la comissió bilateral el resultat dels seus treballs.
El Govern fa notar que va incloure la postil·la "entre d'altres" per poder debatre els 56 traspassos que va presentar, com ara el de l'ingrés mínim vital, un dels compromisos pressupostaris del PSOE amb ERC.
Fins ara és el govern espanyol el que regula el MIR a tot l'Estat.
comissió bilateral
Ni el Col·legi de Metges ni Metges de Catalunya han estat consultats sobre el traspàs que contempla l'Estatut i va reclamar la Generalitat a la comissió bilateral
Una posició que és contrària a la que han expressat la majoria organitzacions sindicals i professionals estatals del sector mèdic.
I d'aquí el problema i la marxa enrere del govern espanyol expressada per Darias dimecres al vespre.
Una campanya mediàtica, amb una àmplia cobertura del diari El Mundo el mateix dimecres, contra la "fragmentació" del MIR i advertint d'un possible requisit lingüístic va ser secundada pel PP i va espantar el PSOE.
L'argument és, com sempre que s'aborden temes referits a la funció pública, que el dret dels pacients a ser atesos en la seva llengua, en aquest cas el català, no pot passar per davant del "dret" d'un llicenciat de qualsevol indret d'Espanya a preparar la seva especialitat a Catalunya.
I lamenten que els catalans no tenen aquest "problema" gràcies al seu domini del castellà.
És el debat de sempre, però a la reunió, del traspàs del MIR, se'n va parlar i es va acordar per més que Darias intentés després desentendre-se'n.
El Govern confia que en la represa del diàleg bilateral sobre les competències a la tardor l'assumpte es pugui debatre i concretar amb normalitat.
Per ara, el govern espanyol guarda silenci malgrat la contradicció entre els acords i les paraules de Rodríguez i la posició de Darias.
El pacte PSOE-Podem marca el camí
Es pot dir que, en l'assumpte dels traspassos pendents, Catalunya ha volgut jugar amb les cartes marcades.
Si més no en els primers que s'han de negociar d'entre la llista de 56, incloent-hi el MIR.
I és que el Govern català va desenterrar, en les converses amb el govern espanyol, el pacte d'investidura de Pedro Sánchez amb Podem.
Al text, en el seu apartat 9.4 les parts es comprometen a "donar compliment als dictàmens del TC i traspassarem a la Generalitat aquelles competències ja reconegudes a l'Estatut de Catalunya en matèries com ara la gestió de les beques universitàries, la formació sanitària especialitzada [el MIR], el salvament marítim o l'execució de la legislació laboral en l'àmbit del treball i la formació professional".
És el que diu el document d'acords de dilluns i del que ara Darias es desentén per les pressions dels sectors professionals més centralistes i del PP.

Response: Les pressions dels professionals sanitaris i la premsa interfereixen en la decisió dels governs de traspassar el MIR a Catalunya.


Instruction: Escriu-me una oració que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
Els nous mitjans públics valencians encaren el tram final per a l'inici de les emissions quan es compleixen quatre anys del tancament de Ràdio Televisió Valenciana (RTVV).
Sota el paraigua de la Corporació Valenciana de Mitjans (CVMC) i amb el nom d'À Punt, el nou espai públic de comunicació va començar les emissions en proves de la ràdio el passat 13 de novembre amb música en valencià i falques de presentació del nou mitjà.
À Punt va anunciar que aquest mes de desembre la ràdio estrenarà un magazín cultural i social i, de manera paral·lela, posarà en marxa un web amb contingut bàsicament infantil.
Un horitzó condicionat per recursos judicials i un procés criticat per la seva lentitud marquen els primers compassos dels nous mitjans.
La CVMC ha optat per començar emissions amb la ràdio i el portal web, descartant engegar tots els mitjans d'una vegada.
La nova televisió preveu començar a emetre el primer trimestre del 2018.
Tampoc hi haurà un servei d'informatius en un primer moment fins que no s'incorpori la plantilla.
Fonts de la corporació assenyalen que el procés de contractació de professionals està sent més lent de l'esperat perquè hi ha moltes persones inscrites a les borses de treball, el procés és "garantista" i fa que s'endarrereixi.
Un projecte que no "il·lusiona"
Amb aquest context i en el quart aniversari del tancament, la portaveu del col·lectiu de treballadors Mildenou (afectats per l'ERO a RTVV) Reis Juan, es mostra "dolguda" per no poder-se "il·lusionar amb un projecte que s'està posant en marxa i hauria de ser engrescador".
En declaracions a l'ACN, Juan lamenta que s'hagi volgut triar "l'opció del 'des de zero', d'un mitjà privatitzat, excepte els informatius, amb una mancança de recursos impressionants que està dificultant l'engegada" i apunta a que "no s'ha fet bé la feina a les Corts i al Consell".
L'extreballadora remarca que la Llei de creació dels nous mitjans és "insuficient" i rebaixa els pressupostos "d'una manera aclaparadora" respecte de la llei del 1989, de creació de RTVV.
"M'agradaria estar contenta perquè hi ha un nou mitjà que comença a caminar però no és així", lamenta.
Horitzó judicial incert
A l'endarreriment i les crítiques al model aprovat a les Corts Valencianes, s'ha sumat recentment la decisió per part de l'assemblea de la Unió de Periodistes Valencians, l'agrupació majoritària al territori, de presentar un recurs contenciós administratiu per demanar la suspensió cautelar de la borsa de treball temporal.
La majoria dels socis considera que el barem de mèrits negociat per la CVMC amb els sindicats vulnera el principi d'igualtat i tanca la porta en la pràctica al conjunt de periodistes que no han estat antics treballadors de RTVV.
La decisió de recórrer judicialment les borses, demanant la suspensió cautelar, ha provocat que el Comitè d'empresa de RTVV hagi tornat a la Unió de Periodistes el guardó a la Llibertat d'expressió que va rebre el 2013.
El membre d'aquest comitè, Francesc Ginés, es mostra sorprès perquè el barem es vegi com un avantatge i considera que el recurs "l'únic que fa és enterbolir la ja de per sí dificultosa posada en marxa de la corporació".
En termes semblants, Reis Juan adverteix que, en cas de prosperar, el recurs "paralitzaria i de quina manera l'arrencada" i assenyala que podria fer que no hi hagués nous mitjans públics fins a la pròxima legislatura.
En paral·lel, un altre front judicial es manté obert.
Un dels candidats a la direcció general de l'ens, Pere Valenciano, ha denunciat presumptes irregularitats en el procediment d'elecció de l'excorresponsal de TV3 Empar Marco.
La denúncia ha estat admesa a tràmit i s'ha fixat com a data de judici el 8 de maig del 2018.
Aniversari del tancament
Aquest dijous a les 12:19 hores es compliran 4 anys exactes que RTVV va cessar les emissions entre crits d'"Això és un cop d'estat" per part dels treballadors que tractaven d'impedir-ho des de l'interior dels estudis.
La decisió del govern d'Alberto Fabra (PP) posava punt final a 24 anys d'emissions com a resposta a l'anul·lació de l'ERO i l'obligació de tornar a contractar un miler de treballadors.
Aquest dimecres, a aquella mateixa hora, membres del comitè d'empresa es concentraran davant la Generalitat Valenciana en senyal de protesta.

Response: A quatre anys del tancament de Canal 9, els nous mitjans de comunicació valencians iniciaran les emissions enmig de dificultats.


Instruction: Escriu-me una oració que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
"Tothom, en algun moment de la vida, ha mirat enrere i s'ha qüestionat les decisions que ha pres".
La frase l'ha pronunciat el cineasta Oriol Paulo, un pensament que recorre i està en el si de la seva nova pel·lícula 'Durante la tormenta', que arribarà als cinemes el pròxim 30 de novembre.
El director de 'Contratiempo' i 'El cuerpo', Oriol Paulo, s'ha endinsat en el terreny emocional en el seu tercer llargmetratge, protagonitzat per Adriana Ugarte i Chino Darín.
En una entrevista a l'ACN, Paulo ha dit que el títol del film fa referència a que tots els personatges tenen una tempesta interior que va sortint.
"L'espectador sentirà molt a la pell la sensació de tempesta que acompanya els personatges".
La cinta es desenvolupa entre els anys 80 i l'actualitat i explica com una interferència entre dos temps fa que una mare feliçment casada salvi la vida d'un noi que va viure a casa seva fa 25 anys.
Paulo ha detallat que el film podria succeir en qualsevol lloc, però està ambientat a Barcelona i als seus voltants i transcorre en temps present i en l'any 1989.
"L'elecció d'aquest any té alguna cosa de metafòrica ja que va ser quan va caure el mur de Berlín i el món va canviar per complet".
Paulo ha desgranat que hi ha molts motius pels quals es decideix fer una pel·lícula, però en aquest cas hi havia un tema més personal i és que fa anys es va plantejar ser pare, i va decidir no ser-ho.
"A partir d'aquí és inevitable pensar sobre la vida que tens o hauries pogut tenir".
El director va decidir narrar la història des del gènere fantàstic perquè era la única manera d'explicar el que volia "a través de la paradoxa temporal", ja que li permetia presentar una realitat, en la qual la protagonista tenia una filla i una altra realitat, en la qual la filla no havia nascut.
En aquest context, ha considerat que la cinta "apel·la molt directament a l'espectador" perquè tothom en algun moment de la seva vida ha mirat enrere i s'ha qüestionat les decisions que ha pres i la pel·lícula, ha afegit, parla sobre això.
Com en les seves anteriors cintes, a 'Durante la tormenta' hi tenen un pes molt important els girs continuats i els canvis inesperats.
A Paulo, li agrada construir les pel·lícules com si fossin un "trencaclosques".
És la seva forma, ha manifestat, d'obligar l'espectador a "ser actiu des del primer minut i estar pendent de tot el que s'està dient i veient per intentar descobrir de tot el què està passant".
Càsting
Paulo tenia clar que no es podria fer la pel·lícula sense l'Adriana Ugarte en el paper protagonista.
"El personatge de la Vera és emocional i visceral, i demanava d'una actriu amb la capacitat emotiva i empàtica que té ella", ha dit.
També volia que fos una cinta coral perquè el que fa cada personatge és important en algun moment.
Ha destacat tot l'elenc que ha format part de la cinta amb actors com Chino Darín, Nora Navas, Miquel Fernández, Clara Segura i Aina Clotet i les col·laboracions de Francesc Orella, Belén Rueda i Ana Wagener.
Adriana Ugarte
Per la seva part, Ugarte ha dit que a l'inici del film el seu personatge, la Vera, es mostra com una persona alegre, lluminosa i conformista, un personatge que poc a poc haurà de conviure amb la incertesa i que es veu enmig d'una tempesta.
"Una persona com jo tan inconformista i analítica és menys sorprenent enmig d'una tempesta i per això m'agradava aquest contrast".
Ha reconegut que li venia molt de gust treballar amb l'Oriol Paulo i ha fet una cosa molt potent amb 'Durante la tormenta', "on balla amb un gènere com és la ciència ficció".
Ugarte ha declarat que és una pel·lícula complexa i els personatges també ho són.
Paulo "recorre al gènere de ciència ficció per explicar la història d'uns personatges que estan en crisi i travessen tempestes personals per arribar a una versió de si mateixos més autèntica i vertadera".
L'actor català Miquel Fernández interpreta l'amic del Nico, que és un dels personatges protagonistes, i és fill de la Nora Navas.
"Sempre es parla d'ell i és un nexe de tots els personatges i les altres realitats".
Fernández ha dit que és una pel·lícula que fa pensar i reflexionar sobre la pròpia vida i què hauria passat si en un moment determinat un pren una actitud diferent davant una decisió.
"Això és una cosa que et planteges a la teva vida quotidiana".
La cinta està produïda per Atresmediacine, Think Studio, Colosé Produccions i Mirage Studio AIE, en associació amb Warner Bros Espanya, amb la col·laboració de Atresmedia, Netflix i amb el suport de l'ICEC.

Response: Oriol Paulo estrena el seu tercer llargmetratge: una història de ciència-ficció molt personal protagonitzada per Adriana Ugarte i Chino Darín.


Instruction: Escriu-me una oració que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
La Plataforma en Defensa dels Serveis Públics ha exigit aquest divendres la retirada immediata del decret 69/20202 de la Generalitat sobre la Xarxa de Serveis Socials d'Atenció Pública, en considerar que privatitza els serveis socials, causant sobrecostos a l'erari públic i enriquiment a empreses privades.
A més, lamenta que el decret no serveixi per garantir unes mínimes condicions laborals als treballadors i de qualitat dels serveis als usuaris.
Segons marca el decret, les empreses privades obtindran una acreditació per part de l'administració que les autoritzarà com a proveïdores de la citada xarxa.
Aquest mateix plantejament s'ha aplicat al sistema sanitari que actualment és "virtualment impossible de fiscalitzar per la multiplicitat de proveïdors públics i privats interconnectats, sovint de manera opaca, i que representa un sobrecost per les arques públiques a causa de l'afany de lucre àmpliament demostrat al llarg de tots aquests anys d'espoli".
Amb aquesta acreditació, el decret "evita els procediments públics de contractació i fiscalització i permet concedir la gestió delegada a entitats privades sota criteris subjectius donant cobertura legal al nepotisme i al que haurien de ser conflictes d'interès".
Així, consideren que aquest decret "blinda les il·legalitats i les irregularitats que s'han estat practicant sistemàticament en el procés de privatització d'aquests serveis".
"La gestió catastròfica de la pandèmia, amb el cas paradigmàtic dels més de 4.200 morts a les residències, ha deixat més clar que mai el caràcter antisocial de les polítiques privatitzadores que converteixen la nostra salut i les nostres vides en mercaderies per al lucre dels inversors capitalistes i que apuntalen el traspàs de recursos públics a mans privades", critiquen.
Aquesta gestió és conseqüència de la "privatització molt majoritària del sector" i, segons la plataforma, els Departaments de Treball, Afers Socials i Família i de Salut en són responsables directes juntament amb els empresaris, els inversors i els 'lobbies' privats, en concret la Taula del Tercer Sector, la Confederació, l'ECAS (Entitats Catalanes d'Acció Social) i la FEDAIA (Federació d'Entitats d'Atenció i Educació a la Infància i a l'Adolescència), així com empreses de l'Ibex35 com OHL, ACS i SACYR, entre d'altres.
Els beneficis que obtenen aquestes entitats passen per la "precarització de les condicions laborals i dels recursos materials dels serveis que gestionen", és a dir, per la "pèrdua gradual de drets socials i de qualitat assistencial per als usuaris i de drets laborals per als treballadors (congelació de convenis, hores no remunerades, contractació per sota de la categoria laboral exigida, horaris canviants, dificultat de conciliació, entre altres).
Per acabar, denuncien específicament diversos aspectes concrets del Decret com que no elimina la diferència salarial d'1 a 9 existent en el sector entre treballadors i gerents; no prohibeix els mecanismes lucratius que utilitzen algunes falses fundacions i cooperatives per enriquir-se amb diners públics, com les UTE o associades a fundacions que els permeten obtenir beneficis a través per exemple dels béns immobles que tenen en propietat i que es lloguen a si mateixes, amb diners públics i a preus desorbitats que en alguns casos han arribat a multiplicar per cinc el preu de mercat, per ubicar-hi centres de menors o cases d'acollida, entre altres.
També critiquen que als apartats 14b i 14c on s'hauria de recollir l'obligació de garantir una sèrie de criteris de bones pràctiques, bones condicions laborals o responsabilitat social, únicament s'hi indica que "es poden tenir en compte els següents criteris".
Són per tant criteris completament opcionals i en cap cas d'obligat compliment.
A l'article 16 "s'obre la porta a convocatòries a dit, sense concurs públic".
A l'article 23 "s'obre la porta a que les entitats privades puguin cobrar pels serveis que presten com si fossin administració pública".
A l'article 24 no es defineix cap control sobre la sobreocupació de places que poden practicar algunes de les entitats que gestionen centres residencials.
Per exemple, "poden cobrar a l'administració més d'una plaça per un únic llit aprofitant que l'usuari es troba de vacances, fugat o ingressat per malaltia o per instal·lar matalassos plegables en zones comunes".

Response: La Plataforma en Defensa dels Serveis Públics denuncia que el nou decret català de serveis socials els privatitza de forma encoberta.


Instruction: Escriu-me una oració que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
Raül Romeva, conseller d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, ha dit aquest dijous que comparteix amb els argentins la il·lusió "històrica" de crear un país "sobirà, nou i millor".
Ho ha dit en el marc d'un viatge a la república sud-americana amb motiu del 200 aniversari de la seva independència.
Romeva ha mantingut diverses reunions institucionals, entre les quals destaca una trobada amb el Govern de la província de Buenos Aires i també una reunió a porta tancada amb els diputats de la Comissió de Relacions Exteriors del Congrés de l'Argentina.
El conseller ha analitzat amb el Govern de Buenos Aires l'obertura d'una nova Delegació del Govern de la Generalitat a l'Argentina, i ha explicat als diputats la situació política que viu Catalunya.
També ha mantingut una trobada amb Jorge Auat, fiscal de l'estat pels crims contra la humanitat, i amb la secretaria nacional de Drets Humans del govern argentí, per establir un marc de col·laboració amb la Generalitat en temes de memòria democràtica.
Durant la jornada d'avui el conseller també ha estat entrevistat per diferents mitjans de comunicació argentins i ha assistit a les Jornades Lluís Companys de Drets Humans, al teatre Margarita Xirgu del Casal Català de Buenos Aires.
Aquesta comunitat, que enguany celebra 130 anys, va ser fundada l'any 1886 i és la segona més antiga de les 141 que hi ha arreu del món.
Les ponències han estat dedicades a recordar la Memòria Democràtica, tant de Catalunya com de l'Argentina, i han comptat amb la participació de les mares fundadores de l'Associació Madres de la Plaza de Mayo.
Actes d'homenatge de la comunitat catalana a l'Argentina
El viatge a l'Argentina es va iniciar ahir dimecres amb una primera visita a l'Espai de Memòria i Drets Humans (ESMA) de Buenos Aires, ubicat a l'antic edifici de la Escuela de Mecánica de la Armada, on el conseller va ser rebut per la Secretaria Nacional de Drets Humans del Govern argentí i la direcció de l'ESMA.
Tant la Secretaria Nacional com l'ESMA van transmetre la voluntat de col·laborar amb el Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya dins del programa d'actes del 80 anys de la guerra civil i dictadura franquista.
El mateix dimecres al vespre, el conseller va inaugurar un placa en commemoració dels 200 anys de la Independència de l'Argentina i en reconeixement als catalans que van lluitar a la Revolución de Mayo i la defensa de Buenos Aires, ubicada a la Plaça de Catalunya de la ciutat.
En el mateix acte es va col·locar la primera pedra del monument a Lluís Companys, aquest homenatge ha estat impulsat pel Departament d'Afers Exteriors de la Generalitat de Catalunya, el govern de la ciutat de Buenos Aires i el Casal de Català de Buenos Aires, en el marc dels actes de commemoració del bicentenari de la independència d'Argentina i del 130è aniversari d'aquest casal.
Durant el seu parlament, el conseller va posar en valor els vincles històrics entre Catalunya i l'Argentina destacant que catalans com Mateu i Larrea, lluitadors per la independència d'Argentina, van saber estar al costat dels seus nous compatriotes "perquè la il·lusió que compartiren pel que podien crear junts era més gran que la inèrcia de mantenir un status quo marcit".
Romeva va subratllar que "Catalunya avui és un cas similar", i va afegir: "compartim la il·lusió històrica de crear un país sobirà, nou i millor".
Romeva va reivindicar també "la valentia de tots aquells que van patir les dictadures" i va homenatjar "els catalans que van residir a l'exili, així com els argentins que van acollir-los".
També va afegir que a causa de l'èxode derivat de la guerra i la dictadura, l'Argentina va acollir un gruix molt important de ciutadans catalans.
"L'exili va ser baluard de la cultura i la llengua catalana", va remarcar.
Així, segons el conseller, en l'etapa més dura de repressió i genocidi cultural de la dictadura franquista, "la comunitat catalana exiliada a Buenos Aires, Rosario, Mendoza o Còrdova va destacar pel seu profund catalanisme polític i cultural i per la seva intensa activitat".
Romeva també va dir que "aquest record és clau per entendre la voluntat de ser dels catalans, una voluntat que es mantenia i es manté viva també a l'exterior".
El conseller va agrair en nom del Govern el compromís de la comunitat catalana a l'exterior amb el país assegurant que "la Catalunya exterior és una peça clau en el present i el futur del país" i va encoratjar al Casal Català de Buenos Aires a continuar treballant per "la cultura, les tradicions i la memòria de la Catalunya, tal com ho heu estat fent durant aquests 130 anys".
Demà divendres el conseller es desplaçarà a la ciutat de Mar del Plata per participar a la XIV Trobada Cultural de les Comunitats Catalanes a l'Exterior del Con Sud d'Amèrica on és previst que hi participin més de 400 catalans residents a Amèrica Llatina.

Response: Raül Romeva destaca la comunió entre els pobles català i argentí per a la recerca d'un país "sobirà, nou i millor".


Instruction: Escriu-me una oració que expliqui la idea principal del text següent:

Context:
El sector socialdemòcrata encapçalat per Josep Rull, Mercè Conesa i Carles Campuzano han impulsat un manifest de cara al congrés fundacional del nou partit que ha de néixer aquest cap de setmana a partir de CDC.
El document, de quinze punts, aposta per crear una eina nova que "reculli el millor de la trajectòria i l'experiència de Convergència", que tingui un programa polític que s'adreci a la majoria del país i que "articuli políticament els sectors socials per tal de consolidar una majoria sòlida i perdurable a favor de la independència".
Aquest moviment ha de configurar-se, continuen, "sense exclusions de cap mena però sostingut principalment per les classes mitjanes".
El manifest té com a objectiu promoure la discussió durant aquest cap de setmana i suposa el primer moviment públic que fa aquest sector liderat pel conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, l'alcaldessa de Sant Cugat i presidenta de la Diputació de Barcelona, Mercè Conesa, i el número dos de CDC a Madrid, Carles Campuzano.
Altres persones que hi donen suport són la secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat, Marta Subirà, i el secretari general de Territori, Ferran Falcó.
El text constata que Catalunya ha viscut els darrers anys un "veritable moviment democràtic de base" que ha transformat la realitat política del país.
"L'aspiració d'assolir la independència política a través de la construcció d'un estat, fonamentada en el principi democràtic del dret a decidir, ha estat la resposta clarament majoritària de la societat catalana davant un Estat espanyol incapaç de satisfer les ambicions d'un futur millor, més pròsper i més just per a la majoria del país, continua el document, que denuncia la "voluntat d'asfixiar, limitar i liquidar l'autogovern de Catalunya".
A això li suma "el repartiment injust dels costos d'una llarga i dura crisi econòmica, l'extensió del sentiment d'impunitat davant l'allau de casos de corrupció i l'arribada a la maduresa d'unes noves generacions de catalans més lliures i desacomplexats".
Tot plegat, segons els impulsors, explica la profunditat de la transformació del país i "l'anhel de desconnexió" que hi ha a Catalunya, "no només amb l'estat espanyol sinó també amb una institucionalitat i unes formes de fer política que no respecten els valors democràtics essencials".
És per això que defensen la creació d'un nou instrument polític que tingui vocació de ser central, "fugint tant dels populismes d'esquerres i dretes com de les concepcions tecnocràtiques de la política", i que sàpiga generar l'esperança i la confiança en el futur del país que la majoria reclama, amb respostes "sòlides i alhora agosarades" als reptes plantejats.
Radicalitat democràtica i justícia social
Aquest moviment ha de ser "radicalment democràtic en la seva aspiració a regenerar un sistema institucional afeblit per les reformes pendents, que han estat massa anys ajornades".
Així, defensen un sistema electoral que reforci el vincle entre representants i representats, uns partits amb democràcia interna garantida per les lleis, mecanismes de participació directa dels ciutadans com referèndums i consultes i limitacions de mandat per als càrrecs executius.
El manifest també reivindica la necessitat que el nou moviment polític situï en el centre dels seus objectius el progrés econòmic com a garantia del progrés social i que aposti per l'economia de mercat al servei de les persones.
L'Estat, al seu parer, ha de tenir un paper determinant en les inversions a llarg termini, com la protecció del medi ambient, les infraestructures, la ciència i l'educació, però també com a "regulador dels mercats en defensa dels més vulnerables", a més de promoure un nou acord entre empresaris i treballadors per redefinir les relacions laborals del segle XXI.
Al mateix temps, els impulsors remarquen que el programa del nou partit ha de situar en el centre dels seus objectius el progrés i la justícia socials i apostar per la renovació a fons del pacte social que va fer possible l'estat del benestar.
"Un programa polític que aspiri a una societat altament cohesionada, sense desigualtats que facin impossible parlar d'un sol poble", conclou el manifest.
El nou partit, continua el document, ha de defensar el català com a llengua comuna de tots i reconèixer el castellà com a part del patrimoni de Catalunya.
També ha d'apostar per la proximitat i el municipalisme, però alhora reconèixer els fets metropolitans com a dinamitzadores econòmics claus, situant Barcelona com a capital del país.

Response: Un grup d’antics líders de Convergència fan públic un manifest per al nou partit de la socialdemocràcia catalanista i sobiranista.