Efekti rada na privlačenju drveta šumskom žičarom "Mounty 4000"

Musić, Jusuf;Knežević, Jelena;Halilović, Velid;Sirćo, E.;Sokolović, Dževada

<s>Spremnost privatnih šumovlasnika za poslovno udruživanje u cilju mobilizacije drvnih resursa iz privatnih šuma u Sloveniji</s>
<s>Sustav upravljanja okolišem prema normi ISO 14001 u šumarskom poduzetništvu Republike Hrvatske</s>
<s>Potrošnja goriva skidera po radnim operacijama tijekom privlačenja drva – Studija slučaja Karišik A.</s>
<s>Izazovi korištenja harvesterske glave za izmjeru drvnih sortimenata pri sječi i izradi tvrdih listača Lepoglavec K.,</s>
<s>Potencijal šumske protupožarne infrastrukture – višenamjenski pristup korištenju šumskih površina</s>
<s>Spremnost privatnih šumovlasnika za poslovno udruživanje u cilju mobilizacije drvnih resursa iz privatnih šuma u Sloveniji Zala Uhan</s>
<s>U Sloveniji je u privatnom vlasništvu 77,0 % šuma, i one imaju ključnu ulogu u smislu pružanja brojnih usluga šumskih ekosustava i ispunjenja različitih ciljeva EU i nacionalne šumarske, okolišne, klimatske i energetske politike.</s><s>Jedan od bitnih ciljeva ovih politika je i osiguravanje zdravih, raznolikih i otpornih šuma, kroz održivo gospodarenje šumama i mobilizaciju drvnih resursa iz privatnih šuma, jer trendovi pokazuju da će se potražnja za drvom kao energentom u svijetu smanjiti, dok će potražnja za industrijskom oblovinom porasti.</s>
<s>U Sloveniji se, po podacima javne šumarske administracije, susrećemo sa niskom stopom realizacije planiranih radova u privatnim šumama, na šta utječe mali i usitnjen šumski posjed, veliki broj (su)vlasnika i promijenjen odnos vlasnika prema šuma i prema ciljevima gospodarenja.</s><s>Na političkoj razini su bile usvojene različite mjere podrške vlasnicima privatnih šuma za rješavanje problema neefikasnog gospodarenja privatnim šumama, među kojima je kao ključni instrument prepoznato poslovno povezivanje vlasnika (pri izvođenju radova ili u zajedničkom nastupu na tržištu šumskih drvnih sortimenata) (dalje: poslovno povezivanje) i njihova poslovna saradnja sa izvođačima radova u šumarstvu i ostalim akterima u šumsko-drvnom lancu (dalje: poslovna saradnja).</s><s>Unatoč nastojanjima, da poslovno povezivanje i poslovna saradnja privatnih šumovlasnika zažive u praksi, u Sloveniji je trenutno povezanih manje od 0,5 % vlasnika privatnih šuma.</s><s>Cilj ovog istraživanja je utvrditi spremnost privatnih šumovlasnika na poslovno povezivanje i poslovnu saradnju i utvrditi na koji način veličina šumskog posjeda, aktivnosti gospodarenja, ciljevi gospodarenja i socijalno-ekonomske karakteristike (starost, stepen obrazovanja i status zaposlenja) utječu na njihovo spremnost.</s><s>U sklopu nacionalnog projekta CRP MOBILES je u 2022. godini provedena anketa sa 1.515 slučajno odabranih vlasnika privatnih šuma.</s><s>Rezultati ankete pokazuju, da je 51,6 % privatnih šumovlasnika spremno za poslovno povezivanje i 30,1 % neodlučnih po tom pitanju, te da je 56,9 % privatnih šumovlasnika spremno na poslovnu saradnju uz 26,8 % neodlučenih, što ukazuje na visok stepen spremnosti privatnih šumovlasnika za poslovno povezivanje i saradnju.</s>
<s>Kako bi se utvrdilo koji faktori utječu na spremnost privatnih šumovlasnika za poslovno povezivanje i poslovnu saradnju, razvijena su dva odvojena logistička modela.</s><s>Rezultati modela I pokazuju da na spremnost privatnih šumovlasnika za poslovno povezivanje utiču ciljevi gospodarenja šumama (skladištenje ugljika, proizvodnja drveta i biomase za vlastite potrebe, proizvodnja drveta i biomase za tržište i investicija za budućnost), starost vlasnika šume i status zaposlenja.</s><s>Rezultati modela II pokazuju da na spremnost vlasnika privatnih šuma za poslovno suradnju utiču ciljevi gospodarenja šumama (očuvanje biodiverziteta, proizvodnja drveta i biomase za vlastite potrebe proizvodnja drveta i biomase za tržište) i nivo obrazovanja.</s><s>IX.</s><s>International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges 18. – 20- September 2024, Terme Čatež</s>
<s>Za jačanje poslovnog povezivanja privatnih šumovlasnika, nužan je aktivniji pristup, prije svega putem boljeg informiranja i savjetovanja svih aktera u sektoru šumarstva, jer su rezultati istraživanja pokazali koja grupa privatnih šumovlasnika pokazuje veći interes/spremnost za poslovno povezivanje ili poslovnu saradnju.</s><s>Budući da su privatni šumovlasnici vrlo raznoliki, što se očituje u njihovom odnosu prema šumi i ciljevima gospodarenja, potrebno je prilagoditi mjere šumarske politike za pojedine grupe privatnih šumoposjednika ako se žele ostvariti cilj mobilizacije drveta kroz poslovno povezivanje i poslovnu saradnju.</s>
<s>Određivanje stvarne udaljenosti privlačenja drva na nagnutim terenima pomoću aerofotogrametrijskih snimaka Ivica Papa</s>
<s>Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, adukaŽsumfak.unizg.hr Izračun srednje udaljenosti privlačenja drva predstavlja jednu od glavnih i neizostavnih stavki prilikom izrade kvalitetne studije primarnog otvaranja šuma.</s><s>Ovim istraživanjem analizirana je mogućnost primjene bespilotnih letjelica pri snimanju terena u listopadnim sastojinama koje pridolaze na nagnutim terenima u svrhu izračuna stvarne udaljenosti privlačenja drva.</s><s>Na temelju prikupljenih aerofotogrametrijskih snimaka na području UŠP Delnice, šumarije Vrbovsko i Skrad izrađen je digitalni modela terena za svaki istraživani odsjek u računalnom programu PIX4Dmapper.</s><s>Daljnje analize bile su fokusirane na određivanje najpovoljnije prostorne rezolucije i veličine rastera (piksela) digitalnog modela terena pomoću koje se na temelju postojećih podataka o primarnoj i sekundarnoj šumskoj prometnoj infrastrukturi može pouzdano izračunati stvarna udaljenost privlačenja drva.</s><s>Na temelju analiziranih rezultata utvrđeno je da dolazi do statistički značajne razlike u vrijednostima stvarnih udaljenosti privlačenja drva na izvoznim pravcima istraživanih područja a koje su ovisne o prostornoj rezoluciji (veličini piksela) izrađenih digitalnih modela terena.</s><s>Daljnjim analizama utvrđeno je kako digitalni model terena veličine piksela 2,5 x 2,5 m predstavlja optimalnu prostornu rezoluciju koja ne utječe na pojavnost statistički značajne razlike pri određivanju stvarne udaljenosti privlačenja drva.</s>
<s>Sustav upravljanja okolišem prema normi ISO 14001 u šumarskom poduzetništvu Republike Hrvatske Matija Bakarić</s>
<s>Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, mlandekicŽsumfak.unizg.hr Globalno najzastupljenija međunarodna norma za upravljanje okolišem je ISO 14001 sa svrhom široke primjenjivosti na područje industrija i aktivnosti, što ju čini univerzalnom normom.</s><s>Ključni cilj je stvaranje okvira organizacijama za postizanje poboljšanja u području djelovanja na okoliš u skladu s vlastitim usmjerenjima i politikama zaštite okoliša.</s><s>Primjena standarda osigurava zaštitu okoliša, bolju reputaciju kroz segment konkurentske prednosti na razvijenim tržištima, pozitivni efekti kroz ostvarivanje ekonomskih koristi u segmentu raznih ušteda (struja, gorivo, papir), i sl.</s><s>Metode istraživanja uključuju pretraživanja literaturne dimenzije relevantnih domaćih i inozemnih znanstvenih i stručnih izvora, pregledavanje web stranica znanstvenih institucija koje se bave istraživanom problematikom te pretraživanje online baza podataka.</s><s>Dodatno, zbog konkretnije spoznaje problematike analiziran je cjelokupni proces ostvarivanja certifikata i godišnjih pregleda “audit” za poduzeće čiji je aspekt poslovanja, prema Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti u Republici Hrvatskoj, vezan za usluge u šumarstvu i zaštiti prirode.</s>
<s>Rezultati prikazuju primijenjene zahtjeve za sustav upravljanja okolišem koji organizaciji omogućuje razvoj te primjenu politike i ciljeva koji uzimaju u obzir zakonske zahtjeve i informacije o ključnim aspektima okoliša.</s><s>Norma ISO 14001 najbolje rezultate daje u interakciji sa drugim ISO normativima kao što su ISO 9001 za kvalitetu te u šumarskom sektoru sa normativima ISO 45001 kao međunarodna norma za zdravlje i sigurnost na Promatrajući dostupne materijale i izvore utvrđen je međuodnos između cijeloga niza normi i certifikacija koje mogu biti temelj za ubrzani razvoj novih inovativnih poduzetničkih modela u šumarstvu na temelju elemenata konkurentske prednosti što otvara nova tržišta i uvodi mjere štednje.</s><s>Uspostava i održavanja ISO 14001 norme zahtijeva prikaz metričkih vrijednosti održavanja normativnih zahtjeva kroz identifikaciju aspekata na okoliš koji uključuju: trošenje energije, trošenje goriva za motorna vozila, trošenje papira, trošenje vode, stvaranje otpada raznih svojstava, izlijevanje goriva i dr. Navedeni identificirani aspekti studije slučaja ne moraju odgovarati svim poduzećima koja posjeduju certifikat ISO 14001 što je i razlog široke primjenjivosti i univerzalnosti istog.</s><s>Za svaki identificirani aspekt okoliša utvrđeni su tablično precizni izvori, utjecaj na okoliš, zakonski zahtjevi, nadzori ili mjerenje te završna napomena za održavanje ili poboljšanje stanja.</s>
<s>Razrađena norma primjenjiva je u svakoj organizaciji koja želi uspostaviti, implementirati, održavati i unaprijediti sustav upravljanja okolišem.</s><s>Cilj norme je minimalizirati tragove poslovanja koja svaka organizacija ostavlja za sobom u smislu onečišćavanja i zagađenja okoliša koji su posljedica poslovanja.</s><s>Postizanje ravnoteže između okoliša, društva i gospodarstva smatra se vrlo značajnim za udovoljenje potreba sadašnjeg vremena bez ugrožavanja mogućnosti budućih generacija da udovolje također svojim potrebama.</s><s>IX.</s><s>International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges 18. – 20- September 2024, Terme Čatež</s>
<s>Nekateri kazalci in primerjave z analizo delovnega procesa pri spravilu lesa z večbobenskim žičnim žerjavom Konrad Mounty 4000</s>
<s>Univerza v Ljubljani, Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire Prispevek temelji na podatkih diplomskega dela z naslovom »Učinki večbobenskega žičnega žerjava tipa Konrad Mounty 4000 in težavnost dela delavca zapenjalca«, ki obravnava strukturo časov in učinke pri žičnem spravilu lesa s tem žičnim žerjavom za spravilo lesa.</s><s>Na štirih deloviščih, na katerih se je ocenilo, da imajo podobne razmere za spravilo lesa, je bilo posnetih 257 ciklov spravila lesa.</s><s>Izmerjeni so bili časi in dnevni učinki delovnega sistema na različnih spravilnih razdaljah, ločeno za spravilo lesa navzgor in navzdol.</s><s>Na podlagi meritev srčnega utripa med delovnim procesom se je ocenjevalo težavnost dela delavca zapenjalca glede na spravilno razdaljo in smer spravila lesa.</s><s>Izračunani so bili deleži produktivnih in neproduktivnih časov.</s><s>Izmerjeni dnevni učinki so bili primerjani z učinki ugotovljenimi z državnimi normativi za univerzalni večbobenski žični žerjav s stolpom Syncrofalke 3t. Z izmerjenim srčnim utripom smo analizirali odvisnost težavnosti dela delavca zapenjalca v odvisnosti od razdalje (kratka, dolga) in smeri (gor, dol) spravila lesa.</s><s>Nadalje so bili analizirani izmerjeni podatki povprečnega pulza po delovnih operacijah pri delu delavca zapenjalca na različnih dolžinah žičnih linij in smereh spravila lesa.</s><s>Rezultati meritev potrjujejo hipotezo o višjih dnevnih učinkih pri štiri tonskem žičnem žerjavu v primerjavi z normiranimi učinki za tri tonski žični žerjav.</s><s>Ugotovljeni so višje učinki spravila lesa navzgor v primerjavi s spravilom lesa navzdol ter podrobno analizirana težavnost dela delavca zapenjalca, ki se generalno z večanjem dolžine linije zmanjšuje.</s>
<s>Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, adukaŽsumfak.unizg.hr Ovodobni skideri s vitlom, istraženi su morfološkom analizom, na temelju njihovih geometrijskih, masenih i drugih veličina, pomoću kojih se izražavaju ovisnosti te donosi sud o valjanosti primjene, odnosno odabira šumskog vozila.</s><s>Morfološka analiza skidera s vitlom obuhvatila je 17 modela skidera, koji su bili u ponudi njihovih proizvođača 2022. godine.</s><s>Za morfološku raščlambu skidera s vitlom, iz prospektnih materijala proizvođača, odabrano je šest osnovnih značajki skidera (ukupna duljina skidera, ukupna visina skidera, ukupna širina skidera, masa skidera, snaga motora i zakretni moment motora) te tri izvedene značajke skidera (indeks oblika širina / duljina, indeks oblika visina /duljina i jedinična masa skidera).</s><s>Provedena morfološka raščlamba ovodobnih skidera s vitlom ukazala je da: 1) se nalaze u području prevladavanja visine nad širinom vozila, 2) nema jasno izraženih graničnih vrijednosti kod kojih prestaje rast gabaritnih dimenzija unatoč porastu snage motora i mase skidera, 3) prosječno 106 kg mase skidera nosi 1 kW snage pogonskog motora, 4) prosječno 639 kg mase skidera zahtijeva 1 Nm zakretnog momenta motora, 5) se raspon jediničnih masa kreće od 60 – 120 kg/kW.</s><s>Na osnovi rezultata provedene morfološke raščlambe ovodobnih skidera s vitlom predlaže se kategorizacija s obzirom na masu skidera, snagu te zakretni moment motora: IX.</s><s>International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges 18. – 20- September 2024, Terme Čatež</s>
<s>Istorijski razvoj javnih i šumskih puteva uči da se osnovni principi planiranja, izgradnje i korištenja različitih vrsta puteva mijenjaju tokom vremena, a socio-ekonomsko okruženje igra posebnu ulogu.</s><s>Vremenom su tehnološke i društvene promjene imale presudan utjecaj na korištenje šuma, a samim tim i na razvoj šumskih puteva.</s><s>Od ručnog transporta drveta, raznih metoda transporta baziranih na gravitaciji (na tlu i u vazduhu), transporta drveta prirodnim putevima (plavljenje), puteva za animale, šumskih vlaka do šumskih puteva, koji su se pojavili sa sve racionalnijim kamionskim transportom prema II. svjetskog rata.</s><s>Najveći procvat izgradnje šumskih puteva u Sloveniji bio je 70-ih i 80-ih godina 20. stoljeća.</s><s>Razvoj saobraćajnih sredstava pratio je i razvoj šumskih puteva.</s><s>Pristup višenamjenskom održivom gazdovanju šumama, koji je sve prisutniji u svijetu, a odavno se ustalio i kod nas, praćen je kategorizacijom šumskih puteva na osnovu njihove višenamjenske upotrebe.</s><s>Slobodan pristup šumi i (u principu) slobodno korištenje šumskih puteva donose, pored povoljnih posljedica, i niz izazova – uglavnom vezanih za obezbeđivanje viših standarda provoznosti šumskih puteva i obezbjeđenje finansijskih sredstava koja prevazilaze mogućnosti i potrebe šumarstva.</s><s>Sve prognoze govore o povećanoj mogućoj sječi, sve je aktuelnije korištenje obnovljivih prirodnih resursa i biomase u energetske svrhe, a očekuje se i veća potreba za društvenim i ekološkim funkcijama šume.</s><s>Kako bi se osigurale sve ove potrebe, mreža šumskih puteva će se morati dalje razvijati na principima višenamjenskog održivog gazdovanja šumama, uz istovremeno obezbjeđivanje dovoljno sredstava za njihovo održavanje i osiguravanje provoznosti.</s><s>Slovenačka šumarska struka ima i znanje i iskustvo u planiranju, projektovanju, izgradnji, korištenju i održavanju šumskih cesta u višenamjenskom održivom gazdovanju šumama, ali ostaje izazov da ih što efikasnije i racionalnije prenesu IX.</s><s>International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges 18. – 20- September 2024, Terme Čatež</s>
<s>Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva I drvne tehnologije, mbacic1Žsumfak.unizg.hr Istraživanja su provedena pri privlačenju drva skiderom Ecotrac 140V u pgorskim uvjetima rada.</s><s>Skider je bio opremljen mjernim uređajem WIGO-E (Telematic Data collector) gateway s integriranim GPS sustavom, koji je osiguravao prikupljanje podataka sa senzora i motora te pohranjivanje u računalo putem CANBUS-a i prijenos podataka GSM-om na web platforme.</s><s>Za precizno mjerenje potrošnje goriva na skider je ugrađen diferencijalni mjerač potrošnje goriva DFM 100CD koji ima mogućnost mjerenja trenutne potrošnje goriva i ukupne potrošnje goriva.</s><s>Raspon mjerenja pokriva minimalni protok od Podaci o potrošnji goriva (mL), položaju (ruta putovanja) i detekciji rada vitla mjereni su s frekvencijom uzorkovanja od 5 s. Nadalje, konstantno su mjereni obujmi tovara svakog turnusa i nagibi traktorskih puteva.</s>
<s>Na temelju rezultata mjerenja potrošnje goriva skidera Ecotrac 140 V pri privlačenju drva, na istom radilištu tijekom 8 radnih dana, određena je potrošnja goriva po radnim operacijama unutar svakog turnusa i ukupno po radnim danima.</s><s>IX.</s><s>International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges 18. – 20- September 2024, Terme Čatež</s>
<s>Univerzitet u Sarajevu – Šumarski fakultet, a.karisikŽsfsa.unsa.ba Uvod: Prisutne klimatske promjene, brdsko-planinski reljef i razvijena hidrografska mreža u Bosni i Hercegovini pogoduju učestalijoj pojavi bujica.</s><s>Područja na kojima inicijalno nastaju bujični tokovi su uglavnom vezana za šume i šumska zemljišta.</s><s>U tom kontekstu, istraživanje uticaja šumske transportne infrastrukture na akumulaciju nanosa u ovim vodotocima postaje od suštinskog značaja kako bi se bolje razumjeli mehanizmi i posljedice ovog problema.</s>
<s>Materijal i metode: Istraživanje je sprovedeno na području Kantona Sarajevo, sa fokusom na dva "mala" slivna područja potoka Lučica površine 3,68 km2 i potoka Klade površine 4,33 km2.</s><s>Oba potoka karakteriše bujični režim, što rezultira intenzivnim bujičnim tokovima tokom perioda obilnih padavina, sa značajnom količinom erodiranog materijala različitog karaktera.</s><s>U istraživanju su prikupljeni uzorci materijala iz akumuliranog nanosa potoka Lučica i Klade, kao i uzorci sa pripadajućeg slivnog područja, na kojima su detaljno analizirane karakteristike materijala.</s><s>Ovi uzorci su podvrgnuti laboratorijskim ispitivanjima radi utvrđivanja granulometrijskog sastava i petrografsko-mineralnog sastava erozionog materijala.</s><s>Na osnovu rezultata, identifikovane su dominantne geološke strukture i minerali u erozionom nanosu, kao i njihov procenat prisustva u uzorcima.</s><s>U istraživanju su primjenom GIS-a utvrđene dužine šumskih kamionskih puteva, traktorskih puteva i traktorskih vlaka sa istraživanog područje.</s><s>Dodatno, terenskim istraživanjima izvršena je procjena trenutnog stanja ove infrastrukture u kontekstu tehničkih elemenata, redovnog održavanja, kao i ostalih relevantnih faktora koji imaju potencijalni uticaj na proces formiranja i transporta erodiranog nanosa u brdsko-planinskim vodotocima.</s><s>Rezultati: Analizom uzoraka geološkog i mineralno-petrografskog sastava zemljišta u slivovima, utvrđeno je da uzorci akumuliranog nanosa sadrže krečnjak, koji nije prisutan u samom slivnom području.</s><s>Ovaj krečnjak ima porijeklo sa primarne mreže šumske transportne infrastrukture, sa udjelom od 5,5% u akumulaciji potoka Lučica i 2% u potoku Klade.</s><s>Ostatak materijala u akumuliranom nanosu pokazuje identičnu strukturu kao i materijal u slivnom području.</s><s>Terenskim istraživanjem je utvrđeno da nema vidljivih erozionih procesa na slivnom području niti značajnijih morfoloških promjena u koritima potoka Lučica i Klade.</s><s>Međutim, vidljivi erozioni procesi uočeni su na primarnoj i sekundarnoj mreži šumske transportne infrastrukture, sa koje je erodirani materijal dospio u korita potoka Lučica i Klade, gdje je i akumuliran.</s><s>IX.</s><s>International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges 18. – 20- September 2024, Terme Čatež</s>
<s>Diskusija: Guste mreže šumske transportne infrastrukture bez propisnog održavanja i provođenja mjera sanacije pridonose produkciji erodiranog materijala koji se u značajnoj količini akumulira u brdsko-planinskim vodotocima.</s><s>Nedostatak vodopropusnih objekata i drugih zaštitnih mjera dodatno pogoršava situaciju, posebno na područjima s velikim uzdužnim nagibima.</s><s>Iako su slivovi Lučica i Klade prekriveni u velikom postotku šumom, nedostatak održavanja šumske transportne infrastrukture rezultira značajnom akumulacijom nanosa.</s><s>Dobiveni rezultati istraživanja naglašavaju kompleksnu međuovisnost između antropogenih aktivnosti, prirodnih procesa i ekosistema, što ukazuje na potrebu za razvojem održivih strategija upravljanja šumskom transportnom infrastrukturom radi zaštite životne sredine i očuvanja vodnih resursa u Bosni i Hercegovini.</s>
<s>Šumarstvo se na svjetskom i europskom nivoju suočava s nedostatkom radnika i teškim radnim uvjetima, za one koje rade u šumi na traktorima i sa motornom pilom.</s><s>Uz toga, mnogo više harvestera i forwardera radi u svijetskim šumama.</s><s>Sječa se u modernom šumarstvu zbog novih strojeva premješta i u pretežno neotvorena područja, gdje se rad u šumi do sada nije obavljao, jer su uvjeti za rad zbog velikih nagiba i strmih padina bili opasni za šumske radnike.</s><s>Velike šumarske firme se zbog toga odlučuje za nabavu modernijih i učinkovitijih strojeva, koji su snažniji i brži od klasične, ručno strojne sječe.</s><s>A prije svega, strojevi su mnogo sigurniji za rad, više su ergonomsko pogodni, uopče na velikim nagibima.</s><s>Jer su strojevi sposobni raditi na velikim nagibima, sve više se uz dodatne potrijebe varnosti, tekom sječe korište i trakcijske vitlove, koji omugučajo mnogo sigurniji rad za šumarje.</s><s>Korištenje trakcijskog vitla ima nakon pozitivnih učinaka na tla i sestojine, također i negativne učince koji se tiču same organizacije rada i terenske pripreme.</s><s>U saradnji sa firmo SiDG, smo napravili analizu ergonomskog, ekološkog i ekonomskog upliva strojne sječe i spravila lesa u kombinaciji sa trakcijskim vitlom firme Ecoforst, modela T-Winch.</s><s>Za analizu ovog sistema rada smo snimali podace na 3 lokacijama u Sloveniji, ukupno 27 dana.</s><s>Isti podaci su se snimali na harvesteru i forvarderu.</s><s>Nakon sječe smo snimali ozlijede na siječnim linijama. i sa metodu krožnih ploskova i ozlijede sastojeva, da bi ocijenili oštečenost sastoja i tla nakon sječe sa strojima na velikim naklonima.</s><s>Jer je to bio prvi pokušaj rada strojeva sa ovakim vitlom u Sloveniji, napravili smo detajlnu analizu same organizacije rada, pripreme sastoja, posebnosti rada, zastojeva i psihički utjecaj na radnike.</s><s>IX.</s><s>International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges 18. – 20- September 2024, Terme Čatež</s>
<s>Univerzitet u Sarajevu – Šumarski fakultet Uvod: Privlačenje drveta žičarama predstavlja njegov transport pomoću čeličnih sajli, pri čemu je teret djelimično ili potpuno odignut od tla, te je interakcija tlo – stroj minimalna ili potpuno eliminirana uz znatno manje negativne efekte po tlo.</s><s>Naglašena ekološka pogodnost žičara rezultirala je i povećanim interesom za njihovom primjenom u šumarstvu BiH, ali uglavnom izostaju sistemska istraživanja ove tehnologije rada.</s><s>Materijal i metode: U radu je analizirana produktivost i troškovi privlačenja drveta stupnom kamionskom žičarom “Mounty 4000” u zavisnosti od važnijih utjecajnih faktora (zapremine tereta i distance privlačenja).</s><s>Istraživanje je provedeno u šumskom odjeljenju 73, GJ „Krivaja - Zavidovići“ u kojem dominatno učešće imaju stabla bukve, često velikih dimenzija.</s><s>Primjenjen je sortimentni metod rada uz sinhronizovani rad grupe od četiri radnika.</s><s>Efekti rada analizirane šumske žičare su utvrđeni primjenom studija rada i vremena.</s><s>Podaci o teretu privlačenja i ostvarenom radnom učinku utvrđeni su u skladu sa standardom JUS D.BO.022, a trajanje vremena pojedinih radnih operacija snimljeno je primjenom UMT softvera.</s><s>Istraživanje zavisnosti produktivnosti rada šumske žičare od utjecajnih faktora izvršeno je GLM analizom korištenjem statističkog programa STATGRAPHICS Centurion XVII.</s><s>Utvrđivanje troškova rada izvršeno je prema Metodici kalkulacija ekonomičnosti strojnog rada u šumarstvu (Turk 1977).</s><s>Rezultati: Ukupno je snimljeno 68 transportnih ciklusa (tura) uz evidentirani učinak od 49,37 m3.</s><s>Udio tzv. operativnog vremena iznosio je 79,7%, a dodatnog vremena 20,3%.</s><s>Vrijeme demontaže i montaže žičare iznosilo je ukupno 116,1 min ili oko 8 radnika –sata (distanca 350 m).</s><s>Istraživanjem zavisnosti produktivnosti rada od utjecajnih faktora utvrđeno je da utjecaj zapremine tereta nije statistički značajan pri vjerovatnoći od 95%.</s><s>Utjecaj distance privlačenja se ispoljio na način da produktivnost rada na privlačenju drveta opada sa povećanjem distance i kreće se od 82,05 m3/RD (distanca 50 m) do 31,39 m3/RD (distanca 400 m).</s><s>Provedenom kalkulacijom troškova rada utvrđeno je da neposredni jedinični troškovi rada sječe stabala, izrade drvnih sortimenata i privlačenja drveta šumskom žičarom “Mounty 4000” rastu sa povećanjem distance privlačenja i IX.</s><s>International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges 18. – 20- September 2024, Terme Čatež</s>
<s>Diskusija: Analiza strukture radnog vremena, kao i vremena montaže i demontaže šumske žičare “Mounty 4000” ukazala je na odličnu obučenost radnika i vrlo dobru organizaciju rada u istraživanom šumskom odjeljenju.</s><s>Dobiveni rezultati o utrošku vremena i produktivnosti rada su logični i po svojim vrijednostima slični rezultatima drugih autora koji su istraživali ovu problematiku, u sličnim uvjetima rada.</s><s>Primjena stablovnog metoda rada, posebno u četinarskim sastojinama, povećala bi radni učinak na sječi stabala, rezultirala većom iskorištenosti procesorske glave, te povećanjem ukupne produktivnosti rada.</s><s>Potrebno je doznaku stabala prilagoditi efikasnom i ekonomski prihvatljivom radu šumske žičare.</s><s>Naime, u istraživanom odjeljenju zapremina izrađene oblovine iznosila je svega 0,5-0,6 m3/m žičane trase, što se u literaturi navodi kao nedostatno.</s>
<s>PE ''Vojvodinašume'', FE ''Banat'' Pančevo, ranko.saricŽbanatsume.rs Izvod: U radu je prikazena proizvodnja drvnih sortimenata topole na dve stalne ogledne površine.</s><s>Prva ogledna površina nalazi se u Donjem Podunavlju u nezaštićenom delu od poplava.</s><s>Period istraživanja je od 2013-2023 godine.</s><s>Zasad je podignut sa klonom topole Populus euramericana 'I-214' na tri razmaka sadnje: 5x5 m, 6x6 m 6,5x6,5 m. Najveća vrednost drvnih sortimenata u sedamnaestoj godini starosti je na razmaku 6x6 m i iznosi 22.567 eura po ha.</s><s>Na drugoj oglednoj površini prikazana je proizvodnja klona Populus euramericana 'I-214' i klona Populus euramericana 'M1' u 11 godini starosti.</s><s>Ogledna površina se nalazi u Titelu u zaštićenom delu od poplava.</s><s>Period istraživanje je od 20162023 godine.</s><s>Oba klona su podignuti na razmaku 6x6 m. Vrednost drvnih sortimenata u jedanaestoj godini starosti, kod klona I-214 je 9.440 eura po ha, a kod klona M1 je 4.922 IX.</s><s>International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges 18. – 20- September 2024, Terme Čatež</s>
<s>Izazovi korištenja harvesterske glave za izmjeru drvnih sortimenata pri sječi i izradi tvrdih listača Dinko Vusić</s>
<s>Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva I drvne tehnologije, ipapaŽsumfak.unizg.hr Moderni harvesteri opremljeni su tehničkim komponentama i računalnim programima čijom se primjenom osim za osnovnu namjenu upravljanja radom stroja i pomoći pri postupcima sječe i izrade drva može bitno unaprijediti cjelokupni logistički sustav.</s><s>Bitna komponenta logističkog sustava je i pravodobna i točna informacija o količini, kakvoći i lokaciji izrađenih drvnih sortimenata.</s><s>Iako je izmjera izrađenog drva pomoću harvestera mnogo jednostavnija i brža u odnosu na ručni način izmjere obujma drva, uporabom harvesterske tehnologije za izmjeru drva nastaju tri ključna problema, a to su: točnost same izmjere, pouzdanost evidencije te način obilježavanja sortimenata.</s><s>Cilj je istraživanja bio utvrditi točnost izmjere uspoređujući razliku između obujma oblog drva izmjerenog harvesterskom glavom i klasičnim načinom izmjere drvnih sortimenta u prorednim sječinama običnog graba (Carpinus betulus L.) i obične bukve (Fagus sylvatica L.) starosti 79 godina.</s><s>Na području gospodarske jedinice »Bjelovarska Bilogora« odabrana su dva odsjeka, a sječa i izrada drvnih sortimenta obavljena je harvesterom Timberjack 1470D s harvesterskom glavom Timberjack 758.</s><s>Ukupno su izmjerena 133 sortimenta proizvedena od 29 stabala u odsjeku 14b i 151 sortiment proizveden od 26 stabala u odsjeku 14c. Rezultati istraživanja ukazuju na značajne razlike između obujama drvnih sortimenata utvrđenih na propisani način prilikom preuzimanja drvnih sortimenata i podataka preuzetih iz računalne evidencije harvestera.</s><s>Odstupanja na razini stabla ukazuju da računalna evidencija harvestera u većini slučajeva iskazuje manji obujam u oba promatrana odsjeka.</s><s>Većina razlika iskazanih u postotnim iznosima nalazi se u rasponu ±20 %, uz značajan broj odstupanja (uglavnom pozitivnih) i izvan navedenog raspona.</s><s>Detaljnije analize odstupanja, provedene na razini pojedinih sortimenata), ukazuju i na razloge relativno velikih odstupanja na razini stabala uzorka.</s><s>Evidentno je da glavnina razlika nastaje pri mjerenju drvnih sortimenata izrađenih iz krošnje.</s><s>Analiza postotnih razlika u dva istraživana odsjeka, uz potrebu redovite kalibracije mjernih uređaja harvestera (normalno distribuirana odstupanja), jasno identificira dva uzroka nastanaka razlika prilikom mjerenja drvnih sortimenata izrađenih iz krošnje:</s>
<s>Ivica Papa neevidentiranje izrađenih sortimenata (pozitivna postotna razlika 100%) koja prvenstveno nastaje prilikom evidencije obujma sortimenata čija je stvarna duljina manja od nominalne;</s>
<s>Ivica Papa evidentiranje većeg obujma izrađenih drvnih sortimenata (negativna razlika) istovremenom izradom više komada oblog drva u jednom zahvatu (mjerenje većeg promjera uz istovremeni izostanak jednog ili više komada u evidenciji – što djelomično sudjeluje i pri stvaranju pozitivnih razlika navedenih pod prethodnom IX.</s><s>International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges 18. – 20- September 2024, Terme Čatež</s>
<s>Evidentiranje sortimenata čija je duljina manja od nominalne stvar je prilagodbe postavki računalnoga sustava harvestera i ne bi trebala predstavljati prepreku u ostvarivanju točnosti računalne evidencije.</s><s>Glavnina odstupanja koja pokazuju trend normalne distribucije moguće je anulirati pravovremenom kalibracijom mjernoga sustava i njenom redovitom provjerom.</s><s>Poseban problem prilikom mjerenja dimenzija drvnih sortimenata i posljedično evidencije njihova obujma predstavlja način izrade drvnih sortimenata iz krošnje istovremenim trupljenjem dva ili više komada obloga drva.</s><s>Navedeni način rada predstavlja modifikaciju karakterističnu prvenstveno za rad u sječinama listača s ciljem povećanja ostvarive proizvodnosti, ali nedvojbeno rezultira netočnom izmjerom izrađenih sortimenata.</s><s>Ostali razlozi netočnoga mjerenja leže također u morfološkom obliku izrađivanih bjelogoročnih stabala i posljedično nemogućnosti potpunog kresanja grana i izradi rašlji u jednome zahvatu.</s>
<s>infrastrukture višenamjenski pristup korištenju šumskih površina Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije Kruno Lepoglavec</s>
<s>Sveučilište u Zagrebu Fakultet šumarstva i drvne tehnologije, hnevecerelŽsumfak.unizg.hr Šumska protupožarna infrastruktura ovisi o količini i učestalosti požara, a njihova prisutnost na području šuma omogućava brzu intervenciju i saniranje šteta.</s><s>Potrebno je utvrditi prostorni raspored pristupnih puteva u zoni visokonaponskih dalekovoda i uključiti ih u protupožarnu infrastrukturu te je usporediti sa planskom protupožarnom infrastrukturom u zoni visokonaponskih dalekovoda.</s><s>Ispitivanje će se provesti na području UŠP Split na mjestima gdje dalekovodi prolaze kroz državne i privatne šume.</s><s>IX.</s><s>International Conference, FOREST ENGINEERING OF SOUTH-EASTERN EUROPE – State and challenges 18. – 20- September 2024, Terme Čatež</s>


Uticaj šumske transportne infrastrukture na akumulaciju nanosa u brdsko-planinskim vodotocima

Mekić, N.;Bajrić, Muhamed;Hadžić, Emina;Milišić, H.;Karišik, Amina