Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
La sisena onada de la covid-19 ha infectat més d’un milió de catalans, un nivell de contagi que no s’havia vist mai en aquests dos anys de pandèmia.
N’hi ha molts que després d’un aïllament de set dies, i atès que ja no tenien símptomes, han pogut desconfinar-se i retornar a la normalitat.
Això vol dir que ja no es reinfectaran?
Quant de temps dura la immunitat que atorga la infecció?
Mirem de resoldre alguns dubtes que tenen molts ciutadans de la mà de Julià Blanco, doctor en bioquímica per la Universitat de Barcelona i investigador de l’IrsiCaixa i l’Institut de Recerca Germans Trias i Pujol.
No ens podem reinfectar si acabem de passar una infecció per SARS-CoV-2, perquè el nostre sistema immunitari haurà generat anticossos contra el coronavirus i això ens permetrà de tenir una nova barrera en cas d’una altra infecció.
Fins ara, s’ha vist això contínuament,
Tanmateix, sempre hi ha excepcions.
Hi ha persones que generen una resposta immunitària molt baixa contra el virus, ja sigui perquè el seu sistema immunitari no funciona bé, com les persones immunocompromeses, o perquè la infecció que han tingut ha estat molt lleu.
“Sabem que les persones que passen la malaltia de manera asimptomàtica generen menys anticossos que no pas les qui la passen d’una manera més severa.
Per tant, aquestes persones poden ser més susceptibles de tornar-se a infectar, perquè el seu nivell d’anticossos és més baix”, explica Blanco.
Sempre que el nostre cos hagi generat una bona resposta immunitària, la infecció natural dóna una immunitat que pot arribar a durar “més d’un any”.
Però si la infecció ha estat asimptomàtica, els nivells seran més baixos.
“Com que l’òmicron és una variant menys patogènica que genera més infeccions asimptomàtiques, probablement la resposta immunitària és més baixa.
Per això, la millor opció per a estar protegits i assegurar un bon nivell d’anticossos és rebre la tercera dosi”, diu Blanco.
Tot indica que els qui s’han encomanat fa poc i que entren en contacte amb el virus tenen un sistema immunitari que reacciona més ràpidament i elimina el virus.
Però això és enormement variable en cada persona.
Blanco assenyala que una vegada s’han superat els set dies d’aïllament, hi pot haver persones que encara siguin positives i potencialment contagioses.
“És molt important fer-se proves d’antígens abans de tornar a la feina en el cas d’una quarantena de set dies.”
Quins són els símptomes de la variant òmicron?
Hi ha diferències amb la delta?
Si ens fem una prova d’antígens o una PCR, podrem saber si ens hem infectat amb SARS-CoV-2, però no de quina variant ens hem infectat.
Per a saber-ho, caldria una seqüenciació, una prova que s’ha de fer en laboratoris especialitzats.
Sí que podem sospitar quina variant ens ha infectat pels símptomes, però no en tindrem cap certesa.
Si ens hem infectat durant les últimes setmanes, és molt probable que sigui amb la variant òmicron, que és la predominant.
Els estudis científics assenyalen que els qui s’infecten amb l’òmicron generen uns anticossos que també són capaços de blocar la delta.
El nombre de reinfeccions en gent que ha passat la infecció ha estat molt baix fins ara, si fa no fa d’un 2%.
I solen ser un quant temps després d’haver passat la infecció, quan la quantitat d’anticossos ha baixat al plasma.
Blanco diu que els anticossos generats per la infecció natural poden arribar a durar més d’un any, però no és pas una xifra estable.
“És molt recomanable de rebre la tercera dosi cinc mesos després d’haver passat la infecció per òmicron.
No té sentit fer-ho al cap d’un mes perquè el nostre sistema immunitari encara treballa amb la infecció que hem tingut”, explica.
Amb els vaccins també s’ha observat que, cinc mesos després d’administrar-se, la resposta immunitària disminueix..
Julià Blanco: “No té sentit que al cap de quatre setmanes d’haver-nos infectat ens posem una dosi de reforç”
“Les dades que tenim ens diuen que la immunitat generada per vacunes és tan protectora o més que la immunitat natural.
I la millor cosa seria la combinació de totes dues.
Per una altra banda, cal tenir en compte que cadascú respon de manera diferent a la infecció i genera una protecció immunitària diferent.
Aquesta és una variable molt important que no podem controlar.

Response: Gràcies als anticossos, si hem passat una infecció de covid-19 i tenim un bon sistema immunitari, els anticossos podrien durar fins a un any. Està confirmat que les persones que passen la infecció de forma asimptomàtica solen crear menys anticossos. L'ideal seria rebre la tercera dosi de la vacuna, al cap de cinc mesos després de la infecció.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
La vaga de controladors aeris de Marsella culmina una setmana complicada per a molts viatgers que havien d'agafar un vol, bona part d'ells per gaudir del cap de setmana llarg pel pont de l'1 de maig.Vols cancel·lats, recol·locació a corre-cuita a altres companyies i, fins i tot, pèrdua d'equipatges han estat algunes de les incidències que han sofert els passatgers que havien de marxar o arribaven a l'Aeroport de Barcelona-El Prat.
La gestora Aena ha informat que aquest diumenge s'han anul·lat setze vols arreu de l'estat espanyol, dels quals sis a Barcelona.
Els vols suprimits tenien destinació o arribada des de França, tot i que en la pantalla informativa ja s'han vist cancel·lacions de trajectes que anaven a Londres-Gatwick, Berlín o Sardenya, els quals, o bé sobrevolen o passen molt a prop de territori francès.
De fet, companyies com Vueling ja havien anunciat la supressió de més d'un centenar de vols per aquest cap de setmana.
Bona part d'aquestes connexions eren les que la companyia havia ofert de manera alternativa als passatgers afectats per la vaga de pilots de principis d'aquesta setmana.
La vaga a Marsella i l'increment de la demanda han perjudicat ara als qui volien volar aquest cap de setmana.
Entre els afectats, una parella que va adquirir ahir els bitllets i que avui, amb el bitllet a la mà i els vestits per anar a un casament penjats del braç, han vist que l'avió cap a Londres-Gatwick no s'enlairaria.
La mala sort també ha tocat de ple una parella de Ripollet, que volien gaudir d'una cap de setmana llarg a Lisboa.
Els problemes van començar dissabte mateix quan, una vegada passat el control de seguretat, van veure a la pantalla de vols que el seu estava cancel·lat.
"Vam anar al punt d'informació de la companyia, i allà ens van dir que esperéssim, i va passar una hora, i van passar dues...", relata Pere Jordi Maimó.
Finalment, els van donar l'opció de volar fins a l'aeroport de París-Orly per després agafar un altre avió cap a Lisboa, aquest diumenge a les sis del matí.
Malauradament, no han arribat a trepitjar Portugal: una circumstàncies familiars els han obligat a agafar precipitadament el primer vol cap a Barcelona.
Allà els esperava la seva filla Patrícia i el seu xicot.
Per la seva banda, en Ricardo Alves i la seva parella, residents a la ciutat brasilera de São Paulo, somiaven gaudir d'unes bones vacances a la Costa Blava.
Però des fa cinc dies viuen un malson.
"Ja a l'anada, de Barcelona a Niça ens va desaparèixer l'equipatge, del qual encara no sabem res", lamenta.
Anit tenien programat el vol de la ciutat francesa a la capital catalana per després fer la connexió amb Brasil.
"I per la vaga de Marsella, ens el van cancel·lar", afegeix.
La situació encara es va agreujar més quan van assabentar-se que no hi havia trens ni tampoc autobusos per baixar a Catalunya.
"Avui havia de ser a Barcelona perquè aquesta tarda surt el vol que m'ha de dur de tornada a casa", insisteix Alves.
L'única solució ha estat llogar un cotxe "i conduir tota la nit" des de Niça fins a El Prat amb el "la gran despesa" que això li ha suposat.
"Et quedes sense maletes, no tens vol, condueixes a la nit més de set hores seguides.
Tot són problemes", ha dit resignat.
Nova vaga de pilots de Vueling
Després de les aturades del 25 i 26 d'abril, els pilots de Vueling han programat dues jornades més d'aturades pel 3 i 4 de maig.
El ministeri de Foment ha decretat serveis mínims, pels quals es garanteix al 100% els vols a Canàries, les Illes Balears i tots aquells que surtin abans de la mitjanit del dia 25.
En les rutes peninsulars, si tenen alternativa de transport en menys de cinc hores, els serveis mínims seran del 30%, que pujaran al 51% si no hi ha alternativa abans de cinc hores i a totes les rutes internacionals amb sortida i arribada a l'estat espanyol.
Foment també ha decretat serveis mínims per facilitar operacions tècniques i la recol·locació de membres de la tripulació per garantir els vols fixats durant els dos dies de vaga.

Response: La vaga de controladors aeris a Marsella està causant incidències als que entraven o arribaven a Barcelona-El Prat. Les incidències van des de cancel·lacions de vols, recol·locaments en altres companyies i pèrdues de maletes. Aquest diumenge s'han cancel·lat fins a sis vols, i han perjudicat així els que anaven a volar per al pont de l'1 de maig.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
La campanya d’excavacions a l’interior de la basílica de Castelló d’Empúries (Alt Empordà) ha posat al descobert part de l’estructura original del retaule d’alabastre del segle XV, que corona la basílica de Santa Maria.
Segons les investigacions realitzades, el retaule hauria tingut una base en forma poligonal amb dos graons i bastida amb llosses de marbre.
Tot fa pensar que es va desmuntar parcialment, probablement, durant el segle XVIII, i això ha provocat que durant més de tres-cents anys no s’hagi pogut veure aquesta part que va quedar oculta sota la base actual.
Important troballa a l’entorn del retaule d’alabastre que presideix la basílica de Castelló d’Empúries.
Avui s’han presentat els resultats de la darrera campanya d’excavacions arqueològiques, que s’emmarquen en un projecte quadriennal que promou l’Institut d’Estudis Empordanesos i que impulsa la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Generalitat, amb el finançament de la Generalitat, l’Ajuntament de Castelló i l’Institut Ramon Muntaner.
L’excavació a l’interior de la basílica de Castelló d’Empúries descobreix un amagatall de la Guerra Gran
La intervenció tenia un doble objectiu.
Per una banda, demostrar els resultats obtinguts en l’exploració amb georadar que es va fer l’any 2007 a l’interior de la nau.
Aquestes dades van proporcionar els primers indicis de construccions anteriors que correspondrien a les esglésies romànica i preromànica i, fins i tot, restes d’una possible ocupació anterior.
En segon lloc, es volia estudiar el subsòl de la capçalera de l’actual temple.
Concretament, a la zona de l’altar on es troba el retaule d’alabastre del segle XV.
L’objectiu era respondre a diverses incògnites sobre el conjunt de l’estructura i també a algunes de la patologies que pateix l’edifici.
En relació a aquesta intervenció, els arqueòlegs van fer una petita cala que ha permès constatar les seves sospites.
La capçalera estava fonamentada sobre un desnivell important respecte de la nau, a uns 4 metres per sota de la plataforma on es va construir i els anteriors temples romànic i preromànic.
A més, s’ha confirmat que la base original estava pavimentada amb les mateixes lloses de marbre que hi ha actualment, que allotjava un cor primitiu i un retaule de fusta.
Aquest es va substituir per l’actual, a mitjan del segle XV.
Inicialment, però, el retaule hauria tingut una base en forma poligonal –possiblement, d’hexàgon-, amb dos graons (ara, molt malmesos) i bastida amb lloses de marbre.
També que la bancada estava decorada.
Es creu que al voltant del segle XVIII es va desmuntar per construir l’actual i que es van sacrificar algunes de les peces de la bancada inferior.
L’arqueòloga que ha dirigit les excavacions, Anna Maria Puig, diu que això va provocar que “durant tres-cents anys no s’hagués pogut veure”.
Les troballes fetes s’acabaran ara d’analitzar i s’avaluarà la possibilitat de “restituir” la cota original de circulació de tota la zona del presbiteri de final del segle XIII.
Amb aquesta restauració, es podrien recuperar peces originals del paviment que van ser aixecades al segle XVIII i donar al retaule l’alçada original que havia tingut en el moment de la seva instal·lació.
Puig assegura que es tracta d’una troballa important, tot i que només és “l’empremta”, el “negatiu” del que va ser l’estructura de suport del temple.
Sobre això, ha afirmat que la voluntat és continuar excavant el temple.
“La basílica és un punt clau en la nostra recerca”, ha assegurat.
Per la seva banda, la cap del Servei d’Arqueologia i Paleontologia de la Generalitat, Maite Miró, ha assegurat que estan molt satisfets amb els resultats obtinguts.
“Permeten constatar dades noves i interessants sobre la construcció i el retaule de Castelló d’Empúries, que donaran peu a estudis posteriors”, ha remarcat.
A banda d’aquesta troballa, la prospecció arqueològica que per primera vegada ha entrat a l’interior del temple gòtic també ha localitzat restes de l’església preromànica, del cor i un mur de grans dimensions.
Inicialment es creia que podia pertànyer al temple romànic però que podria ser d’una construcció anterior.
També s’ha trobat un amagatall amb més de quatre-centes bales de plom que daten de la Guerra Gran.

Response: La Direcció General de Patrimoni Cultural impulsa una campanya d'excavació a la basílica Castelló d'Empúries, que ha descobert part de l'estructura original del retaule d'alabastre del segle XV. Gràcies a la investigació, es creu que la bancada es va desmuntar al voltant del segle XVIII per construir-hi l'actual, i per això no s'ha pogut veure durant tres-cents anys.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Dos exvocals de Fira València, l’empresari Pablo Serratosa i l’exdirectora de l’IVEX Carmen de Miguel, han defès este dijous que en el seu moment es decidira la reforma i ampliació de les instal·lacions, amb una inversió inicial de més de 300 milions d’euros, perquè “les coses anaven bé” i la fira “funcionava”, per la qual cosa “no sorprenia” el volum d’inversió.
“A bou passat tot és molt bonic, ningú s’equivocaria si coneguera el futur”, ha remarcat Serratosa.
En la seua compareixença en la Comissió especial d’investigació sobre els aspectes de la gestió de les institucions firals de la Comunitat Valenciana, l’empresari –que va formar part de 2002 a 2015 del Comité Executiu de la Fira a proposta de la Cambra de comerç de València– ha explicat el funcionament d’este òrgan i ha negat que anara allí “a pegar la cabotà” perquè abans de les reunions rebia la documentació dels punts a tractar i l’estudiava per a veure si tot estava raonat.
Preguntat sobre les decisions que es van prendre en el seu moment i que van comportar sobrecostos en les obres del 86%, fins a un muntant de quasi 600 milions, que unit als interessos va provocar un deute de més de 1.000 milions d’euros, ha indicat que “en eixos moments la fira guanyava diners, fins el 2009, les coses anaven bé i necessitava una remodelació” perquè també havia de competir amb Madrid i Barcelona.
“Vam fer les coses que s’havien d’anar fent”, ha assegurat, per a remarcar que hauria sigut “un geni” si haguera pogut anticipar la crisi que arribaria després: “A bou passat és molt bonic.
En eixos moments, com estava la situació, el banc donant el finançament i amb l’aval de la Generalitat, pensem que era correcte”.
Per a Serratosa, estava justificat invertir en una fira que “estava malament” quant a instal·lacions i superfície i en el Comité Executiu se’ls va explicar, de manera “raonada”, que això augmentaria els ingressos i, a més, “hi havia expectatives que anàvem a tindre ingressos suficients per a anar pagant-ho”.
“No podia dir que no a una cosa com esta, no tenia cap argument en contra”, ha dit, encara que “va aparéixer la crisi i les condicions no van acompanyar al negoci”, ha lamentat.
En relació als sobrecostos, ha assenyalat que en els pressupostos inicials no es van tindre en compte qüestions com que un augment d’espai requeriria major energia, amb el que es feia necessària una subestació o els accessos al recinte.
També ha negat que disposara d’una targeta per a les despeses que volguera i ha explicat que rebien entre 100 i 150 euros en concepte de dietes per assistència a les reunions, en els seus primers anys, però després van desaparéixer.
“ES VETLAVA PELS INTERESSOS GENERALS”
Per la seua banda, Carmen de Miguel ha negat també que tinguera una targeta a la seua disposició i que realitzara cap despesa personal amb càrrec al compte de Fira València, mentre que qüestionada sobre si va rebre regals, ha negat este extrem més enllà de no recordar si en nadal va rebre alguna cistella.
De Miguel, que va formar part del Comité Executiu entre 2000 i 2002 –ha assegurat que va rebre 2.200 euros en dietes en eixe període–, ha explicat que quan va arribar ja s’havia decidit l’ampliació, que en aquell moment era necessària perquè “funcionava, tenia molta activitat” i així ho demanaven els sectors empresarials.
En la seua compareixença ha assegurat en tot moment que les coses es feien “seriosament”, no es tenia la sensació de que s’estava posant en risc la viabilitat de la institució perquè “tots els empresaris tenien clar que calia apostar per tindre la millor fira d’Espanya” però “ningú sabíem el que anava a passar després amb la crisi”.
Així mateix, ha remarcat que “es vetlava pels interessos generals” i davant els dubtes expressats pels grups –arran de l’informe de la Intervenció sobre el procediment de contractació–, ha indicat que es va demanar un dictamen a un especialista en dret administratiu, “tothom pensava que era de naturalesa privada” i en la contractació va haver-hi publicitat i concurrència.

Response: Pablo Serratosa i Carmen de Miguel han defensat, en la compareixença d'aquest dijous davant de la Comissió, la inversió de més de 300 milions d'euros per a la Fira València que va causar un deute de més d'un milió d'euros. Asseguren que la fira anava bé, hi havia diners i ningú no sabia que passaria en el futur.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Alguns dels catorze detinguts ahir en l’assalt de la Guàrdia Civil a edificis de la Generalitat han tornat a les casernes de la Travessera de Gràcia o a la de Sant Andreu de la Barca, després d’haver passat pel jutjat durant la matinada i tot esperant que els jutges resolguin les seves peticions.
Set han estat alliberats i vuit encara resten detinguts, tot esperant de declarar davant el jutge.
Entre aquest ahir i avui, el jutjat d’instrucció 30 de Barcelona i el jutjat de guàrdia de Martorell han desestimat els deu habeas corpus demanats.
Els magistrats han considerat que les detencions es van fer d’acord amb la legalitat.
El primer d’invocar l’habeas corpus, que implica comparèixer directament davant el jutge instructor sense haver de declarar davant la policia, fou l’advocat del secretari general de la Vice-presidència i del Departament d’Economia i Hisenda, Josep Maria Jové.
Ahir a mitja tarda, quan Jové va arribar al jutjat de guàrdia de Barcelona, que teòricament era el d’instrucció 29, es va trobar que el jutge de guàrdia era el d’instrucció número 13, que substituïa el del 29 per motius familiars.
Per això, el seu advocat va demanar-ne la recusació, per tal que el 13 no resolgués sobre la possible il·legalitat d’una detenció emparada en la seva pròpia investigació.
D’ací vé que les resolucions de Barcelona les hagi agafades el titular del jutjat d’instrucció 30.
Alguns dels altres detinguts que van demanar l’habeas corpus són el secretari d’Hisenda, Lluís Salvadó; Pau Furriol i Mercedes Martínez, de l’empresa propietària de naus que emmagatzemaven material electoral; Xavier Puig, de l’Oficina d’Afers Exteriors; i Josep Masoliver, responsable de sistemes de la fundació puntCAT.
Vuit detinguts, en llibertat
D’altra banda banda, la Guàrdia Civil ha deixat en llibertat vuit dels arrestats, que seran citats aviat pel jutge instructor.
Són Xavier Puig, treballador d’Afers Exteriors; Pau Furriol, de l’empresa propietària de naus que emmagatzemaven material electoral; Natàlia Garriga, directora de serveis del Departament de la Vice-presidència i d’Economia i Hisenda; David Franco, cap de desenvolupament d’àrea de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions; David Palanques, de l’oficina tècnica de projectes del Departament de Treball i Afers Socials; Joan Ignasi Sànchez, assessor en matèria d’Opinió del Departament de Governació; Francesc Sutrias, director de Patrimoni de la Secretaria d’Hisenda; i Natàlia Garriga, directora de serveis del Departament de la Vice-presidència i d’Economia i Hisenda.
També han estat detinguts Josuè Sallent, director d’estratègia i innovació del CTTI; Joan Manel Gómez, del Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya (CESICAT); i, a Madrid, Rosa Maria Rodríguez Curto, directora general de servei de T-Systems.
Aquests resten detinguts, juntament amb Lluís Salvador, Josep Maria Jové i Josep Masoliver.
Què és un ‘habeas corpus’?
L’habeas corpus (‘que tinguis el teu cos’) és una figura jurídica que recullen la major part de les constitucions de tot el món, entre les quals la de l’estat espanyol.
Permet a una persona que considera que ha estat detinguda de manera il·legal, de demanar de ser posat directament a disposició judicial.
De manera que passa per alt la retenció policíaca, que acostuma a durar moltes hores, i el jutge decideix sobre la legalitat de la seva detenció.
Així doncs, en principi l’habeas corpus no hauria d’implicar que s’allargués el període de privació de llibertat de qui l’invoca, tal com ha passat en els casos d’alguns dels detinguts el dimecres i que declaren avui davant el jutge.
Recórrer a l’habeas corpus en primera instància és cabdal per tal que els recursos que es facin en un futur –en instàncies judicials espanyoles o europees– puguin reeixir.
Tot i que el jutge té la capacitat de decidir si el concedeix o no, en instàncies superiors el fet que hagi estat denegat pot ser considerat com una prova de dèficit en les garanties durant el procediment.

Response: Els catorze detinguts ahir per la Guàrdia Civil als edificis de la Generalitat han passat pel jutjat, i en queden set en llibertat i vuit encara detinguts. Alguns van demanar l'habea corpus, encara que les peticions van ser rebutjades. L'habea corpus és una figura jurídica que permet ser posat a disposició judicial sense ser retingut per la policia.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
'La tienda de los horrores', el Tricicle, Ricardo Darín, Dani Rovira i Manolo García són alguns dels noms propis de la nova temporada teatral del Grup Balañá.
Més de 400 artistes pujaran als escenaris del Tívoli, el Coliseum, el Borràs i el Club Capitol, que presentaran una cinquantena d'espectacles, dels quals 32 són estrenes a Catalunya i 15 són reposicions d'èxit.
Aquest curs destaquen els sis musicals programats, xifra rècord del grup en la seva història, i els concerts en acústic de Manolo García, a més de diversos monòlegs, comèdies, actuacions de dansa i un 'thriller'.
Els teatres de Grup Balañá van tancar la temporada passada amb més de 650.000 espectadors.
El Teatre Tívoli presentarà aquesta tardor quatre concerts en acústic de Manolo García, a més de dues úniques actuacions del Niño de Elche i Farruco.
També hi haurà un lloc reservat per al retorn de Dani Rovira amb el seu nou espectacle, 'Odio', i per a la comèdia dramàtica 'Escenas de la vida conyugal', amb Ricardo Darín i Andrea Pietra sota la batuta de Norma Aleandro.
Al llarg del curs, passaran per l'escenari cinc musicals: l'adaptació teatral de 'Flashdance'; 'El jovencito Frankenstein', producció còmica dirigida per Esteve Ferrer; el clàssic 'West side story'; 'A chorus line', produït i codirigit per Antonio Banderas; i 'El médico', basat en la novel•la de Noah Gordon.
A més, Santiago Segura, José Mota i Florentino Fernández oferiran junts l'espectacle 'El sentido del humor' per reflexionar amb "rialles i disbarats" sobre els límits de l'humor.
Hi haurà dues úniques funcions el 15 de desembre.
Teatre Coliseum
La comèdia musical 'La tienda de los horrores' serà l'encarregada de donar el tret de sortida al nou curs escènic del Coliseum.
Una creació d'Àngel Llàcer i Manu Guix que arriba després de 'La jaula de las locas', estrenada amb èxit la temporada anterior.
Ara tornen al teatre "a ritme de soul i rock and roll" fins al 19 de gener.
Amb l'arribada del 2020, tornarà a l'escenari el Tricicle amb 'Hits', l'espectacle amb el que havien d'acomiadar-se la temporada anterior i que ara han decidit reposar després de ser una de les produccions més vistes.
Los Morancos i Los Vivancos actuaran a la primavera, quan també es podran veure els concerts de Lisa Stansfield, L'Últim Indi i Asaf Avidan.
Teatre Borràs
El públic podrà reviure la història d'una de les obres més famoses d'Agatha Christie al Borràs del 18 de setembre al 3 de novembre.
'Muerte en el Nilo', dirigida per Víctor Conde, donarà pas a 'Ilustres ignorantes', de la mà de Javier Coronas, Javier Cansado i Pepe Colubi.
També tornarà al novembre Juan Amodeo i la seva 'Máquina del tiempo' per explicar "el que els llibres d'història ens van ocultar" sobre el passat.
I encara més retorns: la comèdia 'Pel davant... i pel darrere" unirà Lloll Bertran, Agnès Busquets i Jordi Díaz, entre d'altres, per pujar de nou a l'escenari a la tardor.
Els còmics Rich Hall i Reggie D Hunter actuaran abans de Nadal, mentre que al 2020 serà el torn de Goyo Jiménez, Álex Clavero i J.J. Vaquero, El Monaguillo, Faemino i Cansado i Joaquín Reyes.
Concha Velasco portarà al Borràs la seva nova comèdia, 'El funeral', i Jordi Casanovas hi presentarà 'Sopar amb batalla', d'humor i tocs de 'thriller'.
Durant dos mesos, també pujarà a l'escenari 'Pecats imperdonables', comèdia d'interacció amb el públic.
La temporada la tancarà 'Gran reserva', un espectacle de circ i teatre per al públic adepte a l'"humor hilarant".
Club Capitol
La comèdia 'Coitus' i els espectacles de Quim Masferrer i Bruno Oro engeguen el curs al Club Capitol, que també programarà a la tardor monòlegs de Toni Moog, Tian Lara, Víctor Parrado, Pantomima Full i Edu Soto, a més de les comèdies 'Hard Party 2' i 'Les coses excepcionals', de Pau Roca.
A partir del gener serà el torn d'Andreu Casanova i David Guapo, a més de 'Los monólogos de la vagina', d'Eve Ensler, i 'Smiley, després de l'amor', amb Guillem Clua, Ramon Pujol i Albert Triola.

Response: La nova temporada del Grup Balañá compta amb més de 50 actuacions de més de 400 artistes a teatres com el Tívoli, Coliseum i Club Capitol. Les actuacions poden ser musicals, com West Side Story, monòlegs, com els d'Amodeo o Dani Rovira, o concerts, com els de Manolo García. L'any passat la temporada va comptar amb 650.000 espectadors.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Amb l'objectiu de reivindicar el respecte dels drets humans i les llibertats fonamentals per totes aquelles persones que es veuen obligades a deixar els seus llocs d'origen en busca de millors condicions de vida, l'any 2000 l'Assemblea General de les Nacions Unides va designar el 18 de desembre com a Dia Internacional del Migrant, un terme definit per la Organització Internacional per les Migracions (OIM) com el "moviment de persones en què s'observa la coacció, incloent l'amenaça a la vida i a la seva subsistència, ja sigui per causes naturals o humanes".
Per tant, el terme inclou tant emigrants com immigrants –paraules que distingeixen els que marxen d'un lloc concret i els que arriben a un lloc concret, respectivament- i engloba, a més dels desplaçats per causes socioeconòmiques, als refugiats i desplaçats per causes polítiques i bèl·liques i també per desastres naturals o ambientals i episodis de fam, tant si marxen fora del país d'origen com si es desplacen sense sortir de les fronteres estatals.
Sovint, i aquest 2015 especialment, els migrants pateixen tot tipus de vulneracions dels drets humans durant els seus desplaçament, amb un nombre de morts en augment.
Precisament per aquest fet, enguany es commemorarà aquest dia amb una encesa d'espelmes com a acte de record als migrants morts en circumstàncies tràgiques.
Sota el lema #IamaMigrant ("Jo sóc un migrant"), l'OIM convoca la nit de divendres la primera vigília mundial amb espelmes amb l'objectiu de recordar les persones que aquest 2015 "han perdut la vida o han desaparegut mentre tractaven d'arribar a port segur després d'un difícil viatge pel mar o el desert".
L'OIM recorda que cada persona morta en aquestes circumstàncies té nom i una història que el va portar a deixar el seu país d'origen en recerca de millors oportunitats, malgrat que d'aquests centenars de milers de persones que no aconsegueixen arribar al seu destí només coneixem el nom d'uns pocs, com el d'Aylan Kurdi, el nen de tres anys que va ser trobat mort a la platja turca de Bodrum el passat setembre, quan intentava arribar a l'illa grega de Kos.
"La llum de les espelmes ha de convertir-se en el símbol de la nostra solidaritat amb els migrants i les seves famílies i ens recorda que per a milions de persones a tot el món la migració és l'única esperança", assegura l'entitat.
2015, un any especialment tràgic
Aquest 2015 que és a punt de finalitzar ha estat el de la gran crisi dels refugiats, principalment procedents de la guerra de Síria, amb un fort impacte a tot Europa que ha afectat la mateixa construcció de la Unió Europea, que ha vist com els Estats mantenien polítiques diferents i com es reforçaven les fronteres per evitar el pas dels refugiats.
Així mateix es calcula que aquest any s'han superat àmpliament els 60 milions de persones refugiades arreu del món en la pitjor crisi humanitària viscuda des de la fi de la Segona Guerra Mundial.
Per fer llum a tota aquesta situació, el CIDOB (Barcelona Center for International Affairs) ha publicat l'informe Europa davant la crisi dels refugiats: 10 efectes col·laterals, un recull d'articles d'anàlisi sobre la reacció europea per fer front a una situació on es combinen les dissensions entre els estats per encarar la crisi amb el drama diari dels milions de persones directament afectades en el seu difícil trànsit per terres europees.
De fet, l'allau humà de refugiats, majoritàriament sirians, però també eritreus i afganesos, que s'ajunta amb el constant trànsit de migrants entre les costes sud i nord de la mediterrània i la casuística específica de les ciutats de Ceuta i Melilla conformen un panorama que revela la fragilitat de les societats europees malgrat que segons l'analista Jordi Bacaria, l'arribada d'aquestes persones podria esdevenir una oportunitat per revitalitzar els mercats de treball a Europa.
També es planteja aquesta monografia les conseqüències de la crisi en les polítiques d'asil i en la lliure circulació de les persones en l'àmbit del Tractat de Schengen, que han quedat sobrepassades per la decisió d'alguns estats de blindar fronteres i de fet ha creat una fractura entre l'Europa central i oriental i la resta del continent.
Pel que fa a la política exterior, l'informe assenyala el paper de Turquia i Rússia en la gestió de la crisi.

Response: El dia 18 de desembre és el Dia Internacional del Migrant. Aquest any es farà una encesa d'espelmes per solidaritzar-nos amb els migrants morts aquest 2015 i els seus familiars. Aquest any ha estat marcat per la crisi dels refugiats, ja sigui per la guerra de Síria, els eritreus i els afganesos.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
La Federació d'Associacions de Veïns de Barcelona (FAVB) i l'Associació de Veïns de Ciutat Meridiana portaran a la Fiscalia de Menors el cas del desnonament a Nou Barris en què tres menors d'edat van quedar atrapats a casa durant més de 9 hores, segons han anunciat aquest dimarts.
Divendres passat, 4 de gener, la immobiliària del Sabadell, Solvia va enviar operaris a tapiar un pis de la seva propietat al barri de Ciutat Meridiana, ocupat des de feia més d'un any.
Els operaris van anar-hi a les 10 del matí, després que la mare dels menors sortís a treballar, i van tapiar l'entrada a l'immoble amb els seus tres fills de 16, 12 i 5 anys a dins.
Finalment, quan la mare va tornar a casa va avisar els Mossos i els Bombers, que van desbloquejar la porta.
Ara, les entitats veïnals reclamen que s'exigeixin responsabilitats al banc, la immobiliària i els operaris i s'investigui si els fets són constitutius de delicte "per posar en risc" la vida dels tres menors.
La dona i els seus tres fills continuen vivint al pis després que l'Ajuntament hagi negociat un lloguer social amb Solvia i els Mossos d'Esquadra investiguen els fets ocorreguts el 4 de gener.
El president de l'associació de Veïns de Ciutat Meridiana, Filiberto Bravo ha assegurat desconèixer les condicions del pacte entre el consistori i la immobiliària.
"Ens agradaria saber si es tracta d'una contrapartida a canvi de no presentar denúncia contra Solvia", ha dit.
La CUP pressiona l'Ajuntament
En aquest sentit, el grup municipal de la CUP ha demanat a l'Ajuntament que també presenti denúncia a la Fiscalia contra Solvia i el Banc Sabadell, tot i que s'hagi aconseguit un acord perquè la família continuï a l'immoble pagant un lloguer social.
La CUP demana a l'Ajuntament que també denunciï Solvia.
Andreu Merino
D'altra banda, la CUP assegura que Nou Barris pateix un "degoteig constant" d'actuacions similars a la viscuda el 4 de gener a Ciutat Meridiana.
"Si els moviments populars no es mouen, aquests desnonaments no es podrien evitar", ha afirmat Garrobo.
250 famílies ocupant
L'associació de veïns de Ciutat Meridiana s'ha expressat en termes similars i Bravo ha xifrat en 250 el nombre de famílies que actualment ocupen pisos al barri.
Bravo també ha recordat que el del 4 de gener no és el primer cas en què els propietaris dels pisos aprofiten que es queden buits momentàniament per tapiar-los.
"Ho fan sense passar pel jutge, és com si els bancs tinguessin dret de cuixa", ha dit.
D'altra banda, la presidenta de la FAVB, Ana Menéndez, ha demanat a l'Ajuntament que treballi per aturar els desnonaments arreu de Barcelona, però especialment a Ciutat Meridiana.
"El barri és actualment el desguàs de la ciutat", ha etzibat.
"Som Barcelona sobre el paper però ho volem ser de veritat", ha afegit Bravo.
Víctima de violència masclista
Rovira també ha reclamat al consistori que creï unitats específiques de treballadors municipals que es dediquin a fer un seguiment de les famílies en situació de vulnerabilitat.
La veïna de Nou Barris que va patir l'intent de desnonament el 4 de gener és víctima de violència masclista i es troba en situació d'emergència habitacional.
Per la seva banda, l'Ajuntament s'ha limitat a informar que la dona ha estat atesa pels Serveis Socials i ha rebut puntualment ajudes d'alimentació i roba.
El Banc Sabadell nega que sigui un desnonament
Mentrestant, el Banc Sabadell assegura que l'incident del 4 de gener a Ciutat Meridiana no és un desnonament.
"Un operari va picar a la porta, no va contestar ningú i va tancar la porta antiokupes que ja hi havia instal·lada", argumenten.
"No és un desnonament perquè no es va fer fora ningú", afegeixen.
D'altra banda, l'entitat financera confirma que ha proposat a l'Ajuntament oferir un lloguer social a la família però que encara no hi ha un acord tancat formalment.

Response: El 4 de gener passat, la immobiliària Solvia va enviar a tapiar una casa ocupada al barri de Ciutat Meridiana. Van aprofitar que la mare se'n va anar a la feina per tapiar-la, però els tres nens eren a dins, que van ser rescatats més tard per bombers i Mossos. La CUP demana a l'Ajuntament que denunciï Sabadell i Solvia.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
La cadena catalana de supermercats Caprabo vol obrir quatre nous establiments a les comarques gironines en els propers mesos seguint el model de franquícies que va engegar el 2011.
La firma, que ja ha iniciat converses amb emprenedors interessats, es fixa en ciutats com Figueres, Blanes (Selva) o Palamós (Baix Empordà) i en pobles amb més de 1.800 habitants per ampliar la xarxa de supermercats amb la seva ensenya.
El director de franquícies, Claudio Estévez, explica que la intenció és que siguin "supermercats de barri", situats en locals d'entre 250 i 400 metres quadrats, enfocats més en compres del dia a dia.
Es calcula que cadascun generarà al voltant de sis llocs de treball.
Arreu de les comarques gironines, Caprabo té 34 supermercats, dels quals dos (a Vilobí d'Onyar i a Olot) són franquícies.
Ara fa cinc anys, Caprabo va canviar d'estratègia i va apostar per expandir la marca a través de franquícies.
A dia d'avui, la cadena de supermercats ja compta amb 42 establiments oberts seguint aquest model, més de la meitat dels quals (26) es troben a les comarques barcelonines.
A la resta del territori, la demarcació de Girona és la que es troba a la cua en obertura de nous Caprabo.
Aquí només hi ha dos supermercats franquiciats a Vilobí d'Onyar i a Olot (d'uns 150 metres quadrats cadascun).
La resta de franquícies es reparteixen entre les comarques de Tarragona i Lleida (n'hi ha cinc a cadascuna) i, ja fora de Catalunya, a Andorra (tres) i a Osca (un).
Per això, aquest 2016 Caprabo considera "estratègic" obrir nous supermercats a les comarques gironines, segons ha concretat Estévez.
El director avança que el seu desig és el d'aconseguir arribar a tenir quatre franquícies més al territori al llarg dels propers mesos.
Entre els llocs on la cadena de supermercats ha fixat els ulls s'hi troben ciutats com Figueres, municipis de la Costa Brava (com Blanes i Palamós) o municipis amb més de 1.800 habitants (com Vidreres o Caldes de Malavella).
"De moment, ja tenim tres emprenedors que s'han interessat pel nostre model, amb els quals estem en fase de projecte", ha desvetllat Estévez, sense concretar més detalls obeint a la política d'empresa de Caprabo.
El director de franquícies explica que, seguint el perfil tipus, els nous establiments que ara s'obren sota l'ensenya de Caprabo ocupen locals d'entre 250 i 400 metres quadrats i cadascun sol generar sis nous llocs de treball.
El període de negociació entre la cadena i l'emprenedor sol durar uns quatre mesos i la inversió que s'ha d'assumir és d'uns 700 euros per metre quadrat.
"Sí que depèn molt, però, no només de la situació sinó també de l'estat del local", precisa Claudio Estévez.
"Supermercats de barri"
El director de franquícies explica que la intenció és que els nous Caprabo que s'obrin siguin "supermercats de barri", enfocats al comprador de proximitat on s'hi facin compres del dia a dia.
Això, en contraposició als models que segueixen supermercats de la competència, que aposten per obrir establiments més grans situats fora del nucli de les poblacions.
"El client de Caprabo trobarà en aquests locals els mateixos productes que en d'altres supermercats, amb un preu que serà el mateix o, fins i tot, més econòmic", ha precisat Claudio Estévez.
Actualment, Caprabo compta amb una xarxa de 319 supermercats.
D'aquests, 287 es troben a Catalunya i 42 són franquiciats.
Estévez calcula que aquests darrers suposen entre un 5 i un 7% del global de negoci que mou la cadena i, per això, assegura que en els propers anys "aquí és on tenim oportunitats de créixer".
D'ençà del 2011, en què va engegar el model de franquícies, Caprabo ha incorporat més d'11.000 metres quadrats de superfície comercial a la seva xarxa (en global, en té 251.500).
La inversió global estimada que han suposat les noves franquícies es calcula en uns 7 MEUR.
L'any 2014, les franquícies que porten l'ensenya de Caprabo van créixer un 11% en vendes respecte l'anterior.
Al 2014, la firma va facturar 1.327 MEUR (Caprabo tanca l'any fiscal a 31 de gener, i encara no disposa de les dades del 2015).
Cada dia pels seus supermercats hi passen uns 220.000 clients.

Response: Caprabo compta amb 42 establiments a Catalunya i, en els propers mesos, vol obrir quatre establiments a Girona. Es tracta de locals de fins a 400 metres quadrats que suposen la creació de sis llocs de treball a cadascun. Volen destinar-los a les compres del dia a dia, i que es considerin "supermercats de barri".


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El rector de la Universitat de Barcelona (UB), Dídac Ramírez, abandona el càrrec després de vuit anys de mandat.
Avui s'ha reunit el consell de govern extraordinari per convocar les eleccions al rectorat, que seran el 28 de novembre en primera volta, i l'1 de desembre si en cal una segona.
Ramírez no pot romandre al capdavant de la UB fins que assumeixi el seu successor, ja que ha complert l'edat de jubilació.
Serà Jordi Alberch, actual vicerector de Recerca, Innovació i Transparència, qui assumeixi com a rector en funcions fins que prengui possessió el guanyador del procés electoral.
Després del consell, Dídac Ramírez ha fet balanç de la universitat que deixa.
Va ser elegit rector el 2008 i fou reelegit quatre anys més tard.
Li ha tocat navegar la nau de la UB en un moment molt complicat, amb una universitat agitada per les protestes contra el pla de Bolonya.
Aquest catedràtic de Matemàtica Financera i doctor en Filosofia ha hagut de combinar la seva visió científico-humanística del que han de ser els estudis superiors amb les exigències de rigor en la gestió dels números.
I tot això en un context de retallades i de lògiques protestes en amplis sectors de la comunitat universitària.
Només arribar, va haver d'afrontar l'ocupació del rectorat pels estudiants, en una crisi que va gestionar amb mà esquerra.
Avui, en el moment del comiat, ha subratllat l'esforç fet resoldre les urgències econòmiques i el paper de la UB com a agent social.
La UB tenia fa deu anys un dèficit acumulat de 82 milions d'euros i s'ha pogut reduir en prop de 30 milions.
Actualment, el pressupost corrent està equilibrat.
No ha estat fàcil, en uns anys en què la UB ha assolit la seva plena integració en l'Espai Europeu d'Educació Superior, un dels grans reptes de la universitat.
També s'ha aprovat un ampli projecte de reestructuració de departaments i facultats.
L'etapa de Ramírez s'ha caracteritzat per un reforçament del paper social de la universitat.
A través de la Fundació Solidaritat de la UB s'ha engegat un programa de suport als refugiats (amb un primer curs adreçat a estudiants sirians, que ja n'aplega quinze), un programa de lloguer social a Torre Baró, un banc d'ADN de víctimes de la Guerra Civil, i la UB s'ha convertit en la segona de l'Estat en voluntaris socials.
El rector ha insistit en l'esforç que s'ha fet perquè cap estudiant que es trobés en una situació sobrevinguda (com la pèrdua de feina per part dels pares) hagués d'interrompre els seus estudis i que les famílies en situació de feblesa disposessin d'unes beques per no haver de costejar l'increment de les taxes.
El programa bkUB ha estat bàsic en aquest vessant social.
El rector també ha assenyalat que, segons l'enquesta d'inserció laboral elaborada per l'AQU 2014, la taxa d'ocupació dels titulats de la UB és del 83,4%.
Ramírez també ha estat el rector que ha fet aprovar pel claustre de la UB, per una quasi unanimitat, una declaració en suport al dret a decidir.
En l'obertura del curs del sistema universitari català, en presència del president Carles Puigdemont, va proclamar que la universitat sempre estaria al costat de les institucions catalanes.
Forta en els rànquings internacionals
Una mostra gràfica del potencial de la UB la donen els rànquings internacionals.
La UB ocupa una posició mitjana de 126 (la Complutense de Madrid ocupa el 282) entre les universitats del món.
En alguns àmbits concrets, s'ha guanyat un lloc de lideratge.
Així, ocupa la 51-75 en medicina, que és una posició molt destacada.
Disposa també de segells rellevants en qualitat científica, com el molt cobejat del HR Excellence Research, l'institut que avala la poca endogàmia en les contractacions.
La UB té en aquests moments un seguit de projectes en marxa, molt avençats, com la Clínica Psicològica al campus Mundet, que serà pionera, l'ampliació de la Facultat de Dret (amb una sala de simulacions de judicis) o el trasllat de la Facultat de Matemàtiques, que està al recinte històric, al campus de Pedralbes.
Dels que s'han culminat en aquest període, destaquen el parc de les Humanitats de Can Jaumandreu i l'Aulari de Bellvitge, mostra de la vocació metropolitana de la UB, que també es comprova al campus de l'Alimentació de Torribera, a Santa Coloma de Gramenet.

Response: Dídac Ramírez, rector de la UB, abandona el càrrec com a rector després de complir l'edat de jubilació. Fins que es rellevi el càrrec a les properes eleccions al rectorat, serà el vicerector qui l'assumeixi. El rectorat de Ramírez ha durat vuit anys, en els quals ha reforçat el paper social de la universitat.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La Sala Beckett ha programat un cicle dedicat a l’obra del dramaturg Josep Maria Miró del 24 de gener al 25 de febrer.
El cicle inclou l’estrena de la nova obra Olvidémonos de ser turistas -una coproducció amb el Teatro Español- escrita pel dramaturg expressament per a l’ocasió.
També recupera l’espectacle Nerium Park i aprofundeix en el valor del conjunt de l’obra de Miró amb un curs, dues lectures dramatitzades de textos escollits per l’autor, dues xerrades sobre la seva obra i col·loquis postfunció.
Les activitats estan programades conjuntament amb el Teatre Nacional de Catalunya, on el mes de maig es podrà veure Temps salvatge dirigit per Xavier Albertí.
Josep Maria Miró ha escrit l’obra Olvidémonos de ser turistas expressament per l’ocasió.
La directora argentina Gabriela Izcovich i l’actriu Lina Lambert van proposar a Josep Maria Miró que escrivís un text que s’aixequés amb la participació de Barcelona, Madrid i Argentina.
La idea finalment es va materialitzar amb la Sala Beckett i el Teatro Español.
El repartiment es completa amb Pablo Viña, actor madrileny, i Eugenia Alonso i Esteban Meloni, actors argentins que han format part de la versió argentina d’El principi d’Arquimedes a Buenos Aires.
A Olvidémonos de ser turistas una parella de Barcelona es troba de vacances a la ciutat de Foz do Iguaçu (Estat de Paranà, Brasil), a prop del punt conegut com La Triple Frontera, on hi ha la cruïlla entre Argentina, Brasil i Paraguai.
En aquesta geografia es produirà el xoc, al principi aparentment inofensiu, d’un matrimoni que porten junts gairebé trenta anys.
La irrupció d’un jove viatger solitari, que han conegut casualment en una de les rutes turístiques i que se’ls ha sumat espontàniament, serà el desencadenant d’una discussió quan la parella torna a l’hotel.
Per la seva banda, Nerium Park es va estrenar al Grec Festival el 2014 però l’obra no va fer temporada posteriorment a Barcelona.
Dirigida pel mateix Josep Maria Miró, està protagonitzada per una parella, en Gerard (Roger Casamajor) i la Marta (Alba Pujol), que s’han traslladat a una flamant urbanització acabada de construir.
Són joves, tenen feina i volen millorar socialment, però no haurà passat ni un mes de la seva arribada quan s’adonen que res és com s’esperaven que seria.
L’obra transcorre en dotze escenes, cadascuna corresponent a un mes de l’any, i pren com a nom el baladre (del llatí Nerium oleander), un arbust ornamental i tòxic, àmpliament consensuat per habitar en aquestes noves urbanitzacions i zones de carretera.
A part dels espectacles, el cicle comptarà també amb dues lectures dramatitzades escollides pel mateix Miró: Desig de Josep Maria Benet i Jornet (7 de febrer) i La benvinguda de Marc Guevara (21 de febrer).
El primer text de Benet i Jornet és, segons Miró, una peça fonamental i fundacional per entendre l’escriptura teatral d’avui, i serà dirigit per Jordi Prat i Coll.
També, l’autor ha volgut mirar al futur amb un text de Marc Guevara, la primera obra d’un alumne sorgit de l’obrador de la Sala Beckett i que dirigirà Mònica Bofill.
Després de cadascuna de les lectures, hi haurà un col·loqui postfunció.
Després de Desig tindrà lloc una conversa amb Xavier Albertí, Sergi Belbel, Jordi Prat i Coll i Josep Maria Miró, mentre que La benvinguda es comentarà amb Toni Casares, Marc Guevara i Josep Maria Miró.
Així mateix, la primera serà impartida per Laurent Gallardo, traductor al francès de les obres de Miró, i portarà per títol Josep Maria Miró, un autor polític (2 de febrer).
La segona, Teatre i vida, (8 de febrer) serà una conversa entre Xavier Albertí i Josep Maria Miró, còmplices i amics.
Albertí dirigirà pròximament el text Temps salvatge de Miró, que s’estrenarà el mes de maig al TNC.
Miró També serà present el dia 31 de gener a La prestatgeria de la Beckett, un col·loqui postfunció organitzat conjuntament amb tres clubs de lectura del Poblenou: el de la biblioteca Poblenou-Manuel Arranz, el de la biblioteca Xavier Benguerel i el de la llibreria NoLlegiu.
Els espectadors hauran pogut llegir anteriorment el text per comentar-lo amb l’autor en acabar.
El dia 22 de febrer també es farà un col·loqui amb l’autor després de la funció de Nerium Park.
El cicle es completa amb un curs de Miró, Escriure teatre, avui, que va arrencar el passat 9 de gener i s’allargarà fins a finals de febrer.

Response: Del 24 al 25 de febrer, la Sala Beckett rebrà Josep Maria Miró, on estrenarà l'obra que ha escrit per a l'ocasió, anomenada "Olvidémonos de ser turistas". Durant el cicle hi haurà espectacles, lectures dramatitzades d'obres que Miró considera imprescindibles, xerrades i col·loquis. El 31 de gener podrem tornar a veure Miró al col·loqui postfunció "La prestatgeria de la Beckett".


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Alcaldes dels 22 municipis de la Costa Brava lamenten que Urbanisme hagi aprovat la moratòria que impedeix, durant un any, aixecar noves construccions a primera línia de mar sense comptar amb la participació dels ajuntaments.
Critiquen també que la suspensió de llicències afecti petites parcel·les en zones ja construïdes i demanen analitzar cas per cas perquè es puguin fer excepcions.
Aquest dimecres el secretari d'Hàbitat Urbà i Territori, Agustí Serra, s'ha reunit amb els alcaldes i ha admès que hi ha hagut "petits retrets" però que era "necessari" aprovar la moratòria amb celeritat.
Serra assegura que tant aquesta moratòria, com la segona prevista al febrer i la redacció del pla director s'ha de fer colze a colze amb el territori i ha avançat que s'arribarà fins "al detall" a l'hora de prendre decisions.
Sis dies després que la Comissió d'Urbanisme de Girona, reunida en sessió extraordinària, aprovés la moratòria que impedeix que s'aixequin noves construccions a primera línia de mar, Serra s'ha reunit amb alcaldes i regidors dels 22 municipis afectats per explicar-los el detall de la suspensió de noves llicències.
El secretari d'Hàbitat Urbà i Territori ha afirmat que durant la trobada hi ha hagut "petits retrets justificats" perquè els alcaldes no han conegut el detall de la moratòria fins que estava aprovada.
Tot i això, Serra justifica que aquesta mesura és "necessària" i s'havia d'aprovar com més aviat millor.
L'objectiu del Departament era evitar que tirin endavant noves urbanitzacions mentre s'elabora el pla director urbanístic que determinarà en quines zones es pot acabar construint.
Aquesta primera moratòria –se n'aprovarà una segona al febrer que anirà més enllà dels 500 primers metres del litoral- abasta 1.120 hectàrees de la Costa Brava on s'hi podrien construir milers d'habitatges.
"S'ha fet difícil poder parlar amb ells abans però és obvi que ara totes les decisions es prendran conjuntament", ha dit Agustí Serra.
Els alcaldes estan queixosos per no haver pogut participar en els criteris de la moratòria i, a més, alerten que també afecta petites parcel·les que es troben incloses en zones ja construïdes.
Per això, han demanat a Serra es puguin fer excepcions en casos, per exemple, de sectors ja edificats on només s'hi vol aixecar alguna construcció més.
"Si cal esmenar, esmenarem aquestes qüestions menors de més detall, òbviament", ha respost Serra que afegeix que els ajuntaments hauran d'aportar la documentació necessària perquè es pugui decidir si són casos "justificats" per excloure'ls de la suspensió de llicències.
"Entrarem al fons de la qüestió i arribarem al detall", ha garantit Serra que exposa que això no afectarà la moratòria, ja publicada al DOGC el 18 de gener.
La mesura implica que no es poden tramitar ni projectes d'urbanització ni de reparcel·lació i que els ajuntaments tampoc poden atorgar llicències per començar noves edificacions en els sectors i sòls afectats per la suspensió.
Sí que es poden tramitar reformes i ampliacions de construccions existents i projectes que afectin solars no edificats dins dels teixits urbans històrics.
Durant la trobada també han començat a perfilar com serà la segona moratòria que la comissió preveu aprovar el 13 de febrer, quan doni llum verda a l'avançament del nou pla director.
Segons ha explicat Serra, els criteris més enllà dels 500 metres no seran tan restrictius com la que afecta la façana marítima del litoral gironí però tindran en compte aquelles parcel·les encara no construïdes que estiguin situades en zones en pendent o que provoquin impacte paisatgístic.
No són depredadors del territori
L'alcalde de Begur, Joan Loureiro, ha subratllat que és un dels municipis més afectats per la moratòria i ha reivindicat que els alcaldes fa temps que pressionen la Generalitat per aplicar una moratòria que eviti la construcció de noves urbanitzacions a la Costa Brava.
Per això, lamenta que l'opinió pública atribueixi la mesura adoptada per Urbanisme a la pressió de plataformes ecologistes mentre la imatge projectada dels alcaldes sigui de gairebé "depredadors del territori".
"Som els qui realment estem intentant posar ordre als municipis i amb projectes heretats d'anterior planejaments", ha dit.
En la mateixa línia, Serra ha recordat que el Departament va començar a treballar en el nou planejament per intentar desclassificar sòls on fins ara s'hi podia construir l'any 2015 perquè és una necessitat "de país".

Response: Després de l'aprovació de la moratòria de suspensió de llicències de construcció davant del mar a la Costa Brava, 22 ajuntaments han criticat que no es va comptar amb la seva opinió. També demanen que es facin excepcions per a llicències de construccions ja fetes, per a les quals cal aportar la documentació necessària per estudiar l'excepció de cada cas.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La nova novel·la de l’escriptor i enigmista Màrius Serra, Fora de joc a Montserrat, en què fa tàndem amb l’expert en jocs Oriol Comas, ambienta l’acció en aquest paratge tan espectacular, el massís de Montserrat, i la vida dins l’abadia.
És el tercer títol de la sèrie Comas i Coma, després de La novel·la de Sant Jordi i Jugar-s’hi la vida.
Les dues primeres les va publicar Amsterdam, i aquesta tercera arriba amb el segell Empúries.
La història se situa després de la pandèmia, en un moment en què el monestir vol revitalitzar les activitats culturals.
En aquest context, l’Oriol Comas –personatge– convoca alguns dels experts en jocs de més prestigi mundial per establir un cànon, el dels cent jocs de taula més bons de la història.
L’aplec pren el nom de Ludocànon.
Però el primer vespre, quan tots quinze jutges són a punt de sopar, un monjo apareix penjat en una de les habitacions de l’hotel abat Cisneros.
I no serà l’últim.
És curiós que la muntanya més coneguda de Catalunya, geològicament tan extraordinària i vistosa i amb una abadia tan important per a la cultura i la llengua catalanes, hagi estat l’escenari de tan poques novel·les.
Màrius Serra ho atribueix sobretot al fet que Montserrat intimida.
Per una banda, és carregada de símbols intocables i, per una altra, hi ha el perill de banalitzar-la.
Amb tot, Serra relata Fora de joc a Montserrat a partir del gènere negre –una condició establerta per a la sèrie Comas i Coma– i converteix en narradora protagonista una jove a la trentena, la Sol.
“Té el comandament absolut de la història, és disruptiva i desacomplexada i l’he bastida des d’una òptica lingüística, per marcar el salt generacional.”
La Sol, juntament amb el seu xicot, el periodista Garota, un boomer, comencen a trobar indicis que els crims tenen relació amb uns fets que van passar als anys setanta a l’Escolania.
El relat del present que fa la Sol –és la primera vegada que Serra fa protagonista i narradora una dona jove– es combina amb uns relats amb narrador omniscient, ambientats a la dècada dels setanta, el primer dels quals és inspirat en el començament de Laia, de Salvador Espriu.
En un altre moment, també hi ha una referència a Soleiada, de Joan Maragall.
És d’aquesta manera que la novel·la, segons Serra, aconsegueix d’agafar fondària.
L’escriptor no ha defugit un tema espinós com els abusos a menors que han marcat aquestes darreres dècades les congregacions eclesiàstiques de tot arreu –ahir, Le Monde va publicar un escàndol majúscul a l’estat francès, i el 2019 l’abat de Montserrat es va disculpar públicament pels abusos que es van cometre els anys setanta a l’abadia.
Apareixen en la novel·la, però són un argument secundari.
Les motivacions criminals no provenen dels abusos, tot i que la Sol en té sospites.
Màrius Serra té una experiència molt viscuda a Montserrat; hi anava, ja a disset anys, i s’instal·lava a les cel·les a escriure.
“És un homenatge a Montserrat, un lloc culte i rebel, que va ser i és”, diu.
La sèrie Comas i Coma té la singularitat que tot i que les novel·les són escrites per Màrius Serra, Oriol Comas li fa de partenaire a dos nivells: apareix com a personatge de ficció i participa de l’elaboració de la trama i dels jocs de taula que apareixen en cada títol.
El llibre també rubrica el retorn de Màrius Serra al Grup 62: ara fa quatre anys, l’escriptor es va “passar” al grup Som, començant a publicar amb Amsterdam.
Però, segons Serra, la relació no ha acabat de funcionar.
Per això, aquest tercer lliurament de la sèrie ja es publica amb Empúries.
Per una altra banda, la relació amb el Grup 62 ha estat molt bona també arran de la traducció al català actual del Tirant lo Blanc feta per Serra, volum del qual ja se n’han venut més de cinc mil exemplars.
Podeu comprar Fora de joc a Montserrat a la Botiga de VilaWeb

Response: La nova novel·la de Màrius Serra, “Fora de joc a Montserrat”, de la sèrie “Comas i Coma”, és de gènere negre. La Sol és la narradora i protagonista de la història, que tracta sobre crims, i fins i tot esmenta els abusos a menors per part de l'església. Aquest llibre el publica l'editorial Empúries després d'haver publicat els anteriors Amsterdam.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
L’equip de govern de l’Ajuntament de Castelló aprovarà en una Junta de Govern Local extraordinària convocada per a aquest divendres el document del Pla General Estructural (PGE) resultant després de la resolució d’al·legacions de la segona exposició al públic, així com la seua elevació a la Comissió Territorial d’Urbanisme per a la seua valoració i aprovació.
Es preveu que l’acord de la Junta de Govern es porte a ple el 28 de juny, després de celebrar-se prèviament la comissió plenària i la junta de portaveus pertinents.
“Estem fent els passos decisius perquè Castelló tinga aprovat com més prompte millor el Pla General que tant necessita”, ha ressaltat l’alcaldessa, Amparo Marco.
“Ha sigut una tramitació llarga i complexa, però ja estem al final del procés perquè Castelló dispose de l’ordenament urbanístic que restituïsca la legalitat urbanística, aporte seguretat jurídica i siga focus d’atracció d’inversions i generador d’oportunitats”, ha explicat.
“El Pla General és un projecte de ciutat que serà clau per a la recuperació social i econòmica de Castelló i estem avançant perquè siga una realitat enguany”, ha recordat Marco, en línia amb les declaracions realitzades la setmana passada després de la reunió amb el conseller d’Obres Públiques, Arcadi España, en la qual es va reforçar la col·laboració entre Ajuntament i Generalitat per a l’impuls definitiu abans de final de 2021 al nou Pla General.
El regidor d’Urbanisme, José Luis López, per part seua, ha detallat que “després de l’aprovació provisional del Pla General Estructural en el ple de juny, s’elevarà a la Comissió Territorial d’Urbanisme per a la seua valoració i aprovació”.
“Paral·lelament, l’Ajuntament continua treballant en l’estudi de les al·legacions al Pla d’Ordenació Detallada (POD), perquè una vegada es tinga resposta de la comissió territorial sobre el PGE, donar compte al ple i en aqueixa mateixa sessió aprovar la resolució d’al·legacions del POD, donant per aprovat el Pla General de manera definitiva”, ha indicat López.
El segon tinent d’alcaldia i regidor de Transparència i Bon Govern, Ignasi Garcia, ha assegurat que “la votació que farem el pròxim 28 de juny ens aproxima a aconseguir el repte de transformar Castelló i de crear una ciutat cohesionada urbanísticament, que preveu el seu desenvolupament industrial i que protegeix el nostre territori”.
Per al regidor, aquest Pla General “donarà estabilitat jurídica a propietaris i empreses”, la qual cosa el converteix en “un revulsiu econòmic per a la nostra ciutat”.
Garcia ha recordat que “el plantejament urbanístic que heretem en la passada legislatura, un planejament tombat per la justícia, no donava lloc a dubtes: feia falta una nova ordenació que tinguera una mirada humana, pensada per a les persones i amb la inclusió com a objectiu, per a protegir el territori i per a facilitar el desenvolupament econòmic, característiques comunes d’aquest Pla General”.
“Des de l’Acord del Grau sabíem que el principal repte que teníem era l’aprovació del Pla General de Castelló i que aqueix repte aniria més enllà de la primera legislatura.
Hui podem celebrar que estem més prop d’aconseguir-ho”, ha destacat el segon tinent d’alcaldia.
“Amb l’aprovació en la Junta de Govern Local encarem l’última fase d’un nou urbanisme que acosta a Castelló a una ciutat més verda, sostenible i compacta, que garanteix el dret a l’habitatge dels seus ciutadans, i que ens allunya del model urbanístic depredador i especulador de l’etapa del PP”, ha afirmat el tercer tinent d’alcaldia, Fernando Navarro.
“El nou planejament situarà a Castelló en el grup de ciutats europees més progressistes, desclassifica 11,5 milions de metres quadrats de sòl urbanitzable, i es presenta com una oportunitat per a reactivar les seues activitats agroalimentàries, protegir el seu cinturó verd i frenar l’abandó de la nostra horta”, ha afegit Navarro, ressaltant també que suposa “una aposta per la rehabilitació i l’eficiència energètica com a motors de la recuperació econòmica”.

Response: Aquest divendres, l'Ajuntament de Castelló aprovarà el PGE i esperen que es porti a ple el 28 de juny. Amb aquest Pla, Castelló tindrà ordenament urbanístic, seguretat jurídica i generarà oportunitats per a inversors. Això proporcionarà desenvolupament industrial i econòmic a la ciutat. El Pla li permetrà entrar al grup de les ciutats europees més progressistes.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El president de l’Autoritat Portuària, Sixte Cambra, ha estat aquest dijous objecte d’un escorcoll per part de la Guàrdia Civil en el marc de l’operació Pika.
El màxim responsable del Port de Barcelona, càrrec al qual va accedir el 2011 amb l'aval d'Artur Mas, sempre ha format part de l’entorn convergent i els seus lligams d’amistat personal amb l’expresident són ben coneguts.
Sortit de la factoria de directius d’Esade, va ser el director general del grup tèxtil Vilà.
L’any 1990, va ser un dels fundadors, junt amb Luis Conde, de Seeleiger&Conde, la firma caçatalents que va tenir entre els seus fitxatges ni més ni menys que l’ex-presidenta de la Comunitat de Madrid, Esperanza Aguirre.
Sixte Cambra (Barcelona, 1952) va saltar al primer pla de l’actualitat el 1989 com a candidat a la presidència del Barça.
Catalunya tenia aleshores tres règims.
El pujolisme a la Generalitat, on Jordi Pujol conservava una hegemonia sense contrapesos.
D'altra banda, el poder socialista dominava a l’àmbit municipal.
I finalment, al Barça regnava Josep Lluís Núñez, el constructor sense gaires manies que havia construït un imperi immobiliari i havia guanyat contra pronòstic les eleccions al club de l’any 1978, arrabassant el control de l’entitat a la burgesia tradicional i suaument catalanista dels Montal i De Carreras.
Des de l’entorn de CiU sempre es va considerar el Barça com un objectiu a conquerir.
Per l'ex-secretari general de la Presidència, Lluís Prenafeta, fer-se amb la presidència del club era una obsessió.
L’operació Cambra va ser la més elaborada i va forçar un Núñez autoritari i amb pèssimes relacions amb Pujol a concórrer a unes eleccions disputades.
L’actual president del Port de Barcelona va perdre aquelles eleccions, però des d’aleshores va esdevenir un cap de pont rellevant en la voluntat de CiU de solidificar les seves arrels en el món de la burgesia, on topava amb resistències.
Cambra va ser integrat finalment en la directiva de Núñez com a vicepresident, dins dels pactes entre les diverses famílies culers.
El 1999, amb el nunyisme en plena decadència i Joan Laporta fent una oposició dura, va abandonar la junta.
La pèrdua d'un set decisiu
Cal dir que Cambra ha protagonitzat algunes de les batalles electorals més sorprenents dins de les institucions del patriciat català.
President del Reial Club de Tennis Barcelona, el novembre del 2009 va haver d’enfrontar-se a un contrincant en una entitat que només havia celebrat eleccions dos cops en 109 anys.
El va vèncer Albert "Beto" Agustí.
Aquella va ser una derrota que va coure especialment Cambra perquè es va veure obligat a deixar la direcció del Trofeu comte de Godó, que organitzava des de feia 23 anys.
Aquí el va substituir Albert Costa, capità de la selecció espanyola a la Copa Davis.
Els seus crítics l’acusaven d’una gestió poc transparent i argumentaven que calia limitar mandats.
Tecnocràcia i discreció
Cambra es va incorporar plenament a la política com a senador per Barcelona en les llistes de CiU (1993-2004).
No va ser una figura menor.
Va dirigir l’àrea econòmica del grup a la cambra alta i durant una legislatura va presidir la comissió d’Hisenda.
Ha estat present en molts dels grans esdeveniments de la ciutat, com els Jocs Olímpics, com a director de l’Estadi Olímpic.
Però el cert és que Cambra ha estat sempre un home discret.
I en el si de l’univers convergent, pel seu tarannà, més còmode amb la CDC pragmàtica de temps passats que no pas amb l’actual línia sobiranista dels seus hereus.
Tecnòcrata abans que res, la seva gestió al port ha merescut elogis (el 2015 va incrementar els seus beneficis en més d’un 6% amb la Xina com a primer soci comercial).
En el terreny polític, ha mantingut un perfil volgudament baix, evitant entrar en polèmiques o declaracions massa ideològiques.
A una pregunta en una entrevista sobre la independència i la possible sortida de l'euro, va respondre assegurant que "en els cercles empresarials, la sortida de Catalunya de la zona euro no és ni plantejable".

Response: Sixte Cambra va ser candidat a la presidència del Barça i vicepresident de la directiva de Nuñez fins al 1999. Va organitzar durant 23 anys el Trofeu comte de Godó, va ser senador de CiU i mai no ha estat partidari que Catalunya abandoni la zona euro. Com a actual president de l'Autoritat Portuària, ha estat escorcollat per l'operació Pika.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El conseller d'Interior, Miquel Buch, ha anunciat que es crearà una xarxa de sensors químics per determinar quan hi ha risc per la població davant d'un possible núvol tòxic.
Els sensors s'instal·laran entre les empreses i els nuclis habitats.
El conseller ho ha apuntat després de la reunió que ha mantingut amb alcaldes del Camp de Tarragona i agents econòmics i socials per avançar en una nova gestió de les emergències químiques, i que s'ha celebrat aquest divendres a la seu del 112 a Reus.
També ha proposat que tots els accidents químics que es produeixin al complex petroquímic de Tarragona es facin públics a través d'un nou sistema informàtic, que ofereixi "informació permanent, no només davant d'una emergència.
Buch ha definit els sensors com a "elements de detecció anticipada d'una emergència química".
La proposta llançada pel conseller pretén perimetrar tot el polígon petroquímic i situar-los entre la indústria i els nuclis habitats.
Els aparells "analitzaran permanentment la qualitat de l'aire per saber si hi ha algun element tòxic a l'aire i poder treballar amb previsió", ha concretat Buch, que després ha matisat que no s'analitzarà "la contaminació", sinó "l'emergència", amb la voluntat de tenir la informació de manera immediata.
El subdirector general de Protecció Civil, Sergio Delgado, ha indicat que es tracta d'un "sistema complementari" a la xarxa de punts de detecció de contaminació ambiental que ja hi ha.
"Es buscarà la detecció de substàncies perilloses, que tinguin una afectació immediata aguda", ha valorat.
Com a exemples ha posat tòxics, components orgànics volàtils o substàncies inflamables.
"No monitoritzarem la qualitat de l'aire.
Ens volem dotar d'eines per, amb independència dels avisos, saber si tenim una situació d'emergència", ha puntualitzat.
Amb tot, Buch no ha ofert un calendari sobre la implementació d'aquest sistema.
Nou sistema informàtic i nou Plaseqta
Buch també ha posat damunt la taula la proposta de crear un sistema informàtic que publiqui "'online' i 'on time'" tots els accidents que es produeixin al complex petroquímic de Tarragona.
La intenció és fer "un reforç de la informació pública".
"La informació ha de ser permanent, no nomes davant emergència", ha reiterat.
De cara als avisos a la població, ha tornat a indicar que es demanarà a l'Estat la transposició de la directiva europea per implementar el sistema Cell Broadcasting, que permet avisar la població d'una determinada zona de situacions d'emergència mitjançant missatges SMS.
La idea ja es va llançar l'endemà mateix de l'explosió a IQOXE.
Tot i això, Buch ha reconegut que encara no s'ha parlat amb l'Estat sobre aquesta qüestió.
Sobre la gestió de les emergències, el titular d'Interior ha manifestat l'interès per recuperar el Plaseqta, que retornaria al Camp de Tarragona les competències per respondre a incidents químics.
"El Plaseqta no estarà integrat en el Plaseqcat, tindrà una autonomia pròpia", ha assegurat.
Buch espera que s'aprovi "en les properes setmanes", i "molt probablement", la direcció recaurà en el delegat del Govern al Camp de Tarragona, acompanyat d'un equip d'experts en emergències químiques, i la gestió es farà des de l'edifici del 112 de Reus.
Amb el retorn de la gestió al Camp de Tarragona, Buch és partidari de reforçar el rol i implicació dels municipis en la presa de decisions.
En aquesta línia ha assenyalat que cal "revisar i implantar plans municipals d'emergències".
"Els ajuntaments han de redactar i analitzar els riscos que hi ha, i alhora preveure les actuacions que han de tenir", ha comentat.
També ha defensar la necessitat d'avaluar i simplificar els criteris d'activació de les sirenes de risc químic.
Una revisió que es farà de la mà dels alcaldes, i que requerirà la participació de la població.
Finalment, el responsable d'Interior ha indicat la voluntat "durant aquest any" d'implementar un sistema de protecció dels Bombers, per tal que puguin ""fer relleus" o una neteja dels equipaments, per "vetllar per la seva seguretat dels que treballen 'in situ'".
Per Buch, tot plegat ha de permetre "anar cap a la singularitat" del Camp de Tarragona en matèria de risc químic i oferir "més preparació i expertesa en la gestió".
Ricomà celebra recuperar el Plaseqta
L'alcalde de Tarragona, Pau Ricomà, ha celebrat la recuperació del Plaseqta per la gestió de les emergències químiques des del territori i ha demanat celeritat en l'activació de les mesures que ha presentat Buch.
"És un bon pas recuperar-lo, exigirem que es faci de pressa", ha afirmat Ricomà.
D'altra banda, els sindicats UGT i CCOO han denunciat la "desinversió" de les empreses químiques i han subratllat que tot i que les condicions laborals no són "dolentes" hi ha "precarització" en les plantilles.

Response: Miquel Buch ha anunciat aquest divendres a Reus la creació d'una xarxa de sensors que analitzen permanentment la qualitat de l'aire i ens permeten saber quan hi ha risc de núvols tòxics. Aquests sensors d'emergències químiques complementaran la xarxa de detecció de contaminació. Buch ha anunciat que vol recuperar el Plaseqta.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Discurs institucional del president de la Generalitat, Carles Puigdemont, després de la tradicional ofrena a Lluís Companys.
Sense donar pistes sobre la resposta que ha de donar demà a Mariano Rajoy sobre la declaració de la independència, Puigdemont ha volgut deixar clar que a Companys se'l va afusellar seguint la "legalitat vigent" i que hi ha veus del PP -missatge dirigit a Pablo Casado- que es "vanaglorien" de l'assassinat de l'expresident de la Generalitat, l'únic mandatari europeu afusellat pel feixisme.
Puigdemont ha volgut arrencar dient que la figura de Companys no ha rebut el tracte que mereix per part de l'Estat.
"Hi ha un brot feixista amb total impunitat", ha destacat el president de la Generalitat.
"Buscarem sempre la llibertat de tots i cadascun dels ciutadans", ha indicat sobre un PP que es "vanagloria" de l'afusellament de l'expresident de la Generalitat republicana.
"Tinguem sempre ben present: contra la violència, civisme; contra els insults, respecte; contra la indignitat dels qui calumnien l'escola, la dignitat dels mestres.
Val més el valor dels vots que el de la borsa", ha indicat en referència, també, al degoteig de canvis de seus socials d'empreses que està vivint aquests dies Catalunya arran de la inestabilitat política oberta després de l'1-O.
"Reiterem el compromís amb la pau, el civisme, la serenor, la fermesa i la democràcia, ha apuntat dirigint-se a Rajoy.
Missatges de Forcadell i Colau
La presidenta del Parlament, Carme Forcadell, ha assegurat que no es pot "oblidar la història de Catalunya" en el moment present.
"Les dificultats s'han resolt gràcies a la voluntat de la gent", ha destacat després de fer l'ofrena.
"Sempre s'ha avançat gràcies a l'empenta dels ciutadans, i segur que així ho farem ara", ha ressaltat.
"Hem de reclamar diàleg i serenor, i també solucions polítiques a conflictes que són polítics i no judicials.
S'ha de respectar l'altre", ha apuntat l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, que ha demanat el cessament de Pablo Casado.
"En aquests moments no hi caben més piròmans", ha assenyalat Colau.
Les visions contraposades de PDECat i CUP
La coordinadora general del PDECat, Marta Pascal, ha demanat fer confiança a Puigdemont i ha indicat que ara no és moment d'obrir debats públics, en referència al ple extraordinari que demana la CUP per tal de proclamar la independència.
"Segur que la resposta del president estarà a l'alçada", ha apuntat Pascal, que ha donat per fet que Puigdemont tornarà a apel·lar al diàleg quan respongui a la Moncloa.
La dirigent nacionalista ha volgut deixar clar que es complirà el mandat del referèndum i ha reiterat que el compromís del seu partit és "molt ferm i molt clar".
"No pot ser que no passi res", ha apuntat Gabriela Serra, diputada del anticapitalistes.
També ha considerat que en cap cas el president català acabarà fusellat.
"Si fos així, abans n'hi hauria hagut molts més", ha destacat Serra.
Demòcrates insisteix: fer la declaració
Demòcrates, representats aquest diumenge per Núria de Gispert i Gerard Ardanuy, han demanat a Puigdemont que estigui "a l'alçada de la gent" i declari la independència com a resposta a Rajoy.
"Ens amenaces amb tot, també amb l'exèrcit", ha assegurat De Gispert, que ha indicat que Catalunya "només té la pau".
"La Unió Europea ha de sentir la veu dels catalans", ha destacat l'expresidenta del Parlament.
Ardanuy, regidor dels democristians independentistes a Barcelona, ha demanat a Ada Colau que "surti de l'equidistància" en un la moment en què Espanya té "la força" i Catalunya disposa de la "raó".
Li ha ofert estabilitat per tal que no caigui en les "amenaces" del PSC.
El PSC demana eleccions
Salvador Illa, secretari d'organització del PSC, ha liderat juntament amb l'expresident José Montilla la delegació dels socialistes al monument a Lluís Companys en absència de Miquel Iceta, que no ha vingut "per motius d'agenda".
Illa ha trobat "desafortunades" les comparacions que va fer Pablo Casado entre Puigdemont i l'expresident afusellat, i ha indicat que no les comparteixen.
El dirigent socialista ha reclamat al màxim dirigent català que convoqui eleccions i que respongui la "veritat" a Rajoy: que no hi va haver declaració d'independència.
"Fora de l'estat de dret no hi ha garanties possibles", ha ressaltat.

Response: Després de comparar Companys amb Puigdemont, aquest acusa Casado de presumir del final de l'expresident de la Generalitat afusellat pel feixisme. Forcadell ha demanat respecte i solucions polítiques, mentre Colau ha demanat la dimissió de Casado. Altres partits, en canvi, demanen a Puigdemont que no esperi una resposta de la Moncloa i declari la independència.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El Tribunal de Comptes espanyol ha citat a declarar demà tots els consellers del govern Puigdemont i alts càrrecs de l’executiu.
Un total de vint-i-nou persones que s’enfronten a la petició de la fiscalia de pagar la suposada despesa del referèndum.
La magistrada Margarita Mariscal de Gante va descartar que els pogués ser imputada la despesa de l‘operació Copèrnic, que es va calcular que fou de 87 milions, tal com demanaven Societat Civil Catalana i Abogados Catalanes por la Constitución.
Aquestes dues entitats espanyolistes pretenien, doncs, que els demandats sufraguessin el cost de la repressió.
En aquesta primera vista no cal que hi assisteixin els vint-i-nou demandats.
Són el president Carles Puigdemont; el vice-president Oriol Junqueras; els consellers Joaquim Forn, Raül Romeva, Jordi Turull, Josep Rull, Dolors Bassa, Carles Mundó, Meritxell Borràs, Clara Ponsatí, Lluís Puig, Toni Comín i Meritxell Serret; els ex-consellers Santi Vila i Neus Munté; i els càrrecs i ex-càrrecs del govern Amadeu Altafaj, Natàlia Garriga, Ignasi Genovès, Jaume Mestre, Antoni Molons, Joaquim Nin, Eva Maria Pardo, Teresa Prohias, Albert Royo, Jordi Serra, Francesc Sutrias, Josep Vidal, Rosa Vidal i Aleix Villatoro.
A la vista, hi assistiran els representants dels serveis jurídics de la Generalitat i els advocats.
La fiscalia anunciarà quina quantitat els demana per l’1-O i probablement la magistrada Mariscal de Gante donarà quinze dies perquè els demandats aportin una fiança.
Així mateix, es determinarà la relació individualitzada i el responsable de cada despesa.
Una volta passi el termini, si no s’ha aportat la fiança imposada, s’embargaran béns dels demandats.
La causa oberta al Tribunal de Comptes arriba pràcticament un any després d’haver començat el judici contra el procés al Tribunal Suprem espanyol.
Junqueras, Rull, Romeva, Turull, Forn i Bassa ja compleixen penes de presó per una presumpta malversació, mentre que als exiliats els acusen també del mateix delicte, a més de sedició.
Així mateix, la majoria de càrrecs del govern investigats ja són processats al jutjat 13 de Barcelona i pendents de judici.
Ara aquest polèmic tribunal pretén fer-los pagar unes suposades despeses de l’1-O que la Generalitat sempre ha al·legat que no existeixen, perquè no van destinar-se diners públics a l’organització del referèndum.
El Tribunal de Comptes ja va condemnar l’ex-president Artur Mas, els ex-consellers Joana Ortega, Irene Rigau i Francesc Homs a pagar 4,94 milions d’euros per l’organització del 9-N.
Tots quatre ja havien estat condemnats i inhabilitats per desobediència, però el Tribunal de Comptes va fer-los pagar les despeses del 9-N, la major part de la qual era la compra dels ordinadors utilitzats durant la consulta que després es van reutilitzar a les escoles públiques.
La investigació del Tribunal de Comptes se centra en presumptes despeses vinculades al Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) per a la creació de pàgines web, aplicacions, plataformes i programes informàtics, a més de l’ús de 2.259 locals habilitats com a punts de votació; o bé publicitat institucional, com la campanya anomenada ‘Civisme’.
També s’analitzarà si es van destinar fons públics al subministrament de butlletes de vot, cens electoral, cartells i cartes certificades, confiscats a les naus de l’empresa Unipost, juntament amb l’acció exterior desenvolupada per la Generalitat en favor del procés independentista.
La Generalitat va al·legar que el Ministeri d’Hisenda espanyol pagava i paga els proveïdors i que per tant era ‘materialment impossible de destinar fons a preparar el referèndum’.
Els serveis jurídics del govern van afegir que l’ex-ministre d’Hisenda espanyol Cristóbal Montoro va afirmar que l’execució del referèndum del Primer d’Octubre i els actes preparatoris no havien estat finançats amb fons públics.
El govern també va negar haver fet cap encàrrec a Unipost i al CTTI i que l’ús de locals públics l’1-O els causés cap dany.
El recurs també contravenia la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) pel que fa al pagament de la campanya ‘Civisme’.
La Generalitat considera que forma part de la publicitat institucional i no de comunicació pública de serveis, per la qual cosa entén que la CCMA reclamava les factures emeses.

Response: Demà han estat cridats a declarar alguns dels 29 participants a l'1-O, a qui la Fiscalia els ha demanat que paguin les despeses del referèndum. Es calcula que la xifra pot pujar als 87 MEUR. La Generalitat assegura que les despeses no van anar a compte de diners públics, i Cristóbal Montoro ha confirmat aquestes dades.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La Universitat Progressista d'Estiu de Catalunya (UPEC) 2017 arrenca avui a la seu de CCOO amb una conferència inaugural a càrrec d'Albert Om amb el títol "I en l'interval, qui té el poder?".
Albert Om s’ha servit precisament de Gramsci per referir-se al moment actual i ha alertat del perill de quedar-se en l’interval on apareixen els monstres entre el vell món que mor i el nou món que encara no arriba.
Om ha parlat del referèndum i ha posat en dubte la dada del 80% que vol votar: “Sé que els del ‘sí’ volen votar, però això és un 48, 50%.
Però i el 30% restant?
Om ha centrat la seva intervenció en definir el poder a partir d'un seguit de claus.
"El poder és discret i endogàmic", ha apuntat, i ha criticat la "promiscuïtat excessiva" entre el periodisme i el poder polític.
"A vegades sembla que uns voldríem estar en el lloc dels altres", ha lamentat.
“A ningú li agrada reconèixer que té el poder”, ha continuat.
"Si tens poder has de fer veure que no és cosa teva, que hi ha algú que en té més".
En aquest sentit, el poder consisteix en part a mantenir-lo, més que no pas a exercir-lo.
"La norma principal és que no passi res, que tot continuï igual.
Si les coses canvien, pot ser que et deixin d’anar bé les coses.
"L’interval, l’interregne és una partida d’escacs que sovint es fa lenta.
Els canvis en el poder són lents".
La crisi ha posat sota el focus el poder.
Concretament al poder econòmic, que encara que hagi vist "perillar la seva cadira", també ha guanyat força.
Om també ha fet referència als moviments socials que han marcat l'agenda del poder.
Els desnonaments, els refugiats...
"Portem molts anys fent un discurs contra els polítics i ara hauríem de començar a fer un discurs a favor: la majoria de polítics són aquí per servir els ciutadans i ho hauríem de dir", ha explicat Om.
I també pel que fa al periodisme, la majoria dels quals fa bé la seva feina.
Podeu recuperar la conferència inaugural aquí:
Pluralitat d'esquerres i més interrogants que certeses
La UPEC pretén, durant les jornades que se celebren fins al 7 de juliol, ajudar a "pensar el nou món en clau progressista", "acceptar les discrepàncies en aquest exercici" i "saber forjar consensos i aliances que permetin no només pensar aquest nou món, sinó construir-lo".
"Assistim a la fi de la por en molts àmbits", ha assegurat, referint-se a l'eclosió de Podem, a les primàries internes del PSOE i la victòria del seu candidat amb menys suports de l'estatus quo, i fins i tot a la revolta de les bases del PDECat per condicionar el naixement del partit.
La conferència inaugural, de fet, anirà a càrrec del periodista Albert Om, amb el títol "I en l'interval, qui té el poder?", per bé que també conversaran el segon dia el catedràtic Vicenç Navarro amb el periodista Any Robinson, així com l'últim dia l'historiador Josep Fontana, el geògraf Raimon Obiols, el filòsof Toni Domènech i les historiadores Soledad Bengoechea i María Cruz Santos rememoraran la revolució bolxevic de fa un segle, o en la conferència final es podrà escoltar el líder d'Anova, Xosé Manuel Beiras.
Malgrat l'estricta actualitat i rellevància del moment polític, el procés no protagonitza teòricament cap de les conferències, però segur que es farà sentir en la taula rodona que unirà Xavier Domènech (En Comú Podem), Marta Rovira (ERC), Núria Parlon (PSC) i Anna Gabriel (CUP), o en els "debats republicans" entre el primer tinent d'alcalde de Barcelona, Gerardo Pisarello, i el president de la Fundació Josep Irla, Joan Manuel Tresserras.
Per fi, sosteniment econòmic
Probablement, l'optimisme de Serrano també es deu al fet que, malgrat que, entre el 2011 i el 2016, la UPEC va haver de resistir amb grans dosis de "voluntarisme" després que es tallessin que les fonts de finançament públic de la Generalitat o l'Ajuntament de Barcelona, aquesta edició ja compta amb el suport d'aquest consistori i el de la Diputació de Barcelona, amb els quals s'han firmat dos convenis per a tres anys.
Amb els nous recursos, la universitat ha renovat el lloc web i pretén començar a organitzar activitats durant l'any i no només el juliol.

Response: La conferència d'Albert Om "I en l'interval, qui té el poder?" a la UPEC, ha fet referència al referèndum, als desnonaments o als refugiats per definir el poder. Serrano opina que la UPEC és necessària per obrir debats i pensar en les claus del nou món progressista. La UPEC compta amb el finançament de la Generalitat.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Un grup d'emprenedors afrocatalans ha presentat aquest matí a Santa Coloma de Gramenet un club per crear empreses a l'Àfrica.
La iniciativa de la Fundació Nous Catalans pretén que el col·lectiu de 80.000 catalans d'origen africà faci de ''pont'' amb els empresaris del Principat, segons Àngel Colom, director general de la Fundació Nous Catalans de Convergència Democràtica de Catalunya.
Aquest club ja té en marxa dues iniciatives que passen per celebrar dos fòrums durant els pròxims sis mesos: un dedicat a les oportunitats de negoci de Guinea Conakry i un altre en relació amb el continent africà.
Àngel Colom ha recordat que el continent africà ha estat històricament un continent ''martiritzat'' durant molts de segles però ara és un territori ''molt viu que creix'' i per tant hi ha moltes oportunitats de negoci per a les empreses catalanes.
L'origen del Club d'Emprenedors i Emprenedores Afrocatalanes (Ceieac) té com antecedent el congrés de l'espai afrocatalà que es va celebrar el maig del 2012 per iniciativa de la fundació de Convergència Democràtica de Catalunya.
Aquest congrés va servir per posar en contacte els diferents afrocatalans, molts d'ells empresaris, que van decidir constituir aquest Club d'Emprenedors per fer-se un lloc com interlocutors econòmics al Principat.
En aquella reunió del maig, a més d'assumir aquest objectiu de crear aquest 'lobby', es va decidir també posar en marxa dos Fòrums per oportunitats de negoci: un, el Fòrum sobre perspectives econòmiques i oportunitats de negoci per a l'empresariat català a la República de Guinea Conakry, que es farà durant l'octubre, i un altre, el Fòrum de Cooperació Empresarial entre Catalunya i l'Àfrica (Foceca), previst per al gener que es farà sobre tots els països africans al sud de la regió del Magreb.
Edmundo Sepa, director de l'Espai Afrocatalà de la Fundació Nous Catalans i coordinador del Foceca, aclareix que més que invertir en el continent africà el que busca aquest Club és aplicar el nou concepte que defensa el Banc Africà de Desenvolupament i que parla de ''transformació estructural''.
Sepa explica que aquest nou concepte de transformació suposa deixar enrere l'explotació i les exportacions de les matèries primeres que fins avui caracteritzaven les relacions econòmiques amb l'Àfrica.
El que busca aquest Club és que els empresaris s'implantin en cada un dels països, explotin una determinada iniciativa empresarial amb productes d'origen, i d'aquesta manera trenquin amb una estructura de país marcada per la pobresa i la manca de llocs de treball.
Per explicar aquest tomb en les relacions econòmiques, Sepa explica que un país que produeix moltes fruita té necessitat de tecnologia per emmagatzemar aquestes matèries primeres perquè no es podreixin i es puguin transformar en un nou sector agroalimentari per exportar.
El valor dels aturats afrocatalans
Un altre aspecte que defensa aquest Club, segons Sepa, és la d'oferir als empresaris aquest col·lectiu de 80.000 afrocatalans, molts d'ells actualment a l'atur, perquè és puguin servir de ''pont'' i de contacte per consolidar la iniciativa en el país destinatari de la inversió.
Això suposaria consolidar la via del retorn assistit i voluntari d'africans a l'atur.
''Són persones que coneixen el país, que coneixen l'idioma i que a més tot i estar a l'atur han estat treballant a Catalunya, coneixen els hàbits de treball de les empreses catalanes i poden facilitar molt la implantació'', defensa Sepa.
En relació amb els sectors productius per crear empreses, Sepa cita alguns com el turisme (Senegal), l'energia (Nigèria), agroalimentari (Guinea Conakry), però adverteix que en aquests mateixos països i en altres hi ha gairebé tots els sectors com per exemple el manteniment d'instal·lacions que s'han fet a través d'inversions de la Xina.
Sepa ha explicat que en aquests moments hi ha contactes amb Foment, Pimec i la Cambra de Comerç de Barcelona i que a partir del mes d'octubre es farà una presentació en més organitzacions patronals en diferents territoris catalans per explicar l'existència d'aquest Club i les oportunitats de negoci que pot presentar l'Àfrica.

Response: La Fundació Nous Catalans ha creat un club format per afrocatalans que pretenen motivar la creació d'empreses al continent africà. Compta amb dos fòrums, dedicats a les oportunitats a Guinea i a tot el continent africà. Busquen deixar enrere l'explotació i l'exportació de les primeres matèries que caracteritzen cada país per poder trencar amb l'estructura econòmica d'Àfrica marcada per la pobresa.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El ple del Tribunal Constitucional (TC) espanyol ha declarat per unanimitat inconstitucional l’amnistia fiscal que el govern de Mariano Rajoy va posar en marxa l’any 2012.
La sentencia, que respon a una demanda del Grup Socialista al Congrés espanyol, conclou que el procés de regularització de capitals no declarats a canvi de tributar un 10% va traspassar els límits establerts a la constitucióa espanyola perquè ‘va afectar’ de manera substancial ‘el deure’ general de tots els ciutadans ‘de contribuir al sosteniment de les despeses públiques’ d’acord a la seva riquesa i mitjançant un sistema tributari just.
Amb tot, el Tribunal Constitucional estableix que ‘en virtut del principi de seguretat jurídica’ la seva decisió ‘no afectarà les regularitzacions tributàries fermes que es van fer a l’empara de la norma anul·lada’, és a dir, que no afectarà aquells que ha completat el procés de regularització en aquests cinc anys.
L’amnistia fiscal que va engegar el ministre d’Hisenda espanyol, Cristóbal Montoro, va permetre que 31.000 declarants regularitzessin els capitals que tenien a l’estranger a canvi del pagament d’un 10% d’aquesta quantitat, sense cap altre recàrrec addicional.
Segons les dades que va facilitar el ministeri, malgrat l’obligació de fer efectiu aquest pagament, a finals del 2012 Hisenda havia ingressat només 1.191 milions d’euros d’un volum total de 40.000 milions regularitzats.
El Grup Socialista va presentar un recurs d’inconstitucionalitat que el TC ha resolt cinc anys després de l’entrada en vigor de la mesura i que conclou que el reial decret 12/2012 de 30 de març que va donar cobertura a l’amnistia vulnera l’article 86,1 de la constitució per prohibeix l’ús del decret llei quan les mesures aprovades afectin ‘de manera rellevant o substancial’ els deures del Títol I de la constitució, com és ‘el deure constitucional de tots de contribuir al sosteniment de les despeses públiques’, que recull l’article 31.1 de la constitució.
Segons els magistrats, el decret de l’amnistia va actuar en uns termes ‘prohibits’ per l’article 86,1 de la constitució, perquè ‘va eximir els contribuents que es van acollir a la regularització de pagar interessos de demora, recàrrecs per ingressos extemporanis i sancions administratives o penals per l’incompliment dels deures formals i materials derivats de l’obligació tributària’, a més de convertir les quantitats per les que va tributar ‘en renda declarada a tots els efectes’ i excloure els defraudadors que s’hi van acollir ‘de tota responsabilitat accessòria’.
‘L’efecte que ha produït en els que s’han acollit a la regulació és la condonació parcial de l’obligació tributària principal i la condonació total de les eventuals conseqüències accessòries associades a l’incompliment existent fins el moment de la regularització’, sosté el TC, i per tant s’ha alterat ‘la càrrega tributària que afecta tota classe de persones i entitats’.
Els magistrats també donen resposta a les al·legacions que va presentar l’advocat de l’Estat, que argumentava que l’amnistia estava justificada per la necessitat d’obtenir ingressos en el marc de la crisi econòmica.
Segons el TC, aquesta justificació no és ‘en cap cas suficient’ per tramitar l’amnistia com a decret llei, tal com va fer el govern espanyol, perquè afecta el compliment dels deures que preveu el Títol I de la constitució.
‘Siguin quines siguin les finalitats que guien el legislador, han de respectar-se els principis establerts a l’article 31,1 de la constitució per aconseguir un sistema tributari just’, sosté el TC.
El TC renya el govern espanyol
En aquest marc, el TC critica obertament l’amnistia i assegura que l’adopció de mesures que ‘en comptes de servir a la lluita contra el frau fiscal s’aprofiten del mateix sota el pretext de l’obtenció d’uns ingressos que es consideren imprescindibles davant un escenari de greu crisi econòmica suposa l’abdicació de l’Estat davant la seva obligació de fer efectiu el deure de tots a concórrer al sosteniment de les despeses públiques’.
Segons els magistrats, l’amnistia va legitimar ‘com una opció vàlida la conducta dels que, de forma insolidària, van incomplir el seu deure de tributar d’acord a la seva capacitat econòmica’ en ‘col·locar-los finalment en una situació més favorable que la dels que van complir voluntàriament i en termini la seva obligació de contribuir’.
En definitiva, segons el TC, ‘l’objectiu d’aconseguir una recaptació que es considera imprescindible no pot ser, per si sol, causa suficient que legitimi el trencament de l’objectiu de justícia al que ha de tendir en tot cas el sistema tributari’.

Response: L'amnistia fiscal del PP del 2012 va permetre que 31.000 declarants regularitzessin els diners que tenien a l'estranger a canvi de pagar el 10% del total. El PSOE va presentar un recurs que el TC ha avalat com a inconstitucional. Segons el PP, era necessària per als temps de crisi, però al TC no li sembla una justificació suficient.