Razvoj trajnostnega in odgovornega turizma v Bihaću

Ključne riječi: održivi turizam;odgovorni turizam;razvoj;atrakcije;Bihać;sustainable tourism;responsible tourism;development;attractions;Bihać;info:eu-repo/classification/udc/338.48-44(1-21)(497.4Bihać)(043.2)

UNIVERZITET U MARIBORU
FAKULTET ZA TURIZAM

Jasmin Tahić

RAZVOJ ODRŽIVOG I ODGOVORNOG
TURIZMA U BIHAĆU
RAZVOJ TRAJNOSTNEGA IN
ODGOVORNEGA TURIZMA V BIHAĆU

Diplomsko delo univerzitetnog studija

Brežice, septembar 2020

UNIVERZITET U MARIBORU
FAKULTET ZA TURIZAM

Jasmin Tahić

RAZVOJ ODRŽIVOG I ODGOVORNOG
TURIZMA U BIHAĆU
RAZVOJ TRAJNOSTNEGA IN
ODGOVORNEGA TURIZMA V BIHAĆU

Diplomsko delo univerzitetnog studija

Mentor: izr. prof. dr. Marko Koščak

Sumentor: asis. Tomi Špindler

Brežice, septembar 2020

IZJAVA O AVTORSTVU IN ISTOVETNOSTI TISKANE IN ELEKTRONSKE
OBLIKE ZAKLJUČNEGA DELA

Ime in priimek študenta: Jasmin Tahić
Študijski program: diplomsko delo univerzitetnega študija
Naslov zaključnega dela: Razvoj održivog i odgovornog turizma u Bihaću (razvoj trajnosnog in
odgovornega turizma v Bihaću)
Mentor: izr. prof. dr. Marko Koščak
Somentor: asistent Tomi Špindler

Podpisan-i/-a študent/-ka Jasmin Tahić
•
izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a ob
pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice;
•
izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del v
zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil/-a;
•
na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno
prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja ter
pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM;sem seznanjen/-
a, da bodo dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence
Creative Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje preko spleta
in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega rudarjenja in ekstrakcije znanja
iz vsebin; uporabnikom se dovoli reproduciranje brez predelave avtorskega dela,
distribuiranje, dajanje v najem in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in
sicer pod pogojem, da navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo;
•
dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi,
skupaj z objavo zaključnega dela;
•
izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega dela,
ki sem jo oddal/-a za objavo v DKUM.

Datum in kraj: _25.8.2020. Brežice______
               Podpis študent-a/-ke: ____________

Zahvala
Hvala mentoru doc. dr. Marku Koščaku, kao i sumentoru asistentu Tomiju Špindleru za
nesebičnu i svestranu pomoć, suradnju i profesionalno usmjeravanje tijekom pisanja ovog
rada.
Također, velika hvala prijatelju Admiru Topaloviću na velikoj podršci i iskrenom
prijateljstvu tijekom moga studiranja.
Na kraju, i ono najvažnije, hvala mojim roditeljima, bratu i sestrama te najbližim
prijateljima na neophodnoj podršci i razumijevanju.

RAZVOJ ODRŽIVOG I ODGOVORNOG TURIZMA U BIHAĆU
Globalizacija kapitala, financija, rada, tehnologije, prometa i komunikacija u drugoj
polovini XX. i početkom XXI. stoljeća, omogućila je da turizam postane najveća svjetska
industrija. Time je on postao važan faktor privrednog i regionalnog razvoja svake zemlje.
Turizam je, dakle, dio naše svakodnevice, dio sadašnjosti za veliki dio svijeta, a time i
dio budućnosti našeg planeta pa, upravo iz tog razloga, održivost i održivi razvoj postaju
pojmovi koji se sve intenzivnije koriste u različitim sferama društvenog života. Shodno
tome, planiranje budućeg razvoja turizma je neophodno harmonizirati s koncepcijom
održivog ili usklađenog razvoja. Na taj način bi se zadovoljile potrebe kako turista tako i
lokalnog stanovništva, uz istovremenu zaštitu i poticanje mogućnosti za budućnost te
razvoj samog grada Bihaća i turizma u njemu. U istraživanju koje smo napravili
učestovalo je ukupno 400 ljudi, dok su cjelu anketu ispunile 282 osobe.
Ključne riječi: održivi turizam, odgovorni turizam, razvoj, atrakcije, Bihać
DEVELOPMENT OF SUSTAINABLE AND RESPONSIBLE
TOURISM IN BIHAĆ
The globalization of capital, finance, labor, technology, transport and communications in
the second half of the 20th century and in the beginning of 21th century, has managed to
become the world’s largest tourism industry. This has become an important factor on
economic and regional development of each country. Tourism is, therefore, part of our
everyday life, part of the present for a large part of the world, and thus part of the future
of our planet, and for this reason, sustainability and sustainable development have become
terms that are more intensively used in various spheres of social life. Accordingly, the
planning of future tourism development needs to be harmonized with the concept of
sustainable or balanced development. In that way, the needs of both tourists and the local
population would be met, while at the same time protecting and encouraging
opportunities for the future evolution of city Bihać and the tourism in it. In this experiment
was involved 400 people, while the poll was completed by 282 people.
Key words: sustainable tourism, responsible tourism, development, attractions, Bihać

UDK: 338.48-44(1-21) (497.6Bihać) (043.2)

POVZETEK

Masa turističnih obiskov, ki nastane kot posledica globalizacije, pritiska na osnovne vire,
na katerih počiva turizem, predvsem z degradacijo okolja, zaradi česar je potrebno v
turizmu uporabiti koncept trajnostnega razvoja. Trajnostni razvoj je tako postal vse bolj
pogosta tema, ki jo intenzivno obravnavajo vse države in strukture družbe. Tudi ta
diplomska naloga temelji na splošnem pomenu uporabe koncepta trajnostnega razvoja v
turizmu. Njeno bistvo je v dokazovanju pomena in nujnosti uporabe takšnega koncepta
za mesto Bihać.
V tej diplomski nalogi bo poudarek na konceptu trajnostnega razvoja turizma, zato bo
raziskava temeljila na navajanju možnosti za boljši razvoj in boljšo uporabo naravnih
turističnih vrednot Bihaća za trajnostni razvoj turizma, da bi pritegnili zanimanje in
pritegnili več obiskovalcev iz regije in Evrope.
Cilj diplomske naloge je:
•
dokazati, kako pomembna je trajnost katere koli turistične destinacije v
turizmu, vključno z mestom Bihać, v skrbi za ohranjanje naravnega prostora
in okolja ter za ohranjanje zgodovinske in kulturne dediščine,
•
na podlagi vprašalnika dokazati, kako Bihać s svojimi turističnimi atrakcijami
na področju ekoturizma, športne, kulturne in drugih oblik trajnostnega turizma
lahko privabi obiskovalce in utemelji svoj nadaljnji razvoj mesta v smislu
turistične destinacije,
•
izpostaviti nekatere omejitve za nadaljnji trajnostni razvoj turizma, kot tudi
možne rešitve teh težav in strateške usmeritve za prihodnji razvoj in
izboljšanje trajnostnega turizma v Bihaću.
Ko govorimo o opredelitvi koncepta trajnostnega turizma, njegova najpreprostejša
definicija pomeni katero koli vrsto turizma, ki prispeva k varovanju okolja, družbeni in
gospodarski celovitosti ter trajnemu spodbujanju naravnih, ustvarjenih in kulturnih
vrednot. Ključni cilj takšnega turizma je omogočiti ljudem uživanje, pa tudi pridobivanje
znanja o naravnih, zgodovinskih in kulturnih značilnostih edinstvenega okolja, hkrati pa
ohraniti celovitost kraja ter spodbuditi gospodarski razvoj in blaginjo lokalne skupnosti.
Bihač, mesto ob reki Uni, se nahaja na severozahodnem delu Bosne in Hercegovine.
Administrativno spada pod entiteto Federacije BiH in predstavlja gospodarski, upravni in
kulturni sedež Unsko-sanskega kantona. Mesto Bihać je na podlagi svojih naravnih in
drugih potencialov ustvaril ključne predpogoje za razvoj turizma, predvsem selektivnih
oblik, kot so športni in rekreacijski turizem, ekoturizem, lovski turizem in
kulturnozgodovinski turizem.
V diplomski nalogi so opisane osnovne značilnosti mesta Bihać kot turistične destinacije.
Geografske značilnosti na območju mesta Bihać so raznolike. Prevladujejo njive, hribovja
in sredogorska zemljišča. Območje mesta Bihać ima zmerno gorsko vrsto podnebja, ki je
raznolika zaradi vpliva zračnih mas iz sosednjih in oddaljenih območij. Mesto Bihać je
zelo bogato z vodo, oz. izviri, potoki in rekami, glavni vodotok pa je reka Una in njen
pritok Unac. Prav tako lahko rečemo, da ima to območje kakovostno gozdno bogastvo.
Ko govorimo o antropogenih turističnih vrednotah

Bihaća, je treba poudariti, da je na območju mesta obilo kulturnih in zgodovinskih
spomenikov, med katerimi so najpomembnejši Kapetanov stolp, Fethiye mošeja, cerkev
sv. Ante Padovanski, Kameno Turbe in srednjeveška mesta, kot so Sokolačka kula,
Orašac itd.
Na območju Bihaća se razvijajo oblike trajnostnega turizma, med katerimi so
najpomembnejše: podeželski, ekoturizem, športno-rekreacijski, pustolovski, kulturni in
prireditveni turizem. Glavna turistična atrakcija v kmečkem turizmu mesta Bihać so eko
vasi, torej podeželska gospodinjstva, ki se nahajajo ob reki Uni, pa tudi v bližini NP
"Una". Naravne lepote, vodotok reke Une in njenih pritokov Unca ter NP "Una"
predstavljajo kakovostno osnovo za razvoj eko turizma na tem območju. Športne in
rekreacijske aktivnosti v Bihaću vključujejo izlete, pohodništvo, kolesarjenje,
potapljanje, ribolov, rafting, kajakaštvo in kanu, plezanje po urejenem plezališču itd. Na
območju Bihaća potekajo številne turistične in kulturne prireditve, ki privabljajo turiste
iz okoliških krajev in širše, najpomembnejše med njimi pa so: Dan mesta Bihać, Dan reke
Une, Bihaćko poletje, Unska regata, "EKOBIS" - mednarodni ekološki sejem, festival
pop glasba Bihać, Festival ljudske glasbe Bihać, Ulica Bišća - kulturno-umetniški
dogodek, Likovna kolonija za otroke Centra "Duga".
V diplomski nalogi je predstavljena SWOT analiza, oz. analizirane so prednosti, slabosti,
priložnosti in nevarnosti razvoju trajnostnega turizma v mestu Bihać. Ugotovljeno je, da
so najpomembnejše sile mesta Bihać njegov geografski položaj, ohranjena naravna in
kulturna dediščina, ohranjeno okolje in podobno. Najpomembnejše slabosti, ovire ali
omejitve za trajnostni razvoj Bihaća so šibka obstoječa infrastruktura, slaba propaganda,
nezadostna stopnja razvoja trajnostnega turizma. Najpomembnejše priložnosti, ki
omogočajo in olajšujejo razvoj trajnostnega turizma, so donacije in sredstva iz skladov
EU in drugih mednarodnih finančnih virov, povečanje zanimanja ljudi za zdrav
življenjski slog, trajnostni turizem in varstvo okolja.  Med najpomembnejše nevarnosti pa
sodijo: neskladnost zakonov in postopek, odhod prebivalstva izven meja Bihaća ali USC,
nevarnost onesnaževanja okolja, gospodarska kriza, ki se bo delno odražala v zmanjšanju
potovanj.
Da bi raziskali mnenje in stališče anketirancev o stanju trajnostnega turizma v Bihaću in
njegovem vplivu na izbiro turistične destinacije obiskovalcev, je bila izvedena anketa, ki
temelji na zbiranju primarnih podatkov. Anketni vprašalnik vsebuje skupno 19 vprašanj.
Prva skupina vprašanj iz vprašalnika se nanaša na zbiranje osnovnih socialno-
demografskih podatkov anketirancev. Druga skupina vprašanj preučuje, ali anketiranci
sploh poznajo koncept trajnostnega turizma, koliko se dejansko zavedajo pomena
trajnostnega turizma in ali lahko trajnostni turizem vpliva na njihovo izbiro turistične
destinacije. Tretja, zadnja skupina vprašanj je osredotočena na mesto Bihać in izbrane
turistične znamenitosti mesta.
V raziskavi je bilo anketiranih 400 ljudi, od katerih jo je dokončno rešilo 282, od tega je
bilo  58% žensk in 42% moških, katerih najpogostejša starost je med 26 in 35 let in večina
je zaposlenih, končalo srednjo šolo. Z analizo njihovih odgovorov smo ugotovili, da
anketiranci vidijo trajnostni turizem kot pomembno vrsto turizma, ki veliko prispeva k
njihovi zavezanosti obisku določene turistične destinacije. Večina anketirancev pozna
koncept trajnostnega turizma, ki ga najpogosteje povezuje z družbeno odgovornim
poslovanjem v turizmu in optimalno rabo virov. Prav tako menijo, da je razvoj
trajnostnega turizma pomemben zaradi privlačnosti določene turistične destinacije, pa

tudi, da razvoj turizma ne vpliva negativno na okolje in vrednost destinacije. Kakovost in
cena odločilno vplivata na izbiro določene destinacije,
hkrati pa tudi na dejavnik prisotnosti ponudbe trajnostnega turizma. Kot najpogostejši
motiv za obisk anketiranci navajajo naravne lepote in spoznavanje novih krajev. Menijo,
da trajnostni turizem vpliva na donosnost in prihod na destinacijo. Odgovori anketirancev
iz skupine vprašanj, povezanih z mestom Bihać, kažejo, da je turistična ponudba Bihaća
vsestranska in bogata s številnimi turističnimi atrakcijami, ki zagotavljajo potencial za
nadaljnji razvoj trajnostnega turizma. Med kraji, ki imajo največji potencial, izstopajo
nacionalni park Una, Štrbački buk, Kapetanova kula in Martin brod.
Glede na trenutno stanje in podatke, pridobljene z anketo, smo v nadaljevanju poskušali
določiti prioritete. Napisali smo konkretne predloge za prihodnost v smislu izboljšanja
turistične ponudbe in razvoja trajnostnega in odgovornega turizma v mestu Bihać. Prva
prioriteta je izboljšanje turističnih zmogljivosti, konkretni ukrepi, potrebni za njegovo
realizacijo, pa so: organizacija športnih tekmovanj, revitalizacija zimsko-rekreacijskega
centra "Duga Luka" in izgradnja termalno-celinske riviere, ki temelji na zmogljivostih
Banja Gate. Drugo prednostno področje je razvoj infrastrukture, potrebni ukrepi pa so:
izboljšanje nastanitvenih pogojev, revitalizacija in obnova tradicionalne arhitekture ter
obnova infrastrukture za športni in rekreacijski zračni promet. Zadnje prednostno
področje zajema nov promocijski pristop in vključuje ukrepe, kot so stilske spremembe
trenutne spletne strani Turistične organizacije mesta Bihać, izboljšanje medijske
predstavitve, oz. izboljšanje odnosov z mediji in vplivnimi ljudmi (influencerji in
blogerji) ter učinkovitejše upravljanje uradnega Facebook profila Turistične organizacije
mesta Bihać.
Ključne besede: trajnostni turizem, odgovoren turizem, Bihać, razvoj trajnostnega
turizma

KAZALO
1 UVOD .......................................................................................................................
1
1.1 Opredijeljenost tj. opis problema predmeta zaključnog rada
.................................
1
1.2 Svrha i ciljevi zaključnog rada .............................................................................
4
1.3 Hipoteza ili istraživačko pitanje zaključnog rada
..................................................
5
1.4 Pretpostavke i ograničenja zaključnog rada
..........................................................
5
1.5 Predviđene metode zaključnog rada .....................................................................
6
2 PREGLED LITERATURE I TEORETSKIH POLAZIŠTA..................................
7
2.1 Koncept održivog turizma
....................................................................................
7
2.1.1 Pojam i značaj održivog turizma ....................................................................
7
2.1.2 Principi održivog turizma
...............................................................................
8
2.2 Pojam turističke destinacije..................................................................................
9
2.2.1 Elementi turističke destinacije .......................................................................
9
2.2.2 Upravljanje turističkom destinacijom
...........................................................
10
2.2.3 Funkcije destinacijskog menadžmenta .........................................................
11
2.2.4 Alternativni oblici turizma
...........................................................................
12
2.2.5 Pojam ekoturizma
........................................................................................
12
3 OSNOVNE KARAKTERISTIKE GRADA BIHAĆA KAO TURISTIČKE
DESTINACIJE
..........................................................................................................
14
3.1 Geografski položaj grada Bihaća........................................................................
14
3.2 Prirodne turističke vrijednosti grada Bihaća .......................................................
15
3.2.1 Geomorfološke karakteristike ......................................................................
15
3.2.2. Klimatske karakteristike .............................................................................
16
3.2.3 Hidrografske karakteristike
..........................................................................
16
3.2.4 Biogeografske karakteristike
........................................................................
17
3.3 Antropogene turističke vrijednosti grada Bihaća ................................................
17
3.3.1 Kulturno-povijesno nasljeđe i spomenici kulture
..........................................
18
3.3.2 Smještajni kapaciteti u gradu Bihać .............................................................
20
3.4 Razvijeni vidovi održivog turizma u Bihaću ......................................................
22
3.4.1 Seoski turizam .............................................................................................
22
3.4.2 Ekoturizam ..................................................................................................
22
3.4.3 Sportsko-rekreativni i avanturistički turizam
................................................
23
3.4.4 Kulturni turizam ..........................................................................................
23
3.4.5 Manifestacijski turizam................................................................................
24
3.5Swot analiza .......................................................................................................
25
4 EMPIRIJSKI DIO
..................................................................................................
28
4.1 Metodologija istraživanja
...................................................................................
28
4.2 Uzorak istraživanja ............................................................................................
28
4.3 Anketni upitnik
..................................................................................................
28
4.3.1 Sociodemografski podatci
............................................................................
28
4.3.2 Podatci vezani za održivi turizam ................................................................
31
4.3.3 Podatci vezani za turističke atrakcije grada Bihaća ......................................
35
4.4 Analiza rezultata istraživanja .............................................................................
37
5 DISKUSIJA REZULTATA ...................................................................................
39
6 STRATEŠKI PRAVCI RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U BIHAĆU .........
41
6.1 Vizija
.................................................................................................................
41

6.2 Prioritetna područja i mjere
................................................................................
41
6.3 Pokazatelji i praćenje .........................................................................................
44
6.4 Sažetak ..................................................................................................................47
7 ZAKLJUČAK
.........................................................................................................
48
8 LITERATURA I IZVORI
......................................................................................
51
9 PRILOZI...................................................................................................................
1

Sadržaj slika
Slika 1: Osnovni elementi turističke destinacije ...........................................................
10
Slika 2: Geografski položaj općine Bihać ....................................................................
14
Slika 3: Bihaćko polje .................................................................................................
16
Slika 4: Crkva sv. Antuna
............................................................................................
18
Slika 5: Fethija džamija ...............................................................................................
19
Slika 6: Kameno turbe .................................................................................................
19
Slika 7: Kapetanova kula
.............................................................................................
20
Slika 8: Grafički prikaz kretanja broja ležaja na području Bihaća ................................
21
Slika 9: Spol ispitanika
................................................................................................
28
Slika 10: Dobna struktura ispitanika ............................................................................
29
Slika 11: Spol ispitanika ..............................................................................................
29
Slika 12: Radni status ispitanika ..................................................................................
30
Slika 13: Mjesečna primanja ispitanika
........................................................................
30
Slika 14: Mjesto stanovanja ispitanika .........................................................................
31
Slika 15: „Jeste li upoznati s pojmom „održivi turizam“?'' ...........................................
31
Slika 16: „Na što vas asocira pojam „održivi turizam“? ...............................................
32
Slika 17: „Smatrate li da je razvoj održivog turizma bitan za atraktivnost određene
turističke destinacije?''
.................................................................................................
32
Slika 18: „Smatrate li da razvoj turizma negativno utječe na životnu sredinu?''
............
33
Slika 19: „Što je za vas najbitnije prilikom odabira turističke destinacije?''
..................
33
Slika 20: '“Može li prisutnost ponude održivog turizma u određenoj destinaciji utjecati
na vaš odabir za posjet konkretnoj turističkoj destinaciji?''
...........................................
34
Slika 21: „Koji su vaši motivi odlaska u određenu turističku destinaciju?''
...................
34
Slika 22: „Smatrate li da turistička destinacija koja nudi produkte održivog turizma ima
veću posjećenost odnosno posljedično i profitabilnost?'' ..............................................
35
Slika 23: „Smatrate li da grad/općina Bihać ima potencijal za razvoj održivog turizma?''

....................................................................................................................................
35
Slika 24: „S kojom od navedenih atrakcija i manifestacija grada Bihaća ste upoznati?''
36
Slika 25: Tvrdnje, Bihać
..............................................................................................
36
Slika 26: U slučaju da niste, biste li posjetili navedene atrakcije i manifestacije? .........
37

Sadržaj tablica
Tablica 1: Udaljenost općtine Bihać od ostalih urbanih centara u regiji
........................
15
Tablica 2: Kretanje broja ležaja na području općine Bihać, USK i FbiH ......................
20
Tablica 3: Promet po vrstama ugostiteljskih objekata (KM)
.........................................
21
Tablica 4: Swot analiza održivog turizma grada Bihaća ...............................................
26
Tablica 5: Pokazatelji i praćenje ..................................................................................
44

Seznam kratic

BIH- Bosna i Hercegovina
FBIH- Federacija Bosne i Hercegovine
KM- Konvertibilna marka (novčana valuta)
NP- Nacionalni Park
USK- Unsko-sanski Kanton
WTO- World tourism organization

1

1 UVOD
1.1 Opredijeljenost, tj. opis problema predmeta zaključnog rada
Svjedoci smo činjenice da u drugoj polovini XX. stoljeća turizam doživljava snažnu
ekspanziju i diversifikaciju, prije svega uslijed globalizacije kapitala, financija, prometa
i sl. Prema najnovijim objavljenim podatcima Eurostata iz 2019. godine, 62%
stanovništva EU (uzrasta od 15 i više godina) u 2017. godini je imalo najmanje jedno
turističko putovanje, prije svega zahvaljujući porastu zarade i slobodnog vremena
(Eurostat, 2019). U EU turizam čini jedno od najvećih ekonomskih područja s 12 milijuna
zaposlenih što čini ekvivalent 9% ukupno zaposlenih u EU te 10% BDP Europske unije
(UNWTO, 2018, str. 55). Otuda turizam ima jednu od glavnih uloga u privredi brojnih
zemalja i predstavlja ključni pokretač cjelokupnog društveno-ekonomskog napretka
stvaranjem novih radnih mjesta i poduzeća, razvoja infrastrukture i sl.
Pa ipak, pored svih pozitivnih ekonomskih i sociokulturnih utjecaja, turizam, također,
predstavlja i jedan od glavnih uzročnika degradacije životne sredine u mnogim
turističkim destinacijama, zbog čega se sve više istraživanja različitih organizacija bavi
upravo problematikom štetnih utjecaja masovnog turizma na životnu sredinu (Čengić i
Grebo, 2008, str. 427). Tako je kao odgovor na masovni turizam došlo do pojave
selektivnog turizma koji sve više dobiva na značaju i postaje sve ozbiljnije shvaćen, a čiji
je osnovni zadatak zaštita životne sredine i unaprjeđenje života lokalnog stanovništva. Za
ovu vrstu turizma u teoriji se mogu pronaći različiti nazivi kao što su: selektivni oblici
turizma, specifični oblici turizma, turizam posebnih interesa, turizam niša, tematski
turizam ili alternativni turizam. Neki od specifičnih oblika turizma najčešće spominjani
u literaturi su: ekoturizam, kulturni turizam, turizam nasljeđa, banjski turizam,
ruralni/seoski turizam (Bošković i Mihajlović, 2016; Triarchi i Karamanis, 2017) itd. koji
u mnogim slučajevima imaju vrlo slične principe i politike, a na kraju se sve svodi na
napore za očuvanje okoliša i unaprjeđenje života lokalnog stanovništva.
Aktualna epidemiološka situacija u svijetu se snažno reflektira na sektor putovanja i
turizam. Pandemija COVID-19, poznata i kao koronavirusna pandemija, uzrokovana je
akutnim respiratornim sindromom coronavirus 2 (SARS-CoV-2). Prvi slučaj ove
pandemije registriran je u Wuhanu, u kontinentalnoj Kini, u prosincu 2019. godine, a u
prvom kvartalu 2020. godine obznanjeno je da se ta pandemija proširila na više od 200
zemalja (Haryanto, 2020, str. 2). Turizam je, nesumnjivo, širom svijeta jedna od
pandemijom najteže pogođenih privrednih aktivnosti što, s obzirom na njegov značaj u
svjetskoj ekonomiji, niti jednu zemlju ne ostavlja imunom. Krešić i Mikulić (2020) jasno
i nedvosmisleno objašnjavaju osnovne razloge zbog kojih COVID-19 pandemija
ugrožava temelje turističke privrede:
• iznos diskrecijskog dijela dohotka koji se troši na turizam i putovanja se
smanjuje zbog globalne ekonomske krize i pada BDP-a većine razvijenih
zemalja koje su istovremeno i glavna emitivna tržišta;
• smanjuje se prometna povezanost emitivnih i receptivnih turističkih regija
zbog
uspostavljanja
epidemioloških
mjera
koje
su
usmjerene
k
onemogućavanju brzog širenja bolesti, zbog čega destinacije postaju sve teže
dostupne ili nisu uopće dostupne;
• smanjuje se i sloboda kretanja građana unutar matične države što dovodi do
smanjenja domaće potražnje;
2

• bolest COVID-19 najviše ugrožava starije dobne skupine (65 godina i više),
koje su do sada bile jedan od najvažnijih tržišnih segmenata za produženje
turističke sezone, a koje će vjerojatno ubuduće biti znatno manje sklone
putovanjima.
S obzirom na navedeno, Krešić i Mikulić zaključuju da kriza uzrokovana COVID-19
pandemijom neće proći tako brzo i jednostavno te da će turizam biti jedan od sektora
industrije koji će ovom krizom biti najviše pogođen (Krešić i Mikulić, 2020). S druge
strane, Telišman-Košuta podsjeća na činjenicu da se turizam, u pravilu, jako brzo
oporavlja pa će se tako i u ovom slučaju, nakon pronalaska lijeka i otkrića cjepiva protiv
korona virusa, turizam sasvim sigurno oporaviti (Telišman-Košuta, 2020). Međutim,
postavlja se pitanje kakav će turizam biti nakon pandemije. Telišman-Košuta ističe neke
od očekivanih ključnih područja promjena: odnos prema prostoru odnosno inzistiranje na
socijalnom distanciranju (prednost će imati manji, intimniji prostori namijenjeni
nekolicini ili pak prostrana, otvorena, prirodna mjesta gdje je moguće biti istovremeno
zajedno s drugima, ali i u svom prostoru), odnos prema zdravstvenoj sigurnosti (pojačani
obvezni sanitarni standardi u turističkim objektima, ali i viša medicinska ekipiranost
destinacije u cjelini), odnos prema životnoj sredini, ljudski odnosi (potaknut će se
zainteresiranost za iskrene i emotivne sadržaje, bilo da je riječ o vođenom obilasku,
gastronomskoj ponudi, oblikovanju smještaja ili nekom drugom elementu turističke
ponude), odnos prema tehnologiji i sl. (Telišman-Košuta, 2020). Slično mišljenje dijeli i
Tembo, glavni izvršni direktor Međunarodnog trgovinskog centra koji dodaje da je čak i
prije COVID-19 pandemije industrija turizma svjedočila promjenama koje su se ogledale
u preferencijama turista prema certificiranim ekohotelima i njihovom doživljavanju
autentičnih iskustava (Tembo, 2020). Stoga je vjerovatno da će putnik nakon
koronavirusa izabrati „održivije staze“ i uživati u onome što svijet može ponuditi (Tembo,
2020).
Pojavom selektivnih oblika turizma razvila se svijest o održivom razvoju turizma koji
mora biti usmjeren na povećanu ekološku odgovornost, socijalnu toleranciju i privrednu
izdašnost (Müller, 2004, str. 44). Glavni cilj održivog turizma je omogućiti turistima
uživanje i stjecanje znanja o prirodnim, povijesnim i kulturnim karakteristikama
okruženja, uz očuvanje integriteta mjesta i poticanje ekonomskog razvoja i dobrobiti
lokalne zajednice (Beljanski, 2018, str. 38). Svjetska turistička organizacija definira
održivi turizam kao turizam koji u potpunosti vodi brigu o svojim trenutnim i budućim
ekonomskim, socijalnim i ekološkim učincima, zadovoljavajući potrebe posjetitelja,
industrije, životne sredine i zajednice domaćina. Održivi turizam se može definirati i kao
turizam koji se razvija i održava na nekom području na takav način i u tolikoj mjeri da
ostaje održiv tijekom neodređenog razdoblja i ne degradira ili mijenja životnu sredinu
(Butler, 2018, str. 3). U svom najčišćem obliku, održivi (odgovorni) turizam se definira
kao „privredna grana koja vrši minimalan utjecaj na životnu sredinu i lokalnu kulturu,
istovremeno pomažući stjecanju zarade, otvaranju novih radnih mesta i zaštiti lokalnih
ekosustava“ (Stefanović i Azemović, 2012, str. 45). Naime, riječ je o odgovornom
turizmu koji ima prijateljski odnos s prirodnim i kulturnim nasljeđem. Koncepcija
održivog razvoja turizma podrazumijeva pet ključnih komponenti: materijalno
blagostanje (dohodak, stvaranje vrijednosti, smanjenje nejednakosti itd.), subjektivno
dobar osjećaj (sloboda, kulturni identitet), zadovoljstvo gostiju (optimalno zadovoljenje
različitih potreba gostiju, segmentiranje gostiju i sl.), zaštita prirode i resursa (biološka
različitost, zaštita resursa, raznovrsnost krajolika) i kulturna raznolikost (njegovanje
domaće kulture, gostoljubivost, zaštita kulturnih dobara) (Müller, 2004, str. 44).
3

Koncept održivog razvoja u turizmu bi trebao predstavljati osnovu dugoročnog razvoja u
okviru turističkih destinacija. Izraz „turistička destinacija“ u svom porijeklu je tipičan
geografski pojam i podrazumijeva se kao dio geografskog prostora (Żemła, 2016, str. 2).
Turistička destinacija se može definirati kao „turistički organizirana i tržišno
prepoznatljiva prostorna jedinica koja skupom svojih turističkih proizvoda potrošačima
nudi cjelovito zadovoljenje turističke potrebe“ (Križman Pavlović, 2008, str. 58). U
posljednje vrijeme turističke destinacije se sve više sagledavaju „kao složeni sustavi u
kojima se kreiraju različite vrijednosti za turiste“ (Mašić, Muhi, Nešić i  Jovanović, 2017,
str. 191). Turistička destinacija sadrži niz osnovnih elemenata koji privlače posjetitelje na
odredište i koji zadovoljavaju njihove potrebe po dolasku. Ti elementi su: atrakcije,
usluge, pristupačnost, imidž, cijena i ljudski resursi (UNWTO, 2007, str. 1). Kako bi se
postigla kvalitetna ponuda određene turističke destinacije, potrebno je povezati navedene
elemente turističke destinacije jer samo njihovim povezivanjem može se govoriti o
potpunom i kvalitetnom turističkom proizvodu.
Osnovni ciljevi kojima se mora voditi menadžment turističke destinacije podrazumijevaju
„usklađivanje prirodnih faktora i blagostanja stvorenog dosadašnjim utjecajem čovjeka s
ciljem stvaranja dodatne vrijednosti za posjetitelje i domicilno stanovništvo, a kako bi se
ostvarili ti isti ciljevi, destinacijski menadžment mora proći kroz tri osnovne funkcije i to:
funkcije planiranja, funkcije organiziranja i funkcije kontrole“ (Vranić, 2016, str. 8).
Kako bi se destinacija mogla smatrati održivom, potrebno je slijediti neka osnovna
pravila: barem dvije trećine aktivnosti koje se nude gostima moraju biti povezane s
prirodom, više od polovine mjesta za smještaj moraju biti mala, sa samo nekoliko soba i
izgrađena od tradicionalnih materijala, a jelovnik mora ponuditi lokalne proizvode, po
mogućnosti bioproizvode (Mazilu, Rabonțu i Marinescu, 2017, str. 2).
Održivi razvoj turizma najvećim se dijelom odnosi na izgradnju i razvoj tzv. ekoturizma
s ciljem zaštite i očuvanja biljnog i životinjskog svijeta. Ekoturizam je putovanje u
osjetljiva, iskonska i obično zaštićena područja za koja se nastoji da budu s niskim
utjecajem i (obično) malog obujma. To pomaže obrazovanju posjetitelja, osigurava
sredstva za zaštitu, izravno doprinosi ekonomskom razvoju i političkom osnaženju
lokalnih zajednica i potiče poštovanje različitih kultura i ljudskih prava (Honey, 2008,
str. 32-33). Ekoturizam, dakle, predstavlja podvrstu održivog turizma i odnosi se na
turističke aktivnosti u ruralnim i pustinjskim područjima koja razvijaju direktnu korist u
pogledu očuvanja svojih prirodnih resursa i dobrobiti (Green City Trips, 2015). Uz
godišnji rast od 5% u svjetskim razmjerima, što predstavlja 6% svjetskog bruto proizvoda,
kao i 11,4% potrošnje, ekoturističko tržište zaslužuje posebnu pažnju (Rajović i
Bulatović, 2015, str. 84). Ekoturizam, dakle, u svjetskim razmjerima postaje
najpopularniji vid odmora.
U brojnim slučajevima, ekoturizam, kao i kulturni i avanturistički, razvio se u regijama
koje su geografski periferne, ruralne ili obalne prirode i imaju niži stupanj
socioekonomskog razvoja od zemlje u kojoj se nalaze (Koščak i O’Rourke, 2020, str. 3).
Udaljenost i ono što bi društvo shvatilo kao nerazvijenost imaju tendenciju takve
destinacije učiniti atraktivnima posjetiteljima koji traže prirodnija i autentičnija iskustva.
Uz ekoturizam se vrlo često povezuje tip turizma kao što je ruralni, odnosno, seoski
turizam. Jednu od prvih definicija ruralnog turizma predložila je Europska komisija 1986.
godine: „Seoski turizam je širok pojam koji uključuje ne samo poljoprivredni turizam ili
agroturizam – smještaj koji nude poljoprivrednici – već i sve turističke aktivnosti u
ruralnim područjima“ (Community action in the field of tourism: Commission
4

communication to the Council transmitted on 31 January 1986, 1986, str. 10). Ruralni se
turizam, također, može interpretirati kao alternativna vrsta turizma s održivim ciljevima.
Naime, sociokulturno ili prirodno ruralno turističko okruženje predstavlja alternativu
mjestima u kojima žive turisti, a oni zauzvrat pokušavaju iskusiti pozitivne i edukativne
učinke takvih posjeta (Garau, 2015, str. 6413). Također, bitno je napomenuti da u
nerazvijenim ruralnim sredinama turizam predstavlja aktivnost koja stvara nove
mogućnosti, za razliku od tradicionalnih sektora poput poljoprivrede (Koščak i O’Rourke,
2020, str. 6).
Osnovni razlog odabira ove teme vezan je uz ukazivanje na mogućnosti boljeg razvoja i
iskorištavanja prirodnih turističkih vrijednosti grada Bihaća za razvoj održivog turizma
kao suvremenog trenda u svijetu. Drukčije, odnosno jednostavnije rečeno, opredjeljenje
za ovu temu temeljeno je na važnosti očuvanja životne sredine ovog grada smještenog u
sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. Predmet istraživanja rada su potencijali za
razvoj turizma na području proučavane općine koji će se razvijati u skladu s konceptom
održivog razvoja. Кoncept održivog razvoja turizma Bihaća podrazumijeva promišljeno
balansiranje i puno jedinstvo ekonomskih, socijalnih, kulturnih i ekoloških zahtjeva i
principa. Ovo nas upućuje na zaključak da se razvoj turizma mora pažljivo i odgovorno
planirati i usmjeravati, a sve s ciljem održivosti turističkog privređivanja, kao i
kontroliranog, efikasnog i transparentnog korištenja i upravljanja raspoloživim prirodno-
turističkim resursima. Zbog toga, održivi se turizam u Bihaću treba naći u fokusu svih
naših politika, od individua i građana do lokalne zajednice i svih njenih društvenih
činitelja, a rezultat takvog društveno-odgovornog ponašanja bit će prosperitet i porast
kvalitete života sadašnjih, ali i budućih generacija ovog područja.
1.2 Svrha i ciljevi zaključnog rada
Svrha ovog rada je utvrditi imaju li i u kojoj mjeri atrakcije Bihaća potencijal za razvoj
održivog turizma. Istraženo je poznavanje ispitanika odabranih atrakcija grada, odnosno
njihovo mišljenje o važnosti i atraktivnosti istih. Također, utvrđeno je koliko su zapravo
ispitanici upućeni u održivi turizam, odnosno utječe li održivost na odabir turističke
destinacije. Praktično istraživanje turizma na prostoru Bihaća u kontekstu održivog
razvoja je značajno za znanost, ali i za praksu, od posebne važnosti za unaprjeđenje rada
turističkih organizacija, turističkih agencija i ostalih sudionika u turizmu.
Cilj je ovog rada dokazati koliko je održivost u turizmu bilo koje turističke destinacije,
pa tako i grada Bihaća, bitna u smislu brige za očuvanje prirodnog prostora i životne
sredine, kao i očuvanje povijesnog i kulturnog nasljeđa, s obzirom na to da karakter
turizma i visok stupanj ovisnosti turizma o prostoru nalaže konstantnu brigu o stanju te
okoline. Cilj je rada, također, na osnovi anketnog upitnika dokazati kako Bihać svojim
turističkim atrakcijama u području ekoturizma, sportskog, kulturnog i ostalih vidova
održivog turizma, može privući posjetitelje te na njima zasnivati daljnji razvoj grada u
smislu turističke destinacije. Isto tako, cilj je rada ukazati na određena ograničenja
daljnjeg održivog razvoja turizma, kao i na moguća rješenja tih problema i strateške
pravce budućeg razvoja i unapređenja održivog turizma u Bihaću.
Zadatci istraživanja koncepta održivog turizma Bihaća su:
• Ukazati na značaj razvoja održivog turizma Bihaća;
• Analiza i klasificiranje prirodnih i antropogenih turističkih vrijednosti;
5

• Inventarizacija i valorizacija materijalne baze na kojima se zasniva razvoj
turizma;
• Ukazati na probleme i prioritete održivog turizma Bihaća;
• Istraživanje uvjeta i potencijala za razvoj održivog turizma na prostoru Bihaća;
• Utvrditi moguće vidove održivog turizma u Bihaću.
1.3 Hipoteze zaključnog rada
Empirijski dio odnosi se na istraživanje temeljeno na prikupljanju primarnih podataka.
Za potrebe ovog rada primarni podatci prikupljeni su metodom ispitivanja, odnosno
anketom kojom će se naglasak staviti na održivi razvoj turizma i njegov utjecaj na odabir
turističke destinacije. U radu je proveden anketni upitnik namijenjen lokalnom
stanovništvu, ali i ostaloj populaciji, a statističkom su metodom obrađeni i analizirani
prikupljeni podatci. Ispitane su varijable jesu li turisti i stanovnici grada Bihaća
zadovoljni stanjem održivog turizma u Bihaću. Anketni upitnik sadrži ukupno 19 pitanja
i namijenjen je svim spolnim i dobnim skupinama ljudi različitog profila obrazovanja,
mjesečnih primanja i radnog statusa. Istraživanje je provedeno na uzorku od 120
ispitanika. Dobiveni rezultati istraživanja na kraju su statistički obrađeni, grafički
prikazani i upoređeni s postavljenim hipotezama.
Istraživanje koje se provodi u svrhu ovog rada temelji se na trima hipotezama:
H1: Ponuda i produkti održivog turizma utječu na atraktivnost i odabir grada Bihaća kao
ciljne turističke destinacije kod  više od 15% ispitanika.
H2: Četvrtina ispitanika, kako stanovnika tako i stranih posjetitelja, upoznati su s
turističkim atrakcijama prirodne i kulturne baštine grada Bihaća.
H3: Bihać ima po mišljenju ispitanika potencijal za daljnji održivi razvoj seoskog
turizma, održivi razvoj ekoturizma i razvoj drugih vidova održivog i odgovornog turizma.
1.4. Pretpostavke i ograničenja zaključnog rada
S obzirom na to da se Bihać, grad na rijeci Uni, može pohvaliti kako bogatom i dugom
povijesti, tako i prirodnim ljepotama, za analizu održivog turizma ovog područja
postojalo je dovoljno elemenata za istraživanje. Kao ograničenje empirijskog dijela rada
može se istaknuti činjenica da je istraživanje provedeno na relativno malom broju
slučajno odabranih ispitanika, na njih 120, što nije dovoljno za određivanje potpunog
potencijala razvoja neke turističke destinacije jer je poznato da štoje uzorak veći – to je i
rezultat pouzdaniji i zaključci nude veću sigurnost (Tkalac Verčić i dr., 2010, str. 73).
Međutim, može se reći da su dobiveni rezultati prikladni za donošenje indikativnih
zaključaka, ali je za stvaranje potpune slike potrebno provesti istraživanje na većem
uzorku. Ograničenje također predstavlja i vrijeme provođenja ankete, s obzirom na to da
se anketa slala putem društvenih mreža od 17. svibnja 2020. godine do 1. lipnja 2020.
godine. Također, više od polovine ispitanika dolazi s područja Unsko-sanskog kantona, a
smatra se kako bi uzorak bio reprezentativniji da je istraživanje provedeno na području
cijele Bosne i Hercegovine i susjednih država. Isto tako, ne može se sa sigurnošću
potvrditi da su ispitanici bili pouzdane osobe i da su njihovi odgovori bili iskreni. Razlog
tome mogu biti različiti faktori koji utječu na ispitanika u tom trenutku, odnosno u
trenutku anketiranja.
6

Kao dodatno ograničavanje u segmentu prihodi od turizma u gradu Bihaću smo imali u
vidu  toga da nije bilo moguće dobiti novije podakte od perioda 2012. Mi smo pokušali
da  pronađemo tražene podakte na stranici od Federalnog zavoda za statistiku ali što se
toga tiče nije bilo moguće iz razloga jer Federalni zavod za statistiku nema tih podataka.
29.06.2020 smo poslali email općini Bihać na njihov službeni email koji stoji u
kontaktima na njihovoj zvaničnoj stranici ali nam nisu odgovorili.
Zato su podaci u tabeli 3 ,,Promet po vrstama ugostiteljskih objekata“ iz perioda 2006-
2011, jer trenutno ne postoje  noviji dostupni podaci iz ovog segmenta.
1.5 Predviđene metode zaključnog rada
Prilikom izrade ovog rada korišteni su primarni i sekundarni podatci. Sekundarni podatci
su oni koji postoje od ranije jer ih je netko već prikupio i rezultat su prethodnog
prikupljanja primarnih podataka. Prednost tih podataka je u nižim troškovima, brzoj
raspoloživosti podataka, dostupnosti, objektivnosti i sl. U konkretnom radu, sekundarni
podatci prikupljeni su proučavanjem literature, odnosno knjiga i stručnih članaka vezanih
uz područje istraživanja te mrežnih stranica. S druge strane, primarni podatci su podatci
prikupljeni vlastitim snagama, drugim riječima, prikupljaju se izravno od jedinica
istraživanja. Za potrebe ovog rada primarni su podatci prikupljeni metodom ispitivanja,
odnosno anketom koja je provedena na uzorku od 120 ispitanika različite dobne i spolne
strukture. Anketa se šalje putem društvene mreže Facebook. Svi podatci su statistički
obrađeni uz korištenje grafikona i tablica i adekvatno obrazloženi.
Kako bi se realizirali postavljeni zadatci, prilikom ovog istraživanja korištene su različite
metode:
– Metoda deskripcije koja podrazumijeva postupak jednostavnog opisivanja činjenica,
predmeta i procesa (Zelenika, 2000) i koristit će se pri definiranju temeljnih pojmova
teorijskog dijela rada, kao i pri ocjenjivanju sadašnjeg stanja turističke ponude grada
Bihaća;
– Analitička metoda podrazumijeva raščlanjavanje kompleksne cjeline k iznalaženju i
utvrđivanju njenih elemenata, sadržaja, sastavnih dijelova (Žugaj, 1979);
– Metoda sinteze predstavlja povezivanje analizom dobivenih elemenata (Zelenika, 2000)
i rezultira izvođenjem određenih zaključaka vezanih za probleme održivog razvoja
turizma u Bihaću;
U drugom dijelu rada su prikupljene sve informacije dobivene putem anketnog upitnika.
Prvi dio ankete odnosi se na sociodemografske podatke, odnosno prikupljeni su podatci
o starosnoj dobi, spolu, razini obrazovanja te području iz kojeg ispitanik dolazi. U drugom
dijelu ankete ispituje se jesu li ispitanici uopće upoznati s pojmom održivog turizma,
koliko su zapravo svjesni važnosti održivog turizma te može li on utjecati na njihov odabir
turističke destinacije. Posljednji ili treći dio ankete prvenstveno je usredotočen na Bihać
i odabrane turističke atrakcije.

7

2 PREGLED LITERATURE I TEORIJSKIH POLAZIŠTA
U ovom poglavlju analiziran je koncept održivog turizma, njegov pojam i značaj, kao i
principi kojih bi se trebalo strogo pridržati kako bi se osigurala njegova potpuna
provedba. Također, u ovom dijelu rada su definirana turistička destinacija i objašnjeni
njeni elementi, način upravljanja destinacijom i funkcije destinacijskog menadžmenta, a
govori se i o alternativnim oblicima turizma i ekoturizmu.
2.1 Koncept održivog turizma
Negativne posljedice ekspanzivnog i nekontroliranog razvoja turizma tijekom proteklih
nekoliko desetljeća nametnule su potrebu da se turizam kao djelatnost stavi pod okrilje
održivog razvoja. Riječ je o konceptu razvoja čiji je cilj postizanje ravnoteže ekonomske,
socijalne, kulturne i ekološke komponente sredine sa zadovoljstvom turista. Koncept
održivog razvoja pomaže uspostavljanju optimalnog oblika turističkog razvoja koji neće
ugroziti prirodne resurse u okruženju kako bi i buduće generacije mogle zadovoljiti svoje
potrebe (Beljanski, 2018, str. 38).
2.1.1 Pojam i značaj održivog turizma
Pojam održivi turizam je nastao početkom devedesetih godina prošlog stoljeća kada je
postao dominantan koncept u okviru planiranja i upravljanja razvojem suvremenog
turizma (Weaver, 2013, str. 1). Održivi turizam podrazumijeva integralan i kompleksan
razvoj turizma čime se osigurava istovremeno ostvarivanje heterogenih ciljeva, od kojih
niti jedan ne smije postati dominantan u odnosu na ostale (Jovičić, 2000; prema:
Stefanović i Azemović, 2012, str. 45).
Prema Mülleru, ključni ciljevi održivog turističkog razvoja su: materijalno blagostanje
(dohodak, stvaranje vrijednosti, smanjenje nejednakosti itd.), subjektivno dobar osjećaj
(sloboda, kulturni identitet), zadovoljstvo gostiju (optimalno zadovoljenje različitih
potreba gostiju, segmentiranje gostiju i sl.), zaštita prirode i resursa (biološka različitost,
zaštita resursa, raznovrsnost krajolika) i kulturna raznolikost (njegovanje domaće kulture,
gostoljubivost, zaštita kulturnih dobara) (Müller, 2004, str. 44).
Prema tumačenju Svjetske turističke organizacije, održivi turizam u potpunosti vodi
računa o njegovim trenutnim i budućim ekonomskim, socijalnim i ekološkim učincima,
zadovoljavajući potrebe posjetitelja, industrije, životne sredine i zajednica domaćina
(UNWTO, 2020). Smatra se, dakle, da je održiv svaki vid turizma koji trajno doprinosi
zaštiti i unaprjeđenju životne sredine, prirodnih i stvorenih resursa, kulturnih vrijednosti
i integriteta lokalne zajednice.
Butler definira održivi turizam kao turizam koji se razvija i održava na nekom području
na takav način i u tolikoj mjeri da ostaje održiv tijekom neodređenog razdoblja i ne
degradira ili mijenja životnu sredinu (Butler, 2018, str. 3). U svom najčistijem obliku,
održivi (odgovorni) turizam definira se kao privredna grana koja minimalno utječe na
životnu sredinu i lokalnu kulturu, istovremeno pomažući stjecanju zarade, otvaranju
novih radnih mjesta za domicilno stanovništvo i zaštiti lokalnih ekosustava (Stefanović i
Azemović, 2012, str. 44).
8

Glavni je cilj održivog turizma, objašnjava Beljanski, turistima omogućiti uživanje i
stjecanje znanja o prirodnim, povijesnim i kulturnim karakteristikama jedinstvenog
okruženja, uz očuvanje integriteta mjesta i poticanje ekonomskog razvoja i dobrobiti
lokalne zajednice (Beljanski, 2018, str. 38). Održivi razvoj ne smije nikako zaustaviti
razvoj turizma, već omogućiti njegov razvoj tako da turisti vide i dožive ono što žele, ali
da tom prilikom ne unište ono što ih je privuklo. Njegova suština svodi se na
minimiziranje, odnosno ublažavanje i neutraliziranje negativnih te maksimiziranje i
poticanje pozitivnih utjecaja turizma na okruženje i raspoložive resurse (Maksin-Mićić,
2007; prema Vujić, 2012, str. 476).
2.1.2 Principi održivog turizma
Kako bi ciljevi održivog turizma dali rezultate na razini konkretnih centara i regija,
neophodno je pridržavati se određenih osnovnih principa koji predstavljaju okvir i
uputstvo za praktično djelovanje. Prvi i osnovni princip održivog turizma je da sadašnje
generacije trebaju uvažavati pravo budućih generacija da, u istoj ili većoj mjeri,
zadovoljavaju svoje turističke potrebe i razvijaju turizam, istovremeno osiguravajući
svoju egzistenciju (Ilić, Stamenković i Conić, 2014, str. 49). Sličnog mišljenja je i Liu,
koji navodi da održivi razvoj turizma zadovoljava potrebe sadašnjih turista i regija
domaćina, istovremeno štiteći i povećavajući mogućnosti za budućnost (Liu, 2003, str.
460). Dakle, potrebu za putovanjem prema koncepciji održivog razvoja treba zadovoljiti
na takav način da se budućim ljudskim generacijama omogući zadovoljenje njihovih
potreba barem u istoj mjeri u kojoj to čine i sadašnje generacije.
Drugi princip na kojem se treba temeljiti održivi turizam je neophodnost usklađivanja
interesa između subjekata koji se zalažu za strogu zaštitu životne sredine i reduciranje
turističkog prometa, turističke privrede i državnih tijela, a sve u cilju poboljšanja kvaliteta
života lokalne zajednice (Ilić, Stamenković i Conić, 2014, str. 49). Potrebno je razviti
oblik turizma koji ne uznemirava i ne narušava svakodnevni život stanovništva na
turističkoj destinaciji (Dumbrăveanu, 2007, str. 78). S obzirom na to da između turističkih
subjekata, bilo da pripadaju turističkoj ponudi ili turističkoj tražnji, može doći do
suprotstavljenih interesa, jako je bitno da se održivi turizam zasniva na odgovornosti svih
sudionika turističkog prometa prema prirodnoj sredini i sociokulturnim osobitostima
lokalne sredine.
Treći princip održivog turizma odnosi se na razvoj turizma koji se treba ostvarivati na
način koji osigurava racionalno korištenje prirodne sredine i kulturnog nasljeđa,
afirmaciju autentičnih i specifičnih vrijednosti određenog područja, duh i tradiciju
lokalnog stanovništva nekog mjesta (Ilić, Stamenković i Conić, 2014, str.  49-50).
Potrebno je, dakle, poštovati sociokulturnu autentičnost zajednica domaćina, čuvati
njihovu izgrađeno i živo kulturno nasljeđe i tradicionalne vrijednosti te doprinijeti
međukulturalnom razumijevanju i toleranciji (UNWTO, 2013, str. 18)
Navedeni principi predstavljaju osnovna uputstva za razvoj održivog turizma. Njihovom
primjenom mogu se promijeniti etički stavovi i ponašanje svih sudionika turističke
djelatnosti kao preduvjet za ostvarivanje koncepcije održivog turizma.

9

2.2 Pojam turističke destinacije
Etimološko određenje pojma „destinacija“ (lat. destinacio – određenje; destinare –
odrediti), u kontekstu turističke ponude, ukazuje da se radi o prostornom odredištu
(Vujović, Cvijanović i Štetić, 2012, str. 100). Izraz „turistička destinacija“ u svom
porijeklu je tipičan geografski pojam i podrazumijeva se kao dio geografskog prostora
(Żemła, 2016, str. 2). Nešto širu definiciju turističke destinacije daje Popesku koji navodi
da destinacije zaokupljaju pozornost jer motiviraju kretanje turista i zapravo,
predstavljaju područja u kojima se stvara većina turističkih proizvoda (Popesku, 2011,
str. 25). Još širu definiciju od ove iznose Koščak i O’Rourke koji turističku destinaciju
definiraju kao geografsko područje ili prostornu cjelinu koja ima svoje turističke atrakcije
i koja je u stanju ponuditi turistima iskustvo pružanjem svojih turističkih proizvoda i
usluga (Koščak i O’Rourke, 2020, str. 3).
Križman Pavlović promatra turističku destinaciju kao turistički organiziranu i tržišno
prepoznatljivu prostornu jedinicu koja skupom svojih turističkih proizvoda potrošačima
nudi cjelovito zadovoljenje turističke potrebe (Križman Pavlović, 2008, str. 58). U
posljednje vrijeme turističke destinacije se sve više sagledavaju „kao složeni sustavi u
kojima se kreiraju različite vrijednosti za turiste“ (Mašić, Muhi, Nešić i Jovanović, 2017,
str. 191).
Postoje različiti tipovi turističkih destinacija za koje je potrebno formulirati politiku koja
odgovara prirodi destinacije. U tom smislu, Popesku ističe da se turističke destinacije
definiraju u formalnim okvirima na osnovi odgovarajuće političke jurisdikcije – nacija ili
zemlja, makroregija, provincija ili pokrajina, grad ili jedinstveni lokalitet kao što je
nacionalni park, povijesno mjesto ili spomenik (Popesku, 2011, str. 26).
Imajući u vidu ekonomski odnosno marketinški pristup, turistička destinacija je puno više
od samog geografskog područja. Popesku ovdje pod turističkom destinacijom smatra
raznovrsnost proizvoda, usluga, prirodnih resursa, stvorenih elemenata i informacija koje
su u stanju da u određeno mjesto privuku određeni broj turista (Popesku, 2011, str. 26).
Sa stanovišta turističke tražnje, turisti mogu imati različite pretpostavke o destinaciji i
koristima koje ona pruža, u skladu sa svojom kulturom, sustavom vrijednosti i društveno-
ekonomskim statusom. Različite komponente turizma povezuju se u skladu s motivima,
očekivanjima i prioritetima turista pa se na osnovi toga turistička destinacija može
definirati i kao skup iskustava koje je stekao turist. Ukupno turističko iskustvo o
destinaciji uključuje i aktivnosti turističkih poduzeća, javnih organizacija i posrednika te
razvoj specifičnih aktivnosti i programa (Popesku, 2011, str. 27). Sva ova razmatranja
oko definiranja turističke destinacije navode na zaključak da je destinacija relativno
nejasan pojam koji ne može biti unaprijed definiran te da upravo zbog toga razumijevanje,
planiranje, analiza, upravljanje i kontrola razvoja destinacije zahtijevaju sustavni i
interdisciplinarni pristup.
2.2.1 Elementi turističke destinacije
Kao osnovne elemente koji privlače posjetitelje na odredište i koji zadovoljavaju njihove
potrebe po dolasku, Svjetska turistička organizacija navodi sljedeće: atrakcije, usluge,
pristupačnost, imidž, cijena i ljudski resursi (UNWTO, 2007, str. 1). Dakle, prisustvo i
kvaliteta ovih elemenata će utjecati na odluke posjetitelja o putovanju.
10

Slika 1: Osnovni elementi turističke destinacije

Izvor: WTO, 2007, str. 1
Atrakcije su često u fokusu pažnje posjetitelja i mogu biti početna motivacija turistima
da posjete destinaciju. One se mogu razvrstati na: prirodne (plaža, planine, parkovi),
izgrađene (jedinstvene građevine poput Eifellovog tornja, religiozne građevine i sl.) i
kulturne (muzeji, kazališta, galerije itd.) (UNWTO, 2007, str. 1).
Još jedan u nizu razloga zbog kojeg se turisti opredjeljuju za određenu destinaciju je
spektar usluga koji podržava boravak posjetitelja u toj destinaciji, a koje se vezuju uz
usluge osnovne infrastrukture (komunalne usluge, javni prijevoz i prometna
infrastruktura, izravne usluge posjetiteljima (smještaj, objekti za rekreaciju, vodiči,
ugostiteljski i prodajni objekti itd.).
Pristupačnost podrazumijeva dostupnost destinacije velikom broju ljudi putem
cestovnog, zračnog, željezničkog ili morskog prometa. Vizni režim, granični prijelazi i
posebni uvjeti za ulazak trebali bi  se smatrati dijelom dostupnosti odnosno nedostupnosti
destinacije.
Imidž destinacije je neophodan za privlačenje turista. Nije dovoljno imati samo dobre
atrakcije i usluge, već je potrebno i raditi na promociji imidža destinacije pomoću
različitih sredstava (turistički mediji, elektronski marketing i sl).
Odluka turista za posjet određene destinacije može biti zasnovana i na faktoru cijene (koja
obuhvaća sve troškove, počevši od troškova prijevoza do i od destinacije pa preko
troškova na terenu – smještaj, prehrana, atrakcije i razgledanje), ali i na drugim
ekonomskim pokazateljima kao što je valutni tečaj.
Ljudski resursi, odnosno dobro obučena radna snaga u turizmu i stanovnici koji su
spremni za rad u turizmu i koji su svjesni koristi i odgovornosti razvoja turizma,
predstavljaju neophodne elemente učinka turističke destinacije i njima je potrebno
upravljati u okviru strategije destinacije (UNWTO, 2007, str. 2).
Kako bi se postigla kvalitetna ponuda određene turističke destinacije, potrebno je
povezati prethodno navedene elemente turističke destinacije jer samo njihovim
povezivanjem može se govoriti o potpunom i kvalitetnom turističkom proizvodu.
2.2.2 Upravljanje turističkom destinacijom
Koščak i O’Rourke doživljavaju upravljanje turističkom destinacijom kao kontinuirani,
dugoročni i ciljani proces (Koščak i O’Rourke, 2020, str. 4). Upravljanje turističkom
destinacijom predstavlja koordinirano upravljanje svim elementima turističke destinacije
na osnovi strategijskog pristupa kojim se povezuju sve bitne komponente turističke
OSNOVNI ELEMENTI TURISTIČKE DESTINACIJE
Atrakcije
Usluge
Pristupačnost
Imidž
Cijena
Ljudski
resursi
11

destinacije (Popesku, 2011, str. 109). Podrazumijeva suradnju kroz snažno partnerstvo
između privatnog i javnog sektora, posebno lokalne zajednice, na osnovi zajedničke
vizije.
Prednosti efektivnog upravljanja turističkom destinacijom su (Popesku, 2011, str. 108):
• Osiguranje konkurentske prednosti koja se mora zasnivati na jakom i
jedinstvenom pozicioniranju na osnovi ponude različitog tipa iskustava u
odnosu na druge destinacije, ali i na isporuci iskustava odlične kvalitete uz
superiornu vrijednost u odnosu na uloženi novac;
• Osiguranje održivosti turizma koje podrazumijeva održavanje integriteta
životne sredine i sprječavanje društvenih i kulturnih konflikata;
• Širenje efekata turizma nastalih potrošnjom turista i ostvarene koristi kroz
podršku razvoju proizvoda i usluga vezanih za lokalnu zajednicu, podršku
ruralnom turizmu, unaprjeđenje razvoja malih preduzeća i sl.;
• Rast prihoda od turizma na osnovi povećanja dužine boravka turista,
povećanja prosječne potrošnje turista i sl.;
• Izgradnja snažnog identiteta brenda na osnovi stalnog isporučivanja
superiorne vrijednosti čime se povećava lojalnost brendu i broj boravaka
lojalnih turista.
2.2.3 Funkcije destinacijskog menadžmenta
Prema Vraniću, osnovne funkcije destinacijskog menadžmenta su: funkcije planiranja,
funkcije organiziranja i funkcije kontrole (Vranić, 2016, str. 8).
Planiranje je prva i osnovna funkcija destinacijskog menadžmenta i na nju se vezuju sve
ostale funkcije upravljanja turističkom destinacijom. Važnost planiranja u razvoju
turističke destinacije ogleda se u potrebi za minimiziranjem potencijalnih nedostataka
destinacije i koncepta za razvoj (Andrades Caldito, Dimanche, Vapnyarskaya i
Kharitonova, 2015, str. 63). Vranić ističe da je prilikom planiranja turističke destinacije
jako bitno uzeti u obzir već postojeće planove na regionalnom i nacionalnom nivou kako
bi se stvorili uvjeti u kojima bi se određene aktivnosti mogle plasirati uz što veću potporu
(Vranić, 2016, str. 8). Isti autor navodi da je pri planiranju također potrebno definirati
misiju, odrediti temeljne razvojne vrijednosti i prikazati ciljeve turističke destinacije
(Vranić, 2016, str. 8).
Organiziranje je sljedeća funkcija u destinacijskom menadžmentu. Mora biti izvedena i
usklađena s prethodno utvrđenim destinacijskim planom i potrebno je da bude fokusirana
na ostvarenje zacrtanih ciljeva i strategija. Ova funkcija identificira najprikladniju
organizacijsku strukturu za upravljanje destinacijom koja, u suštini, zahtijeva interakciju
javnog i privatnog sektora (Andrades Caldito, Dimanche, Vapnyarskaya i Kharitonova,
2015, str. 63).
Funkcija kontrole je usredotočena na održanje organizacije u njenoj okolini te napredak
prema ostvarenju postavljenih ciljeva, a podrazumijeva detektiranje neželjenih
odstupanja/nepravilnosti i uzroka koji su do njih doveli i poduzimanje korektivnih
aktivnosti kojima će se neželjena odstupanja/nepravilnosti ukloniti ili barem minizirati
(Križman Pavlović, 2008, str. 189). Kako bi kontrola bila što studioznija, primjenjuju se
četiri faze u njenom provođenju (Vranić, 2016, str. 11):
12

• Postavljanje standarda prema kojima će se kasnije mjeriti stvarna ili očekivana
učinkovitost);
• Mjerenje performansi (prikupljanje podataka o performansama prema
utvrđenoj dinamici);
• Usporedba performansi sa standardima (kako bi se utvrdila negativna ili
pozitivna odstupanja) i
• Odlučivanje o poduzimanju korektivnih akcija.
2.2.4 Alternativni oblici turizma
Proces globalizacije utječe na promjene, ponajprije u području informacijske tehnologije,
ali i u području ekonomije i političkih dominacija. Iako se pojam globalizacije smatra
prikladnijim za područje trgovine i industrije, neminovan je njen utjecaj i na druge
privredne grane, između ostalog i na turizam. Dakle, globalizacija utječe na turističko
tržište pa tako turisti mijenjaju svoje navike što se ogleda u smanjenju masovnog turizma,
potrazi za novim turističkim proizvodom, segmentiranju potražnje za specifičnim
proizvodima i stvaranju posebnih oblika turizma (Vujanović, Cvijanović i Štetić, 2012,
str. 52).
Kao odgovor na masovni turizam javlja se alternativni turizam koji, u današnje vrijeme,
sve više dobiva na značaju i čiji je osnovni zadatak zaštita životne sredine i unapređenje
života lokalnog stanovništva. Za ovu vrstu turizma u teoriji i praksi koriste se različiti
termini kao što su: selektivni vidovi turizma, specifični oblici turizma, turizam posebnih
interesa, tematski turizam, turizam niša, turizam malih formi i sl. Neki od alternativnih
oblika turizma najčešće spominjani u literaturi su: ekoturizam, kulturni turizam, turizam
nasljeđa, banjski turizam, ruralni/seoski turizam (Bošković i Mihajlović, 2016; Triarchi i
Karamanis, 2017) itd. koji, u brojnim slučajevima, imaju vrlo slične principe i politike, a
na kraju se sve svodi na napore za očuvanje okoliša i unapređenje života lokalnog
stanovništva. Takvi vidovi turističkog prometa obično se vide i kao održivi, barem iz
perspektive turističke destinacije (Stanić Jovanović, 2015, str. 67).
Rabotić definira alternativne oblike turizma kao putovanja koja imaju za cilj ostvarenje
nekog posebnog interesa i uživanja u njemu, bez obzira je li to neki hobi, fizička
aktivnost, zanimanje za određenu temu ili određena vrsta destinacije, odnosno atrakcije
(Rabotić, 2013, str. 19). U ovakve vidove turizma uključuju se potrošači čije je putovanje
potaknuto, prije svega, željom za upoznavanjem i istraživanjem novih lokacija i
autentičnih turističkih proizvoda i usluga, o čemu u velikoj mjeri i ovisi njihov izbor
destinacije (Stanić Jovanović, 2015, str. 67). Iako i neke forme masovnog turizma mogu
podrazumijevati aktivnosti koje su odraz specifičnih interesa pojedinca (na primjer,
bavljenje sportom tijekom standardnog ljetovanja na moru), samo putovanja koja za
primarni motiv imaju takav interes (koja se, dakle, ne zadovoljavaju usputno), smatraju
se selektivnim oblicima turizma (Rabotić, 2013, str. 19).
2.2.5 Pojam ekoturizma
Svijest o potrebi održivog razvoja turizma proizvela je i jedan njegov novi oblik –
ekoturizam. Honey definira ekoturizam kao putovanje u osjetljive, iskonske i obično
zaštićena područja koja nastoje biti niskog utjecaja i (obično) malog obujma što pomaže
obrazovanju posjetitelja, osigurava sredstva za zaštitu, izravno koristi ekonomskom
razvoju i političkom osnaženju lokalnih zajednica i potiče poštovanje različitih kultura i
ljudskih prava (Honey, 2008, str. 32-33).
13

Ekoturizam, dakle, predstavlja podvrstu održivog turizma i odnosi se na turističke
aktivnosti u ruralnim i pustinjskim područjima koja razvijaju direktnu korist u pogledu
očuvanja njihovih prirodnih resursa i dobrobiti (Green City Trips, 2015). Uz godišnji rast
od 5% u svjetskim razmjerama, što predstavlja 6% svjetskog bruto proizvoda, kao i 11,4%
potrošnje, ekoturističko tržište zaslužuje posebnu pažnju (Rajović i Bulatović, 2015, str.
84). Ekoturizam, dakle, u svjetskim razmjerima postaje jedan od najpopularnijih vidova
odmora.
U brojnim slučajevima, ekoturizam (ali i kulturni i avanturistički turizam) razvio se u
regijama koje su geografski periferne, ruralne ili obalne prirode i imaju niži stupanj
socioekonomskog razvoja od zemlje u kojoj se nalaze (Koščak i O’Rourke, 2020, str. 3).
Udaljenost i ono što bi društvo shvatilo kao nerazvijenost, imaju tendenciju takve
destinacije učiniti atraktivnima posjetiteljima koji traže prirodnija i autentičnija iskustva.
Ekoturizam uključuje raznovrsne aktivnosti poput putovanja kroz planinu ili džunglu,
posjet specifičnim ekosustavima (prašume, koraljni grebeni, habitati), promatranje
životinjskog svijeta (ptice, delfini, kitovi, gorile) i safari ture (Rabotić, 2013, str. 32).
Koščak i O’Rourke smatraju da je, u cilju osiguranja održivog razvoja i izbjegavanja
problema prekomjernog turizma, od izuzetne važnosti primjena koncepta turističkog
nosivog kapaciteta (engl. Carrying capacity method) čija se bit ogleda u osiguranju da
turisti privučeni određenom destinacijom nemaju štetan utjecaj na kulturne ili prirodne
lokalitete, da prenatrpanost ne dovede do nezadovoljstva posjetilaca te da se lokalni ljudi
ne ponašaju neprijateljski prema svojim „gostima“ (Koščak i O’Rourke, 2020, str. 7).
Ekoturizam je definiran kroz svoje rezultate u održivom razvoju: zaštita prirode,
obrazovanje posjetitelja o održivosti i stvaranje koristi za lokalno stanovništvo. Svaka od
tih funkcija važna je za ukupan uspjeh ekoturizma i sve zajedno pomažu razriješiti
konflikte u vezi s tenzijom koja, inače, postoji između eksploatacije resursa i potrebe za
njihovom zaštitom. Istinski ekoturizam može biti održiv samo onda kada se prirodni
resursi koriste tako da ih i buduća pokoljenja mogu koristiti i u njima uživati (Rabotić,
2013, str. 32).
Pod ekoturizmom se podrazumijeva i ruralni turizam. Jednu od prvih definicija ruralnog
turizma predložila je Europska komisija 1986. godine: „Seoski turizam je širok pojam
koji uključuje ne samo poljoprivredni turizam ili agroturizam – smještaj koji nude
poljoprivrednici – već i sve turističke aktivnosti u ruralnim područjima“ (Community
action in the field of tourism: Commission communication to the Council transmitted on
31 January 1986, 1986, str. 10). Razvoj seoskog turizma se zasniva na malim smještajnim
kapacitetima, najčešće obiteljskim objektima i raznovrsnom socijalnom strukturom
kojima je turizam generator dopunskih prihoda (Jovanović, 2015, str. 20).
Ruralni turizam se, također, može interpretirati kao alternativna vrsta turizma s održivim
ciljevima. Naime, sociokulturno ili prirodno ruralno turističko okruženje predstavlja
alternativu mjestima u kojima žive turisti, a oni zauzvrat pokušavaju iskusiti pozitivne i
edukativne učinke takvih posjeta (Garau, 2015, str. 6413). Također, bitno je napomenuti
da u nerazvijenim ruralnim sredinama turizam predstavlja aktivnost koja stvara nove
mogućnosti, za razliku od tradicionalnih sektora poput poljoprivrede (Koščak i O’Rourke,
2020, str. 6). U seoskom turizmu prepliću se ekonomija, lokacija i povijest, a tu su još i
proizvodnja ekološke i zdrave hrane, kontakt s prirodom, kulturnom baštinom i načinom
tradicionalnog života stanovništva koji lokalnim obiteljima osigurava prihod i socijalnu
dobrobit (Jovanović, 2015, str. 121).
14

3 OSNOVNE KARAKTERISTIKE GRADA BIHAĆA KAO
TURISTIČKE DESTINACIJE
3.1 Geografski položaj grada Bihaća
Grad Bihać se nalazi u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine, administrativno
pripada entitetu Federacije BiH i predstavlja privredno, administrativno i kulturno
sjedište Unsko-sanskog kantona. Graniči s općinama Cazinom, Bosanskom Krupom,
Bosanskim Petrovcem i Drvarom u Bosni i Hercegovini, te općinama Donjim Lapcem,
Korenicom i Slunjem u Republici Hrvatskoj. Površina općine Bihać iznosi 900 km², što
čini 21,8% teritorija USK-a i 1,7% BiH (Grad Bihać, 2020).
Slika 2: Geografski položaj opštine Bihać

Izvor: Wikipedia.org, 2020
Reljef općine Bihać je raznolik i najvećim dijelom ga čine polja, brežuljci i
srednjeplaninsko zemljište. Prosječna nadmorska visina iznosi 231 m. Veći dio teritorija
općine lociran je na terenima do 600 metara nadmorske visine dok je njen manji dio
lociran u planinskom i brdsko-planinskom pojasu s nadmorskim visinama i preko 900
metara (Općina Bihać, 2014).
Prometno-geografski položaj općine Bihać je izuzetno povoljan, s obzirom na to da se
općina nalazi na pravcu osnovnih koridora Zapadna Europa – Mediteran – Bliski istok.
Preko područja općine Bihać prolazi niz međunarodnih i magistralnih putnih pravaca koji
ovo područje povezuju sa širim okruženjem. Općina Bihać je smještena neposredno uz
granicu s Republikom Hrvatskom, a udaljenost od Zagreba i zračne luke Zagreb je 150
km i dalje autoputem za Ljubljanu, Beč i druge zapadno-europske centre. Od Rijeke i
međunarodne morske luke udaljena je 170 km. Željeznička pruga Zagreb-Split također
prolazi područjem općine Bihać, povezujući Dalmaciju sa zapadnim dijelom Balkana.
15

Transverzalni željeznički pravac Bihać-Bosanski Novi povezuje savski razvojni pravac s
Bihaćem i USK-om. S glavnim gradom BiH-a Sarajevom povezan je željezničkim i
magistralnim putem, a udaljenost je 330 km. Vrlo važan dijagonalni putni pravac, čija je
realizacija u pripremi, preko Bihaća i Sarajeva povezivat će Zapadnu Europu s Bliskim
istokom što će pozitivno djelovati na postojeći, vrlo povoljan prometno-geografsko
položaj (Grad Bihać, 2020a).
Tablica 1: Udaljenost općine Bihać od ostalih urbanih centara u regiji
Mjesto

Udaljenost u
km
Zagreb (RH) / međunarodna zračna luka

150,00
Rijeka (RH) / međunarodna zračna i morska luka

170,00
Split (RH) / međunarodna zračna morska luka

277,00
Sarajevo (BiH) / međunarodna zračna luka

330,00
Ljubljana (Slovenija)

277,74
Beč (Austrija)

510,67
Izvor: Općina Bihać, 2014
3.2 Prirodne turističke vrijednosti grada Bihaća
Prirodne privlačnosti nekog kraja čine fizičko-geografski elementi sredine. U njih se
ubrajaju: reljef, klima, hidrografski elementi, biljni i životinjski svijet, a svi zajedno čine
osnovu razvoja održivog turizma općine Bihaća.
3.2.1 Geomorfološke karakteristike
Reljef kao kompleks geomorfoloških pojava značajan je element atraktivnosti turističkog
odredišta. Svojim različitim morfološkim oblicima utječe na klimu, hidrografske uvjete,
biljni i životinjski svijet, rasprostranjenost stanovništva, kao i na načine života u
pojedinim geografskim sredinama.
Morfološka struktura opštine Bihaća je vrlo povoljna. Pejzaž je izrazito živopisan s
atraktivnim područjima koja bi trebala imati značajnu ulogu u budućem turističko-
privrednom razvoju. Ovom doprinosi i izrazita diferenciranost hipsometrijske strukture
bihaćkog područja.
Reljef bihaćke općine je raznolik. Čine ga najvećim dijelom polja (Bihaćko polje), uz
dolinu rijeke Une i njenih pritoka, zatim blago brdovito zemljište i visoravni te planinski
dio Plješevice i Grmeča koji pripadaju Dinarskom planinskom masivu. Nadmorska visina
na kojoj grad leži je 231 m, a veći dio teritorija općine je lociran na područjima do 600
metara nadmorske visine dok je njen manji dio lociran u planinskom i brdsko-planinskom
pojasu s nadmorskim visinama i višim od 900 m.

16

Slika 3: Bihaćko polje
Izvor: Wikipedia.org, 2020
Općinsko područje s litološko čistim krečnjacima gornje krede, tipično je kraško
područje, bez stalnih površinskih vodnih tokova. Od Bihaća nizvodno uz rijeku Unu, na
desnoj obali su u hidrološkom pogledu slabo vodopropusne stijene masivnih dolomita, s
platoom na 370 metara nadmorske visine (Općina Bihać, 2010).
3.2.2. Klimatske karakteristike
Područje Bihaća ima umjereni planinski tip klime koji je raznovrstan zbog utjecaja
zračnih masa iz susjednih i daljih područja. Ljeta su topla i suha, zime hladne s puno
padalina. Godišnji prosjek padalina je 1327 l/m², a prosječna mjesečna temperatura iznosi
10,8ºC.
U cjelosti gledano, klima općine Bihać je povoljna. Odlikuje se umjerenom vlažnošću,
umjerenim temperaturama, znatnim osunčanjem i bez jakih olujnih vjetrova, što vrlo
povoljno djeluje na razvoj proizvodnje hrane, turizma, sporta, rekreacije i sl. (Općina
Bihać, 2010).
3.2.3 Hidrografske karakteristike
Opština Bihać je bogata vodom, tj. izvorima, potocima i rijekama. Osnovni vodotok u
ovom području je rijeka Una i njena pritoka Unac. Ukupna dužina vodotoka rijeke Une
na općinskom prostoru iznosi 80 km. Ukupna slivna površina Une iznosi oko 10.000 km².
Od ukupne površine sliva 25% zahvaćaju izrazito karstificirana područja. Skoro
kompletan sliv Unca do ušća Une je izrazit karst, tako da ovaj vodotok do ušća u Unu u
Martin Brodu nekoliko puta ponire i ponovno izvire (Općina Bihać, 2010).
Rijeka Una je na cijelom svom toku formirala brojne prirodne fenomene pa se smatra
jednom od najljepših i najatraktivnijih rijeka u Europi. Ime rijeke Une nastalo je od
17

latinske riječi una – jedina, a taj naziv su joj dali drevni Rimljani. Ona se izdvaja od
ostalih rijeka po tome što obiluje brojnim sedrenim oblicima i sedrom te se zasniva na
istom fenomenu koji je Plitivička jezera uvrstio među svjetske prirodne vrijednosti
(Općina Bihać, 2010). Una na svom toku stvara brojne vodopade među kojima su
najpoznatiji vodopadi kod Martin Broda i vodopad Štrbački buk – s nekoliko vodopada,
od kojih je najviši visok 25 metara (Panacomp Wonderland Travel, 2020). Putovanje
rijekom Unom pruža bogate vizure na tirkiznu površinu rijeke protkane zelenim adama.
Značajnu hidrogeološku osobitost bihaćke općine čine termomineralne vode banje Gata
Ilidža čiji se termalni izvori temperature kreću u intervalu od 25-38ºC. Ova banja koristi
zemnoalkalnosulfatnu vodu koja liječi brojne bolesti pa ju je potrebno značajnije koristiti
u zdravstveno-rekreativne svrhe. Po kvaliteti i sastavu vode ove banje se mogu usporediti
s vodama poznate banje Baden Baden u Njemačkoj (Alagić, 2000, str. 127). Osim toga,
na ovom području postoji i izvorište izuzetno kvalitetne mineralne vode za piće, a takva
voda postoji i na području Orašca i Ćukova kod Kulen-Vakufa.
3.2.4 Biogeografske karakteristike
Biljni i životinjski svijet predstavljaju važne faktore koji privlače i usmjeravaju turiste na
određena geografska područja. Značaj biljnog i životinjskog svijeta nekog prostora
ogleda se u bogatstvu i raznovrsnosti koji doprinose oblikovanju fizionomije pejzaža.
Bogatstvo vrsta divljači u šumama i riba u vodama ne samo što uljepšava i čine određeno
područje zanimljivim, već pruža mogućnost za lov i ribolov, fotografiranje, istraživanje,
brigu za njihovo održanje i druge aktivnosti (Ružić i Demonja, 2013, str. 52). Također,
šume i šumsko zemljište čine važnu prirodnu atrakciju koja može biti važan činitelj
seoskog turizma.
Općinsko područje Bihaća uglavnom pokrivaju šume hrasta kitnjaka i graba te šume
bukve i jele. Na uskim potezima uz rijeku Unu su šume kitnjaka i crnog graba.
Jugozapadno od Bihaća je uski pojas sjeverozapadno dinarske visokoplaninske vegetacije
s uskolisnatom šašikom. Može se reći da ovo područje posjeduje kvalitetno šumsko
bogatstvo. Ukupna površina šuma na teritoriju općine Bihać iznosi 52.527 ha što
omogućuje visoku kvalitetu zdravog življenja na ovom području (Općina Bihać, 2014).
3.3 Antropogene turističke vrijednosti grada Bihaća
Društveni faktori relevantni za razvoj održivog turizma su objekti, događaji i
manifestacije u prostoru za koje se može vezati pažnja turista. Ružić i Demonja također
navode da je prostor privlačan ukoliko posjeduje određene društvene atrakcije kao što su:
spomenici kulture, narodna kultura, stanovanje i prehrana, narodni običaji i seoska
materijalna kultura sa starim zanatima, proizvodima, suvenirima, kulturne ustanove i
priredbe te zabavne, sportske i privredne manifestacije (Ružić i Demonja, 2013, str. 55).
Za razliku od prirodnih, koji pogoduju razvoju rekreativnih vrsta turizma, antropogene
turističke vrijednosti potiču kulturna i manifestacijska turistička kretanja. One neminovno
uvjetuju kraći boravak turista, a njihov posjet i organizacija nisu vremenski uvjetovane.
Zahvaljujući njima, turistički promet se može nesmetano odvijati tijekom cijele godine i
koristiti za produženje turističke sezone u odgovarajućim centrima i regijama.
18

3.3.1 Kulturno-povijesno nasljeđe i spomenici kulture
Na teritoriju Bihaća nalaze se brojni kulturno-povijesni spomenici koji svjedoče o
prošlosti ovog kraja. Neki od najznačajnijih kulturno-povijesnih spomenika su:
Kapetanova kula, Džamija Fethija, Crkva sv. Antuna, Kameno turbe i dr. Na području
Bihaća također se nalazi više srednjevjekovnih gradova od kojih se izdvajaju: Sokolačka
kula, Orašac, Havala i Ostrovica u Kulen Vakufu. Ovi srednjovjekovni gradovi, zajedno
s kulturno-povijesnim spomenicima, upotpunjuju turističku ponudu čitave općine, a
koncept održivog turizma ovog područja čine još privlačnijim.
Crkva sv. Antuna građena je krajem XIX. stoljeća, a završena 1894. godine u stilu
zapadnoeuropskog eklekticizma. Uz toranj crkve je i veliki kameni sarkofag, ukrašen
kamenom plastikom i heraldikom. Smatra se da je sagrađena na lokaciji gdje je i bila
jedna od porušenih srednjovjekovnih bihaćkih crkava. Tijekom bombardiranja u II.
svjetskom ratu crkva je bila devastirana, a od nje je ostao sačuvan samo gornji dio zidova
(Klix, 2016).
Slika 4: Crkva sv. Antuna

Izvor: Klix, 2016
Fethija džamija je jedina europska islamska bogomolja u gotičkom stilu. Najočuvanija je
sakralna građevina na ovim prostorima. Sagrađena je prvobitno kao crkva sv. Antuna
Padovanskog krajem XIII. i početkom XIV. stoljeća. Dolaskom Osmanlija na ove
prostore i osvajanjem posljednje utvrde u Pounju – Bihaća (1592. god.), crkva se
preuređuje u glavnu džamiju u gradu i dobiva naziv Fethija (u prijevodu – osvojena)
(Grad Bihać, 2020b).
19

Slika 5: Fethija džamija
Izvor: Visit my country, 2020
Kameno turbe potječe iz vremena austrougarske vladavine u Bihaću. Točno vrijeme
njegove izgradnje nije poznato, ali pretpostavlja se da je nastalo odmah nakon ustoličenja
nove austrougarske vlasti. Postoji nekoliko legendi o njegovom nastanku i o tome tko je
zapravo sahranjen u njemu.
Slika 6: Kameno turbe

Izvor: Moja avantura, 2020
O Kapetanovoj kuli postoji nekoliko legendi. Ona najpopularnija, koja je jednim dijelom
utemeljena na povijesnim činjenicama, kaže da je Bihaćka utvrda – Kapetanova kula
spasila život ugarsko-hrvatskom kralju Beli IV. od tatarskih konjanika. U znak svoje
zahvalnosti Bela IV. je proglasio Bihać slobodnim kraljevskim gradom. Danas je
20

Kapetanova kula Muzej USK-a u kojem se mogu pronaći rijetki eksponati iz vremena
japodskih plemena.
Slika 7: Kapetanova kula

Izvor: Visit Bihac, 2020a
3.3.2 Smještajni kapaciteti u gradu Bihaću
Smještajni kapaciteti grada Bihaća predstavljaju jedan od ključnih nositelja turističke
ponude. U sljedećoj tablici prikazano je kretanje broja kreveta u općini Bihać, USK i
FBiH.
Tablica 2: Kretanje broja kreveta na području općine Bihać, USK i FBiH
Izvor: Federalni zavod za statistiku, 2020
Broj ležaja
    2016.
    2017.
    2018.
    2019.
Bihać
    534
   684
   702
    787
USK
   1.070
1.477
   1.520
   1539
FBiH
  28.048
   30.707
   32.675
  34.433
21

Slika 8: Grafički prikaz kretanja broja ležaja na području Bihaća

Izvor: Federalni zavod za statistiku, 2020
Prema tabličnom prikazu očito je kako dolazi do porasta smještajnih kapaciteta na
području grada Bihaća. Tako je u Bihaću u 2019. godini bilo ukupno 787 kreveta
(hoteli/moteli, domaćinstva i ostalo), a postotak popunjenosti kapaciteta na godišnjem
nivou iznosio je 17,87%. Prosječan broj noćenja po dolazku u USK u 2019 godini bio je
2,1 dan.
Promet po vrstama ugostiteljskih objekata za 2005. – 2011. godinu bilježi očit rast, osim
za kategoriju kampovi i druge vrste ugostiteljskih objekata koja bilježi pad.
Tablica 3: Promet po vrstama ugostiteljskih objekata (KM)
Ugostiteljski
objekt
2006.
2007.
2008.
2009.
2010.
2011.
Hoteli
1.540.722 2.162.530 2.358.781
1.427.021 4.234.255
5.233.136
Restorani
1.747.691 2.036.201 2.138.705
2.390.866 2.158.645
2.186.386
Kafići
11.215
13.327
39.660
51.062
53.711
58.260
Barovi
102.071
105.984
107.681
237.622
157.005
216.508
Gostionice,
krčme
267.417
309.508
364.569
355.949
350.386
334.077
Slastičarnice,
mliječni
restorani

112.572

115.650

93.181

113.047

134.092

252.338
Kampovi i
dr.
477.225
747.313
1.248.708
1.381.277 224.497
116.921
Buffet
0
0
0
0
0
0
Kantine i dr.
0
0
0
0
0
0
22

Ostali ugost.
obj.
344.996
419.340
329.189
451.985
186.637
600.758
UKUPNO
4.603.909 5.909.853 6.680.474
6.408.829 7.499.228
8.998.384
Izvor: Općina Bihać, 2014
3.4 Razvijeni vidovi održivog turizma u Bihaću
Turizam kao djelatnost nosi sa sobom brojne ekološke posljedice po prirodu koja
predstavlja osnovu njegovog razvoja. U vezi s tim, u svijetu i kod nas su se razvili oblici
održivog turizma koji ima za cilj poštivanje životne sredine, a razvojem novog, održivog
turizma, javljaju se i „novi turisti“. Takvi turisti svoje turističke potrebe više ne
zadovoljavaju upražnjavanjem pasivnog odmora uz usputno dobivanje osnovnih
informacija o sadržajima destinacije, već su u potrazi za intenzivnijim događanjima i
doživljajima, avanturama, „autentičnim“ iskustvima i dubljim saznanjima (Krivošejev,
2014, str. 87).
Na području Bihaća su već potvrđeni neki oblici održivog turizma. Važniji među njima
su: seoski, ekoturizam, sportsko-rekreativni, avanturistički, kulturni i manifestacijski
turizam.
3.4.1 Seoski turizam
Grad Bihać, zahvaljujući netaknutoj prirodnoj ljepoti, rijeci Uni, kulturno-povijesnoj
baštini, ima odlične uvjete za razvoj seoskog turizma. Glavna turistička atrakcija u
ruralnom turizmu općine Bihać su ekosela, odnosno seoska domaćinstva koja se nalaze
uz rijeku Unu, ali i u okolini Nacionalnog parka Una. Arhaični izgled sela u Bihaću čuva
duh starog vremena i približava neka davna vremena i način života svim turistima koji ih
posjete. Ono što vrijedi spomenuti jest to da su brojna domaćinstva svoje domove
pretvorila u oaze za sve ljubitelje tradicionalne domaće hrane, čistog zraka, čiste prirode,
izvorske vode, slikovitih pejzaža i nezaboravnog doživljaja iskonske prirodne ljepote.
Vrijednost ovih turističkih antropogenih vrijednosti očituje se u izgledu tih naselja koja i
danas održavaju duh prošlog vremena. Mnoga etnodomaćinstva, pored smještajnih, nude
i rekreativne sadržaje, kao što su: rafting, ribolov, biciklizam, jahanje konja, planinarenje
i sl.
3.4.2 Ekoturizam
Prirodne potencijale za razvoj ekoturizma na ovom području čine vodotok rijeke Une i
Unca na potezu od izvorišta do Ripča (stupanj zaštite I-IV), kaskade i slapovi u Martin
Brodu, Veliki Milančićev buk, Jalak, srednji i donji buk i drugi; dio vodotoka, slapovi u
Ripču; Crno vrelo na rijeci Uncu; Štrbački buk na Uni kod Kestenovca; prašumsko
područje „Plješevica“; dolina rijeke Une od Ripča do Bosanskog Novog (stupanj zaštite
II-IV); Vrelo Ostrovica u Kulen Vakufu, a najznačajniji je NP Una koji se gotovo u
cijelosti prostire na teritoriju grada Bihaća i predstavlja jedan od triju nacionalnih parkova
u BiH. Svi oni zajedno čine spoj vrijednih prirodnih rijetkosti, raznolikog i očuvanog
prirodnog pejzaža jedinstvene ljepote, ekološki su čisti i zdravi, bez „prljave industrije“.

23

3.4.3 Sportsko-rekreativni i avanturistički turizam
Sportsko-rekreativni turizam su boravak i odmor zasnovani na sportsko-rekreativnim i
zabavnim aktivnostima u prirodi kao što su: trčanje, šetnje, izleti, vožnja biciklom,
sanjkanje, klizanje, plivanje, jahanje, veslanje, tenis, stolni tenis, odbojka, rukomet,
nogomet, košarka i sl. Ovaj vid turizma povezan je s prirodom i njenom održivošću jer se
u njenim predjelima i organizira.
Od sportsko-rekreativnih aktivnosti u Bihaću zastupljeni su izleti, pješačenje, biciklizam,
ronjenje, ribolov, rafting, vožnje kajakom i kanuom, penjanje po uređenom penjalištu,
spuštanje konopcem, špiljarenje, sudjelovanje u sportskim manifestacijama kao što su
Unski susreti, Sportska manifestacija posvećena danu grada i mnoge druge. Osim
navedenih, važne su i pasivne aktivnosti kao što su relaksacija u prirodi, promatranje
ptica, fotografiranje i sl.
Avanturistički turizam je oblik turizma koji se može svrstati i u održivi oblik turizma jer
pored toga što obuhvaća fizičku aktivnost i kulturnu razmjenu, on je povezan s prirodom
i njenom zaštitom. Oblici avanturističkog turizma su: pješačenje, višednevno pješačenje,
biciklističke ture itd.
Od avanturističkih vidova turizma u Bihaću mogućnost razvoja ima speleoturizam.
Najpoznatije, ali i nedovoljno istražene pećine na području grada Bihaća su: Kostela
pećina, Velika pećina, Hodžina pećina, Sedrena pećina. Navedene, još neistražene, pećine
u Bihaću u mnogo čemu su zanimljive speleolozima, turistima, izletnicima.
Bihać raspolaže kvalitetnim terenima za planinski biciklizam. Planine Plješevice,
Grmeča, Osječenice i Klekovače predstavljaju pravi izazov za sve posjetitelje. Na
strminama, padinama i šumama ovih planina organizirane su brojne biciklističke ture za
sve one koji vole izlet u nepoznato. Biciklističke i planinarske staze su uređene, a prilazni
putevi su funkcionalni.
U Bihaću je vrlo razvijeno i zračno jedriličarstvo pa se tako na aerodromu „Bihać-
Golubić“ mogu iznajmiti letjelice i oprema, ali i dobiti usluga obuke koju pruža
osposobljen nastavni kadar. Zračne struje u Bihaću mogu podignuti ozbiljnije poklonike
jedriličarstva na visine svjetskih rekorda dok oni manje zahtjevni mogu zadovoljiti svoje
adrenalinske potrebe i panoramskim letovima u malim sportskim avionima (Bihać –
jedinstvena priroda – bogata povijest, 2010, str. 18).
3.4.4 Kulturni turizam
Kulturni turizam se obično definira kao poseban oblik održivog turizma i podrazumijeva
„posjet osoba izvan domaće zajednice koje su potpuno ili djelimično motivirane
interesom za povijesne, umjetničke, znanstvene ili druge ponude vezane uz životni stil –
kulturno nasljeđe koje nudi zajednica, regija, grupa ili institucija“ (Hadžić, 2005; prema:
Krivošejev, 2014).
Kulturni turizam grada Bihaća motiviran je potrebom turista da posjete kulturne sadržaje
grada. Ti sadržaji su svakodnevni život seoskog stanovništva, a oni uključuju festivale i
druge kulturne i umjetničke programe koji omogućavaju upoznavanje, razumijevanje i
poštovanje lokalne kulture.
24

Ovaj prostor je i u kulturno-povijesnom smislu područje koje obiluje bogatim nasljeđem
arheoloških nalazišta i povijesnih spomenika. Poseban položaj tog prostora na tranzitnom
pravcu prema moru doveo ga je u prošlosti pod utjecaje brojnih kultura, otkuda potječu
bogata arheološka nalazišta, ostatci srednjovjekovnih utvrda i sakralnih objekata različitih
vjera i kultura. Tako se na području grada Bihaća nalaze brojni kulturno-povijesni
spomenici koji predstavljaju svjedočanstva povijesti, odnosno prošlosti ovog područja i
koji doprinose razvoju kulturnog turizma. Kulturni turizam obuhbvaća i religiozni
turizam koji se fokusira na turistička putovanja s ciljem zadovoljenja religijskih potreba.
Na području Bihaća postoje mnogobrojne crkve i džamije koje pružaju osnovu za razvoj
ovog vida turizma.
3.4.5 Manifestacijski turizam
Grad Bihać kao političko, sveučilišno, privredno, turističko, sportsko te svako drugo
središte USK-a, svakako predstavlja i glavno kulturno ishodište ovog dijela BiH.
Organizatori manifestacija na području grada Bihaća su uglavnom lokalna turistička
organizacija i lokalna samouprava. Organiziranje manifestacija je motivirano stvaranjem
atrakcija koje će privući goste i skrenuti pažnju na grad u kojem se organiziraju. Pored
toga, manifestacije se organiziraju kako bi se promovirali i prodavali određeni proizvodi
nekog kraja. Sportska i druga natjecanja u različitim disciplinama su također značajan
motiv organiziranja.
Na području Bihaća održavaju se brojne manifestacije koje privlače turiste iz okolnih
mjesta, ali i šire. Najvažnije turističko-kulturne manifestacije na prostoru grada Bihaća
su: Dan grada Bihaća, Dan rijeke Une, Bihaćko ljeto, Una regata, “EKOBIS” –
međunarodni ekološki sajam, Festival zabavne muzike Bihać, Festival narodne muzike
Bihać, Ulicom Bišća – kulturno-umjetnička manifestacija, Umjetnička kolonija za djecu
Centra „Duga“.
Kombinirana manifestacija sporta i kulture pod nazivom „Dan grada“ je manifestacija
koja nizom kulturnih i sportskih sadržaja obilježava rođendan grada. Po svojoj važnosti
u povijesnom smislu ova manifestacija svakako je najbitnija, ali u programskom smislu
je ona lepršava, revijalna i u svakom smislu slavljenička, pri čemu se, sukladno naravi
same manifestacije, umjetnički sadržaji svode na nešto manji broj u odnosu na neke druge
manifestacije koje se održavaju u Bihaću. Tijekom ove osmodnevne manifestacije
građani Bihaća i svi posjetitelji imaju priliku uživati u koncertima klasične muzike,
kazališnim predstavama, izložbama, zborskim nastupima i animiranim filmovima za
najmlađe.
Dan rijeke Une – manifestacija je koja ima za cilj razvoj i unapređenje ekološke svijesti
kod djece i odraslih kako bi se spriječilo zagađenje prirode i okoliša na prostoru grada
Bihaća, prije svega rijeke Une.
Tradicionalna manifestacija grada Bihaća je festival scenske umjetnosti pod nazivom
„Bihaćko ljeto“ koji se održava još od ljeta 1999. godine. U prvobitnom obliku spomenuti
festival je zamišljen kao teatarska smotra kazališta iz BiH, ali je on vremenom prerastao
u međunarodni festival regionalnog karaktera. Glavninu ovog festivala čine kazališne
predstave, uključujući i one namijenjene najmlađoj publici. Uz bogati kazališni program
Bihaćkog ljeta moguće je posjetiti i izložbe, predstavljanja raznih dokumentarnih
filmova, književnih djela te koncerte glazbenih izvođača (Una – Spring of life, 2020).
25

Una regata međunarodna je tradicionalna sportsko-kulturna manifestacija koja okuplja
zaljubljenike u rafting iz cijelog svijeta. Regata se odvija u trima etapama, a traje četiri
dana. Uz rafting, ovu manifestaciju obogaćuju i mnogi drugi kulturno-rekreacijski
sadržaji, primjerice skokovi s Gradskog mosta u Bihaću te koncerti raznih izvođača (Una
– Spring of life, 2020).
Međunarodni sajam „Ekobis“ predstavlja manifestaciju ekologije, ekoturizma i ekološke
industrije koja ima za cilj promociju i tržišnu valorizaciju proizvoda i usluga koje
doprinose realizaciji ciljeva održivog razvoja. Ova manifestacija privlači veliki broj
posjetitelja u grad Bihać i tako doprinosi razvoju i promociji Bihaća i USK-a kao turistički
atraktivnog i privredno zanimljivog područja BiH.
Tradicionalni festivali zabavne i narodne muzike koji nose naziv “Bihać” održavaju se
svake godine i karakterizira ih sudjelovanje velikog broja glazbenih zvijezda. Festivali su
karakteristični po svojoj kulturno-umjetničkoj vrijednosti, internacionalnom karakteru,
suvremenosti i uključenosti u glazbene trendove regije bivše Jugoslavije i Europe (Visit
Bihac, 2020b).
„Ulicom Bišća“ je najstarija kulturna manifestacija u Bihaću čiji su sadržaji koncipirani
prema interesima svih uzrasta, od najmlađih do najstarijih. Pored vrlo ozbiljnih sadržaja,
promocija, predstava, tijekom trajanja manifestacije organizuju se koncerti klasične
muzike, zabavne muzike i sevdaha, književne večeri, filmske projekcije i galerijske
izložbe (Vijesti.ba, 2018).
Likovna kolonija za djecu Centra „Duga“ okuplja veliki broj umjetnika koji kroz
druženje, razmjenu iskustva i zajednički rad pomažu osigurati nesmetan rad Centra za
nezbrinutu djecu „Duga“ te lakše i sretnije djetinjstvo štićenika ovog Centra. Ova
manifestacija se tradicionalno održava krajem svibnja i predstavlja jednu od
najznačajnijih kulturnih manifestacija humanitarnog karaktera u BiH (Una – Spring of
life, 2020).
3.5 SWOT analiza
SWOT analiza je alat koji se koristi za strateško planiranje i strateško upravljanje u
organizacijama. Tvorac analize je A. S. Humphrey. SWOT analiza je proces koji
uključuje četiri područja u dvjema dimenzijama. Sadrži četiri komponente: „snage“,
„slabosti“, „mogućnosti“ i „prijetnje“. Snage i slabosti su unutrašnji faktori i svojstva
organizacije, a mogućnosti i prijetnje su vanjski faktori i atributi okruženja (Gürel i Tat,
2017, str. 995).
U sljedećoj tablici su na jednostavan i objektivan način prikazane snage, slabosti,
mogućnosti i prijetnje razvoja održivog turizma Bihaća. Snage označavaju prednosti
grada Bihaća, a u okviru njih se ističe geografski položaj, očuvane prirodne i kulturne
baštine, očuvana životna sredina i sl. Slabosti, odnosno nedostatci grada Bihaća koji su
negativna strana za održivi razvoj turizma Bihaća su, prije svega, slaba postojeća
infrastruktura, loša promidžba, nedovoljan stupanj razvoja održivog turizma. S druge
strane, prilika za razvoj održivog turizma na području Bihaća pronalazi se u donacijama
i korištenju sredstava iz fondova EU-a i drugih međunarodnih financijskih izvora, porastu
interesa ljudi za zdrav način života, održive vidove turizma i očuvanje životne sredine.
Posljednji element SWOT analize su prijetnje, odnosno negativna strana u razvoju
održivog turizma Bihaća koje, prije svega, treba smanjiti. Među prijetnjama se ističe
26

neusklađenost zakona i procedura, odlazak stanovništva izvan granica Bihaća odnosno
USK-a, opasnost od zagađenja životne sredine, ekonomska kriza koja će se dijelom
odraziti i na smanjenje putovanja.
Tablica 4: SWOT analiza održivog turizma grada Bihaća
Snage
Slabosti
- Dobar turističko-geografski položaj;
- Veliki potencijal prirodnih resursa
(bogatstvo vodenih potencijala, povoljne
mikroklimatske karakteristike, bogatstvo
šuma);
- Atraktivni antropogeni turistički resursi
(bogato kulturno-povijesno nasljeđe);
- Kulturne i sportske manifestacije;
- Gostoprimstvo lokalnog stanovništva;
- Za sada dobro očuvana, čista,
nezagađena priroda kao osnova razvoja
održivog turizma.
- Nedovoljan stupanj razvoja održivog
turizma u usporedbi s potencijalima;
- Slaba postojeća infrastruktura;
- Nedovoljno iskorištavanje prirodnih i
kulturnih vrijednosti u turističke svrhe;
- Nedovoljno dodatnih i originalnih
turističkih sadržaja, naročito u zimskoj
ponudi;
- Nedovoljan marketing i turistička
promidžba;
- Nedostatak parkirnih mjesta;
Mogućnosti
Prijetnje
- Bolje iskorištavanje prirodnih i
turističkih vrijednosti u turističke svrhe;
-Korištenje fondova EU-a i drugih
međunarodnih financijskih izvora;
- Sve veća zainteresiranost ljudi za zdrav
život i boravak u očuvanim sredinama;
- Potražnja za održivim vidovima
turizma;
- Zaštita i očuvanje prirodne sredine;
-Povećan interes zapadnih turista za
novim i neistraženim regijama (UNWTO
izvještaji).
- Neusklađenost zakona i procedura;
- Migracije stanovništva;
- Slaba zainteresiranost općine za razvoj
održivog turizma;
- Globalna ekonomska situacija koja će
se dijelom odraziti i na smanjenje
putovanja;
- Opasnost od zagađenja životne sredine;
- Nedovoljan marketing održivih oblika
turizma i njihov značaj za cjelokupni
turistički razvoj Bihaća.

U gore navedenoj SWOT analizi predstavljene su ključne prednosti grada Bihaća. Grad
Bihać se nalazi u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine i ima vrlo povoljan
prometno-geografski položaj. Bogatstvo prirodnih resursa, idila, mir koji pruža ovaj grad,
njegovo bogato kulturno-povijesno nasljeđe, kao i nezagađena životna sredina,
predstavljaju temelj za razvoj održivog turizma. Još jedna pozitivna prednost prikazana u
tablici 4 je gostoprimstvo, ljubaznost i srdačnost lokalnih stanovnika, njihova spremnost
i korisnost. Također, brojne kulturno-sportske manifestacije koje se održavaju tijekom
27

godine u Bihaću privlače mnogobrojne turiste i, pored prirodnih ljepota, razlog su
njihovog zadržavanja u gradu.
Usprkos prednostima, Bihać ima i nekoliko nedostataka. Prvi od njih je taj što održivi
turizam nije razvijen na dovoljnoj razini u usporedbi sa svojim potencijalima. Smatra se
kako bi se trebalo poraditi na unapređenju i poboljšanju turističke ponude grada,
obnavljanju i rekonstrukciji nekih objekata s izrazitim potencijalom. Nedostatak
predstavlja i nedovoljno razvijena infrastruktura što utječe na vizualnu neprivlačnost
destinacije i ostavlja loš utisak na posjetitelje prilikom posjeta, stvarajući im osjećaj
nesigurnosti i nezaštićenosti. Još jedna od slabosti je nedovoljan marketing i promocija
turizma u Bihaću što se očituje neadekvatnim mrežnim stranicama i nedostatkom
promotivnog materijala pa je ključno raditi na marketinškim aktivnostima koje
obuhvaćaju i turističke proizvode. Zadovoljstvo posjetitelja umanjuje i nedovoljno
turističkih i zabavnih sadržaja, posebno tijekom zimske sezone. Nedovoljan broj
parkirnih mjesta je još jedan nedostatak grada Bihaća koji bi mogao obeshrabriti turiste
za posjet Bihaću.
Iako ima nedostatke, grad Bihać nudi neke mogućnosti poboljšanja u budućnosti. Jedna
od većih prilika je bolje iskorištavanje potencijala prirodnih i antropogenih vrijednosti što
bi povećalo broj dolazaka turista, a Bihać postao konkurentnijim i prepoznatljivijim na
tržištu. Još jedna prilika vidljiva je u potencijalu fondova Europske unije, zahvaljujući
čemu se osigurava dalji razvoj održivog turizma grada. Boravak u prirodi, sve veća
zainteresiranost ljudi za zdrav život i aktivno provođenje odmora, rastući su trendovi u
turizmu. Imajući u vidu takvu činjenicu, Bihać ima adekvatne temelje da svojim
netaknutim prirodnim ljepotama privuče posjetitelje koji imaju takve afinitete.
U nastavku će se istaknuti prijetnje. Prva opasnost je neusklađenost zakona i procedura.
Također, migracije stanovništva predstavljaju dodatnu opasnost jer mnoštvo
neodržavanih i napuštenih domova doprinosi lošem imidžu grada, a osim toga, migracije
znače i manje potencijalnih posjetitelja za Bihać, kao i manjak radne snage. Dodatnu
prijetnju predstavlja i slaba zainteresiranost općine za razvoj održivog turizma. Trenutna
globalna financijska situacija, prouzrokovana pandemijom COVID-19, negativno će se
odraziti na turistička putovanja širom svijeta pa samim tim i posjete Bihaću. Zagađenje
životne sredine uvijek može biti prijetnja jer ne samo da ostavlja negativan ekološki
utjecaj na ovo područje, već narušava i imidž grada.

28

4 EMPIRIJSKI DIO
4.1 Metodologija istraživanja
Istraživanje je za ovaj rad bilo od izuzetne važnosti jer su se njime željele potvrditi
određene činjenice i informacije, ali i saznati mišljenje domaćih i stranih posjetitelja.
Empirijski dio rada odnosi se na istraživanje temeljeno na prikupljanju primarnih
podataka. Podatci su prikupljeni anketnim upitnikom, a istražilo se mišljenje i stavovi
ispitanika o stanju održivog turizma u Bihaću i njegovom utjecaju na odabir turističke
destinacije posjetitelja.
4.2 Uzorak istraživanja
Uzorak je dio populacije na kojem se provodi istraživanje. Uzorak je slučajni jer je ciljani
broj ispitanika bio najmanje 120 ispitanika, a krajnji broj ispitanika je iznosio 282
ispitanika. Anketa se slala putem društvenih mreža od 17. svibnja 2020. godine do 1.
lipnja 2020. godine.
4.3 Anketni upitnik
Nakon prikupljanja podataka pristupilo se analizi i interpretaciji rezultata istraživanja.
Anketni upitnik sadrži ukupno 19 pitanja. Anketi je pristupilo 440 ljudi, djelomično ju je
ispunilo 405 ispitanika dok su cijelu anketu ispunila 282 ispitanika različite dobne i
spolne strukture.
Prvi dio ankete odnosi se na sociodemografske podatke, odnosno prikupljeni su podatci
o starosnoj dobi, spolu, obrazovnoj strukturi te području iz kojeg ispitanik dolazi. U
drugom dijelu ankete ispitano je jesu li ispitanici uopće upoznati s pojmom održivi
turizam, koliko su zapravo svjesni značaja održivog turizma te može li održivi turizam
utjecati na njihov odabir turističke destinacije. U posljednjem ili trećem dijelu ankete
fokusiralo se na Bihać i odabrane turističke atrakcije. U nastavku slijedi prikaz i
interpretacija dobivenih rezultata.
4.3.1 Sociodemografski podatci
Slika 9: Spol ispitanika

29

Prva skupina pitanja predstavlja demografsku skupinu te se bavi utvrđivanjem spolne,
dobne i druge strukture ispitanika. Prvo pitanje pokazuje da je od 400 ispitanika gotovo
231, odnosno 58% ženskog spola dok je 169 ispitanika ili 42% muškog spola (Slika 9).
Slika 10: Dobna struktura ispitanika

Drugo pitanje iz demografske skupine utvrđuje dobnu strukturu ispitanika. Vidljivo je da
po odgovorima prednjači mlađa populacija u rasponu od 26 do 35 godina (33%). Zatim
slijede ispitanici u dobi manjoj od 25 godina, njih 31%, a zatim ispitanici u dobi između
26 i 45 godina (20%). Udio od 10% pripada ispitanicima u rasponu od 46 do 55 godina,
a onaj od 4% pripada ispitanicima u dobi između 56 i 65 godina. Posljednji i najmanji
broj ispitanika stariji je od 65 godina, svega 1%.
Slika 11: Obrazovna struktura ispitanika
Treće pitanje analizira stupanj obrazovanja ispitanika. Najviše ispitanika ima srednju
stručnu spremu, njih 52%, dok najmanji broj ispitanika ima završeni doktorat i osnovnu
školu, njih 2%, odnosno 3%. Nadalje, 27% ispitanika ima završenu višu stručnu spremu.

30

Slika 12: Radni status ispitanika

Četvrto pitanje razvrstava ispitanike prema trenutnom radnom statusu. Najveći broj
ispitanika odgovorio je da je u radnom odnosu, njih 192, odnosno 57%. 23% ispitanika
je nezaposleno, 16% ispitanika još uvijek pohađa srednju školu ili fakultet, a 4%
ispitanika su umirovljenici.
Slika 13: Mjesečna primanja ispitanika
Peto pitanje bavi se osobnim dohotkom svakog pojedinog ispitanika. Prema dobivenim
odgovorima može se zaključiti kako najveći broj ispitanika ima primanja između 1000 i
1499 KM, njih 30%, a odmah za njima slijede ispitanici s primanjima višim od 2000 KM
(29%). Nakon toga slijede ispitanici s primanjima između 500 i 999 KM (23%), i na kraju
posljednje mjesto (18%) zauzimaju ispitanici s primanjima do 499 KM.

31

Slika 14: Mjesto stanovanja ispitanika

Šesto i posljednje demografsko pitanje analizira i grupira ispitanike prema geografskoj
lokaciji. Rezultati istraživanja pokazali su da najveći broj ispitanika stanuje u Unsko-
sanskom kantonu (45%), u Federaciji Bosne i Hercegovine 15%, u Republici Srpskoj 6%
i 33% drugo. U kategoriji drugo uvjerljivo najveći broj ispitanika naveo je kao svoje
mjesto stanovanja Sloveniju.
4.3.2 Podatci vezani za održivi turizam
Slika 15: „Jeste li upoznati s pojmom održivi turizam?“

Sedmo pitanje ovog anketnog upitnika predstavlja prvo pitanje iz skupine koja je vezana
za analizu održivog turizma. Sedmo pitanje najprije utvrđuje koliko je ispitanika upoznato
s pojmom „održivi turizam“. Na pitanje „Jeste li upoznati s pojmom održivi turizam?“
68% ispitanika je odgovorilo kako je upoznato s pojmom dok 32% ispitanika nije
upoznato. Smatra se kako je to dobar pokazatelj s obzirom na to da je većina ispitanika
odgovorila potvrdno (Slika 15).

32

Slika 16: „Na što vas asocira pojam održivi turizam?“

Osmo pitanje ankete pokušava saznati kakve su asocijacije ispitanika kada je riječ o
održivom turizmu. Rezultati istraživanja pokazali su kako pojam „održivi turizam“
najviše ispitanika (49%) asocira na društveno odgovorno poslovanje u turizmu te na
optimalno iskorištavanje resursa (49%), a najmanje na ispunjavanje očekivanja
posjetitelja (18%).
Slika 17: „Smatrate li da je razvoj održivog turizma bitan za atraktivnost određene
turističke destinacije?“

Deveto pitanje provjerava stavove ispitanika o značaju održivog turizma za atraktivnost
neke turističke destinacije. Rezultati istraživanja pokazuju da 91% ispitanika smatra kako
je razvoj održivog turizma bitan za atraktivnost turističke destinacije, 3% ispitanika
smatra suprotno dok 6% njih ne zna odgovor na postavljeno pitanje.

33

Slika 18: „Smatrate li da razvoj turizma negativno utječe na životnu sredinu?“

Deseto pitanje analizira utjecaj turizma na životnu sredinu. 81% ispitanika negativno je
odgovorilo na pitanje „Smatrate li da razvoj turizma negativno utječe na životnu
sredinu?“, 14% ispitanika je odgovorilo pozitivno dok je preostalih 5% ispitanika
neodlučno, odnosno ne znaju sa sigurnošću ostavlja li razvoj turizma negativne posljedice
po životnu sredinu.
Slika 19: „Što je za vas najbitnije prilikom odabira turističke destinacije?“

Jedanaesto pitanje ispituje faktore koji utječu na izbor određene turističke destinacije.
Rezultati pokazuju da je kod ispitanika, prilikom odabira turističke destinacije najbitnija
kvaliteta 74%, zatim slijede cijena (54%), blizina destinacije (17%), društveno odgovorno
poslovanje s 15% te drugo (6%).

34

Slika 20: „Može li prisutnost ponude održivog turizma u određenoj destinaciji utjecati
na vaš odabir za posjet konkretnoj turističkoj destinaciji?“

Dvanaesto pitanje provjerava kod ispitanika ima li održivi turizam utjecaj na njihov izbor
turističke destinacije. Na pitanje „Može li prisutnost ponude održivog turizma u
određenoj destinaciji utjecati na vaš odabir za posjet konkretnoj turističkoj destinaciji?“
najviše ispitanika odgovorilo je ponekad (57%), zatim slijedi odgovor da, uvijek (34%),
pa rijetko sa 6% i na kraju odgovor nikad sa 3%. Prema tome, može se zaključiti da je za
većinu ispitanika održivi turizam bitan prilikom odabira turističke destinacije pa,
sukladno tome, sve bi destinacije trebale poslovati po konceptu održivosti.
Slika 21: „Koji su vaši motivi odlaska u određenu turističku destinaciju?“

Trinaesto pitanje pokušava utvrditi koji su mogući razlozi posjeta određene turističke
destinacije. Prevladavajući razlog bile su ljepote prirode dok su sljedeći u nizu bili:
upoznavanje novih mjesta, dobra hrana i udoban smještaj, kulturno-povijesno nasljeđe,
rekreacija, aktivnosti, zabava i izlasci i na kraju, pasivni odmor.

35

Slika 22: „Smatrate li da turistička destinacija koja nudi produkte održivog turizma ima
veću posjećenost odnosno posljedično i profitabilnost?“

Četrnaesto pitanje ispituje stavove ispitanika o tome ima li turistička destinacija koja
posluje po principima održivog turizma veću profitabilnost i posjećenost. Više od pola
ispitanika, odnosno njih 53%, mišljenja je da turistička destinacija koja nudi produkte
održivog turizma ima veću posjećenost, a samim tim i profitabilnost, a samo 6%
ispitanika smatra da nema. Na osnovi provedenog istraživanja zaključuje se kako većina
ispitanika održivost u turizmu smatra ili važnim ili jako važnim, što znači da kod
potrošača jača svijest o važnosti održivog turizma.
4.3.3 Podatci vezani za turističke atrakcije grada Bihaća
Slika 23: „Smatrate li da grad/općina Bihać ima potencijal za razvoj održivog turizma?“

Petnaesto pitanje provjerava kod ispitanika smatraju li da Bihać posjeduje potencijal za
razvoj održivog turizma. 83% ispitanika smatra da Bihać ima potencijal za razvoj
održivog turizma, 4% ispitanika smatra da nema, a 13% ispitanika odgovorilo je da ne
zna, što upućuje na zaključak da oni nisu upućeni u stanje i mogući razvoj održivog
turizma na teritoriju Bihaća.
Šesnaesto pitanje ovog istraživanja traži od ispitanika da navedu lokalitete koji, po
njihovom mišljenju, imaju najviše potencijala za razvoj održivog turizma na području
36

Bihaća. Najčešći odgovori koje su ispitanici davali u anketi su: Nacionalni park Una,
Štrbački buk, Kapetanova kula te Martin brod.
Slika 24: „S kojom od navedenih atrakcija i manifestacija grada Bihaća ste upoznati?“

Sedamnaesto pitanje provjerava kod ispitanika njihovo poznavanje turističkih atrakcija i
manifestacija u Bihaću. Nacionalni park Una je atrakcija s kojom su ispitanici najviše
upoznati, zatim slijedi manifestacija Bihaćko ljeto, povijesna građevina Kapetanova kula
te kategorija drugo u okviru koje su ispitanici davali najčešće odgovore poput Una regate
i Ulicom Bišća.
Slika 25: Tvrdnje, Bihać

Osamnaesto pitanje sadrži tvrdnje o nekim od odabranih atrakcija Bihaća. S prvom
tvrdnjom „Nacionalni park Una najatraktivnije je područje Unsko-sanskog kantona te
ima potencijal za razvoj održivog turizma“ 71% ispitanika se slaže, 16% se djelomično
slaže, 1% se ne slaže dok 12% njih nije u potpunosti sigurno. Kada je riječ o drugoj tvrdnji
koja glasi „Kapetanova kula, kao kulturno-povijesna građevina koja se nalazi u srcu
Bihaća, privlači posjetitelje i ima veliki turistički potencijal“, najviše ispitanika, njih 36%
37

je odgovorilo da se u potpunosti slaže, 28% se djelomično slaže, 4% se ne slaže s tom
tvrdnjom, a 32% ne zna. Najveći broj ispitanika, njih 43% se slaže sa tvrdnjom „Bihaćko
ljeto, festival scenskih umjetnosti, veliki je turistički potencijal u području kazališne
umjetnosti“, 29% se djelomično slaže, 25% nije sigurno, a samo 3% ispitanika se izričito
ne slaže s predstavljenom tvrdnjom. S posljednjom u nizu tvrdnjom koja glasi „Bihać se
ističe svojim prirodnim ljepotama te bogatim kulturnim i povijesnim nasljeđem“ 69%
ispitanika se slaže, 20% djelomično se slaže, 10% možda dok onih koji se ne slažu s
navedenom tvrdnjom nema što je jasan pokazatelj da ispitanici vide Bihać kao grad bogat
prirodnim ljepotama te kulturno-povijesnim atrakcijama.
Slika 26: U slučaju da niste, biste li posjetili navedene atrakcije i manifestacije?

Prema rezultatima istraživanja, većina ispitanika posjetila bi svaku od navedenih atrakcija
u slučaju da već nije. Smatra se da je to dobar pokazatelj te da Bihać svojim atrakcijama
može privući posjetitelje.
4.4 Analiza rezultata istraživanja
U provedenom istraživanju ispitano je 58% žena i 42% osoba muškog spola čija je
najčešća starosna dob između 26 i 35 godina te je većina njih zaposlena, ima završenu
srednju školu i mjesto stanovanja u Unsko-sanskom kantonu. S pojmom održivi turizam
upoznato je 68% ispitanika što predstavlja dobar pokazatelj kada je riječ o samoj temi
rada. Također, preko 90% ispitanika smatra kako je razvoj održivog turizma važan za
atraktivnost turističke destinacije što se također smatra dobrim pokazateljom. Nadalje,
kod 34% ispitanih prisutnost ponude održivog turizma može uvijek utjecati na odabir
neke turističke destinacije, a kod 57% ispitanih ponekad. Ispitanici, točnije 53% njih,
smatra da prisutnost ponude održivog turizma u nekoj turističkoj destinaciji utječe na
njenu profitabilnost i posjećenost. Velika većina ispitanika mišljenja je da Bihać
posjeduje potencijal za razvoj održivog turizma te da su upoznati s atrakcijama i
manifestacijama grada od kojih najviše ističu Nacionalni park Unu, Kapetanovu kulu te
kulturno-umjetničku manifestaciju Bihaćko ljeto. S tvrdnjama koje se tiču atraktivnosti
odabranih turističkih atrakcija i manifestacija Bihaća, ispitanici se u najvećoj mjeri slažu,
te ističu da bi, u slučaju da nisu, posjetili svaku od navedenih atrakcija.
Stanje održivog turizma u Bihaću (kao i turizma u cjelini) nije na zadovoljavajućoj razini
što se može objasniti djelovanjem niza razloga, subjektivne i objektivne prirode. Ipak,
38

perspektive održivog turizma u Bihaću se mogu ocijeniti pozitivnima, imajući u vidu da
obuhvaća vidove turizma koji posljednjih nekoliko godina sve više zaokupljaju pažnju
posjetitelja. Usmjeravanje budućeg razvoja održivog turizma mora se zasnivati na
strategijskom pristupu što predstavlja suštinski preduvjet razvoja suvremenog turizma na
globalnoj razini. Strateški pravci održivog razvoja Bihaća su usmjereni na njegovo
pozicioniranje kao atraktivne turističke destinacije kako u nacionalnim tako i u
međunarodnim okvirima. Koncept održivog razvoja se može integrirati u postojeći
turistički razvoj jedino kroz strateške ciljeve razvoja koji su definirani vizijom i
strateškim prioritetima.

39

5 RASPRAVA REZULTATA
Prvi segment istražen kvantitativnim istraživanjem je značaj održivog turizma za
posjetitelje ciljne turističke destinacije. Analiziranjem dobivenih odgovora došlo se do
zaključka da je održivi turizam percipiran kao značajan vid turizma koji umnogome
doprinosi opredjeljenju turista za posjet određenoj destinaciji. Ispitanici su u najvećoj
mjeri upoznati s pojmom održivi turizam, a sam pojam održivi turizam ih najviše asocira
na društveno odgovorno poslovanje u turizmu te na optimalno iskorištavanje resursa.
Smatraju da je razvoj održivog turizma bitan za atraktivnost određene turističke
destinacije, ali i da razvoj turizma ne utječe negativno na životnu sredinu i na samu
vrijednost destinacije. Kvaliteta i cijena su najvažniji faktori koji imaju presudan utjecaj
na izbor određene destinacije, a od značaja je i prisutnost ponude održivog turizma.
Najčešći motivi za posjet određenoj turističkoj destinaciji su prirodne ljepote i
upoznavanje novih mjesta. Smatraju da destinacija koja svoje poslovanje zasniva na
koncepciji održivog turizma ima veću posjećenost, a samim time i profitabilnost.
Drugi analizirani segment u ovom istraživanju tiče se turističkih atrakcija grada Bihaća.
Prikupljeni odgovori svjedoče da grad u svojoj turističkoj ponudi raspolaže mnoštvom
turističkih atrakcija koje osiguravaju potencijale za daljnji razvoj održivog turizma.
Bihać, dakle, ima potencijal za razvoj održivog turizma, a od lokaliteta s najvećim
potencijalom izdvajaju se Nacionalni park Una, Štrbački buk, Kapetanova kula te Martin
brod. Nacionalni park Una najatraktivnije je područje Unsko-sanskog kantona i ima veliki
potencijal za razvoj održivog turizma. Kulturno-povijesna građevina Kapetanova kula i
manifestacija Bihaćko ljeto također imaju veliki turistički potencijal.
Prije prikupljanja rezultata istraživanja postavljene su sljedeće tri hipoteze:
H1: Ponuda i produkti održivog turizma utječu na atraktivnost i odabir grada Bihaća kao
ciljne turističke destinacije kod  više od 15% ispitanika.
H2: Četvrtina ispitanika, kako domaći tako i strani posjetitelji, upoznati su sa turističkim
atrakcijama prirodne i kulturne baštine grada Bihaća.
H3: Bihać ima  po mišljenju ispitanika potencijal za daljnji održivi razvoj seoskog
turizma, održivi razvoj ekoturizma i razvoj drugih vidova održivog i odgovornog turizma.
Na osnovi dobivenih rezultata iz ovog istraživanja može se zaključiti da su sve tri hipoteze
prihvaćene, odnosno njihova točnost je dokazana.
Prvu hipotezu ne možemo opovrgnuti, to dokazujemo pitanjima: „Smatrate li da je razvoj
održivog turizma bitan za atraktivnost određene turističke destinacije?“ i „Može li
prisutnost ponude održivog turizma u određenoj turističkoj destinaciji utjecati na vaš
odabir za posjet konkretnoj turističkoj destinaciji?“. Čak 91% ispitanika smatra da je
razvoj održivog turizma bitan za atraktivnost određene turističke destinacije, a 34%
ispitanika smatra da produkti  i ponuda održivog turizma mogu uvijek utjecati na njihov
odabir turističke destinacije. Sukladno danim odgovorima, može se zaključiti da hipoteza
nije opovrgnuta.
Točnost druge hipoteze ne možemo opovrgnuti, to dokazujemo sa pitanjem „S kojom od
navedenih atrakcija i manifestacija grada Bihaća ste upoznati?“. Na ovo pitanje čak 91%
40

ispitanika odgovorilo je da su upoznati s Nacionalnim parkom Una, 48% je upoznato s
manifestacijom Bihaćko ljeto, 42% s povijesnom građevinom Kapetanova kula, a 13%
ispitanika je upoznato s atrakcijama koje nisu navedene u anketi (najčešće dani odgovori
su manifestacije Una regata i Ulicom Bišća). Prema tome, hipoteza nije opovrgnuta.
Treću hipotezu nije moguće opovrgnuti, to dokazujemo sa pitanjem „Smatrate li da
grad/općina Bihać ima potencijal za razvoj održivog turizma?“ Na ovo pitanje, 83%
ispitanih odgovorilo je kako smatra da Bihać ima potencijal za razvoj održivog turizma,
4% odgovorilo je da nema, a 13% odgovorilo je da ne zna. Prema tim odgovorima,
hipoteza nije opovrgnuta.

41

6 STRATEŠKI PRAVCI RAZVOJA ODRŽIVOG
TURIZMA U BIHAĆU
6.1. Vizija
Na osnovi iznesene SWOT analize, oblikovana je vizija grada Bihaća do 2025. godine,
koja glasi:
Grad Bihać će postati prepoznatljiva i profilirana turistička destinacija, usmjerena ka
konkretnim tržišnim segmentima, među kojima će posebna pozornost biti posvećena
sportsko-rekreativnom, kulturno-povijesnom, seoskom i manifestacijskom turizmu.
Suština vizije razvoja turizma Bihaća je vrednovanje prirodnih i kulturnih vrijednosti
Bihaća na adekvatan način, odnosno održivim korištenjem dobiti nove upotrebne
vrijednosti.
6.2 Prioritetna područja i mjere
PRIORITETNO PODRUČJE 1: UNAPREĐENJE TURISTIČKIH KAPACITETA
Pored trenutne ponude kojom grad Bihać raspolaže, postoje još neke mogućnosti odnosno
ideje koje mogu valorizirati ovo područje. Predlaže se organiziranje natjecanja u prirodi
tijekom sezone, a izvan sezone korištenje kapaciteta Nacionalnog parka Une za pripreme
sportaša koji se bave ekipnim sportovima. Dobrom organizacijom ponude i isticanjem
onih potencijala sportskog turizma koji mogu biti aktualni tijekom cijele godine, moguće
je ostvariti pozitivne rezultate. Sljedeći prijedlog je osposobljavanje skijaškog centra
„Duga luka“ na planini Plješevici što bi dovelo do razvoja zimskog turizma na ovom
području. Još jedan od prijedloga je izgradnja termalno-kontinentalne rivijere zasnovane
na kapacitetima lječilišta Banja Gata čime će se sportski programi uspješno kombinirati
s programima zdravstvenog turizma.
Mjera 1: Organiziranje sportskih natjecanja
Za rafting, biciklizam, kajakaštvo i sportsko penjanje mogu se organizirati natjecanja i
prvenstva, kao i redovni treninzi. Potrebno je, dakle, osmisliti programe koji objedinjuju
ponudu zasnovanu na bogatoj kulturno-povijesnoj baštini i prirodnim karakteristikama uz
organiziranje različitih aktivnosti – sportskih i natjecateljskih turnira u prirodi (ekstremni
sportovi – paraglajding, biciklističke trke, nogometne, košarkaške i odbojkaške utakmice,
vaterpolo turniri i sl.). Nacionalni park Una također može koristiti svoje kapacitete izvan
sezone za pripreme sportaša koji se bave i drugim vidovima sporta (kao na primjer,
pripreme nogometaša).
Mjera 2: Revitalizacija zimsko-rekreativnog centra „Duga luka“
Planina Plješevica, koja se manjim dijelom nalazi u BiH, a većim u Hrvatskoj, pruža
brojne turističke mogućnosti. Zimski turizam je na prvom mjestu jer je ova planina
poznata po obilnim snjegovima i prelijepom zimskom ambijentu. Glavni cilj bi bio
osposobiti skijaški centar „Duga luka“ koji je kao kolateral rađen u vrijeme Zimskih
olimpijskih igara u Sarajevu 1984. godine, da bi 2-3 godine nakon Olimpijskih igara bio
42

ugašen, a za vrijeme građanskog rata u Bosni i Hercegovini tijekom devedesetih godina
prošlog vijeka u znatnoj mjeri i devastiran. Kako bi se uveli neki novi oblici ponude koji
su vrlo popularni u svjetskim okvirima (alpske skijaške discipline – spust, slalom, super-
veleslalom, biatlon i sl.) potrebno je osposobiti navedeni ski-centar, tehnički urediti i
markirati staze za skijanje, žičaru i pristupne ceste s manipulativnim parkirnim
površinama. Na taj način bi se, sasvim sigurno, stvorili uvjeti za intenzivnu dnevnu
rekreaciju, obogatila turistička ponuda, osigurali uvjeti za bavljenje sportsko-
rekreativnim aktivnostima, posebno u zimskom periodu, te stvorile mogućnosti za razvoj
seoskog turizma i zaštite životne sredine.
Mjera 3: Izgradnja termalno-kontinentalne rivijere zasnovane na kapacitetima lječilišta
Banja Gata
Još jedna od mogućnosti za razvoj turističke ponude Bihaća je izgradnja termalno-
kontinentalne rivijere zasnovane na kapacitetima lječilišta Banja Gata koje odlikuju
bogati i ljekoviti termalni izvori. Plan bi bio izgraditi turističke sadržaje i kapacitete u
funkciji razvoja banjskog turizma te izgraditi hotelske kapacitete, bazene i ostale osnovne
i prateće banjske i sportsko-rekreativne sadržaje. Na taj način će se sportski programi
uspješno kombinirati s programima zdravstvenog turizma (oporavak sportaša,
rekreativaca, invalidnih osoba itd.), kao i programima wellnessa.
PRIORITETNO PODRUČJE 2: RAZVOJ TURISTIČKE INFRASTRUKTURE
Ukoliko se želi povećati opseg turističke ponude, potrebno je osigurati veću i kvalitetniju
infrastrukturu koja će omogućiti i podržati razvoj ponude. Predlaže se poboljšanje
smještajnih uvjeta osnovnih smještajnih objekata, ali i u privatnim domaćinstvima te
iskorištavanje punog potencijala kamping lokacija. Također, predlaže se i revitalizacija i
rekonstrukciju objekata tradicionalne arhitekture na području Bihaća, te rekonstrukcija
infrastrukture za sportsko-rekreativni zračni promet.
Mjera 1: Poboljšanje smještajnih uvjeta
Kako bi održivi turizam postao značajniji oblik turizma na području Bihaća neophodno
je poboljšanje smještajnih uvjeta. Potrebno je podići razinu kvalitete ne samo postojećih
osnovnih smještajnih objekata u Bihaću, nego i komplementarnih smještajnih kapaciteta,
naročito privatnih domaćinstava. Kao jedna od mogućih aktivnosti u tu svrhu predlaže se
uspostava i implementacija programa malih grantova za poboljšanje privatnog,
nehotelskog smještaja, posebno u područjima koja su određena za razvoj seoskog i
etnoturizma.
Također, predlaže se iskorištavanje potencijala kamping lokacija kao jedan od modela
smještaja, uz napomenu da kamping lokacije moraju ispunjavati minimalne uvjete
definirane kvalitete infrastrukture i dodanih usluga te biti ekološki prihvatljive. Nadalje,
potrebno je ispitati mogućnosti obnove porušenih sela u nacionalnom parku Una kako bi
se optimalno koristio raspoloživi prostor i prvoklasne lokacije i time, nesumnjivo,
doprinijelo razvoju etno- i seoskog turizma.

43

Mjera 2: Revitalizacija i rekonstrukcija objekata tradicionalne arhitekture
Potrebno je pružiti podršku obnovi objekata u staroj jezgri grada. Tu se, prije svega, misli
na izgradnju i restauraciju objekta „Konak“ u staroj gradskoj jezgri Bihaća. Također,
predlaže se rekonstrukcija starih gradova – utvrda na području općine Bihać.
Mjera 3: Rekonstrukcija infrastrukture za sportsko-rekreativni zračni promet
Za razvoj sportsko-rekreativnog sadržaja u Bihaću postoji potreba za obnovom i
rekonstrukcijom infrastrukture za sportsko-rekreativni zračni promet. Naime, potrebno je
izvršiti modernizaciju poletno-sletne staze i aktivirati turistički aerodrom Golubić u
Bihaću koji će obogatiti turističku ponudu i ostvariti bolju povezanost između turističkih
kapaciteta regije i korisnika turističkih usluga, prije svega iz zemalja bližeg okruženja.
Aerodrom bi bio najbliža veza između zapadno europskih turoperatora i ovog dijela
Bosne i Hercegovine i Like u Hrvatskoj. Osim pripreme i izgradnje asfaltne poletno-
sletne piste, neophodno je provesti izgradnju i ostalih infrastrukturnih sadržaja i
unaprjeđenje organizacije koja će upravljati aerodromom i vršiti aktivnu promociju i
valorizaciju ukupnog turističkog proizvoda regije.
PRIORITETNO PODRUČJE 3: NOVI PRISTUP PROMOCIJI
Kako bi grad Bihać postao prepoznatljiv, prvo je potrebno osvježiti originalnu internetsku
stranicu kojom upravlja turistička zajednica Bihaća. Mrežna stranica je zastarjela i treba
je redizajnirati na svim područjima kao što su fotografije, font, boja, tekst itd. Također je
potrebno efikasnije voditi službeni Facebook profil Turističke zajednice grada Bihaća
odnosno učinkovitije koristiti cijeli niz alata koje Facebook pruža. Još jedan od prijedloga
je poboljšanje medijske prezentacije koja uključuje bolje odnose s medijima i utjecajnim
ljudima (influenserima i blogerima).
Mjera 1: Stilska promjena trenutne mrežne stranice Turističke zajednice grada Bihaća
Mrežna stranica Turističke zajednice Bihaća nije u tako dobrom stanju. Potrebno je
izvršiti promjene i poboljšanja u pogledu stilova, upotrebljivosti i razumljivosti. Stranica
će biti dizajnirana tako da osnovne informacije, kontakti, linkovi društvenih mreža budu
lako pregledni i dostupni, redovitije će se objavljivati sadržaji koji se tiču gradskih
događaja i vijesti, a stranicu će biti moguće pregledati na bosanskom, engleskom i
njemačkom jeziku. Uz upotrebu najmodernije tehnologije predlaže se izrada virtualnih
šetnji kroz neke od najpoznatijih lokaliteta Bihaća, a koje će biti vidljive na stranici
Turističke zajednice i tako privući dodatan broj posjetitelja.
Mjera 2: Poboljšanje medijske prezentacije, tj. poboljšanje odnosa s medijima i
utjecajnim ljudima (influenseri i blogeri)
Grad Bihać treba postati medijski vidljiviji. Portali kao što su biscani.net, klix.ba,
uskinfo.ba, često objavljuju članke koje se tiču turizma u Bihaću, ali smatra se kako za
razvoj bihaćkog turizma takvi internetski portali nisu dovoljno učinkoviti koliko je
efikasna sama reklama na televiziji ili radiju. Osim lokalnih (RTV USK, Radio Bihać,
Novi Radio Bihać) važni su i državni mediji (FTV, BHT 1, BH Radio 1).
44

U medijskoj prezentaciji važno je napraviti dobar i kvalitetan promotivni spot za grad
Bihać. U snimanje takvog promotivnog spota poželjno je uključiti poznate
bosanskohercegovačke sportaše (na primjer, nogometaš Edin Džeko, NBA košarkaš
Džanan Musa, tenisač Damir Džumhur, atletičar Mesud Pezer kao i drugi sportaši) te
bosanskohercegovačke blogere i youtubere koji će se naći u različitim situacijama i
različitim aktivnostima koje nudi grad Bihać i tako ga promovirati kao mjesto stvoreno
za sportsko-rekreativne aktivnosti, bogato netaknutim prirodnim ljepotama i kulturno-
povijesnim nasljeđem.
Mjera 3: Učinkovitije vođenje službenog Facebook profila Turističke zajednice grada
Bihaća
Na društvenoj mreži Facebook postoji stranica Visit Bihac koja predstavlja službenu
stranicu Turističke zajednice Bihaća i koju je „lajkalo“ preko 20.000 ljudi. Međutim,
objave koje se objavljuju na stranici, iako redovne, često su dosadne i nezanimljive, jer
se objavljuju po principu kopiranja linka neke vjesti ili događaja na stranicu ili dijeljenja
sadržaja s neke druge Facebook stranice. Ovo nije način kojim se mogu privući ljudi da
lajkuju i dijele sadržaj dalje, a posebno ne mlađa populacija. Zbog toga objave trebaju
biti kreativnije, zanimljivije, uz korisne i informativne opise.
6.3 Pokazatelji i praćenje
Sljedeća tablica navodi pokazatelje za svaku mjeru i način praćenja izvođenja ovih
pokazatelja.
Tablica 5: Pokazatelji i način praćenja za grad Bihać
Prioritetno područje 1: unapređenje turističkih kapaciteta
Mjera 1: Organiziranje
sportskih natjecanja
Pokazatelj 1: organiziranje
sportskih natjecanja se
povećava za 10% u
razdoblju od dvije godine.
Praćenje: Tijekom godine
izvršenja mjere i
najmanje dvije sljedeće
godine. Analizom
statistike poslovanja
uspoređuje se kakav
učinak (broj organiziranih
događaja, broj sportaša i
rekreativaca) ima mjera
na razvoj održivog
turizma grada Bihaća.
Pokazatelj 2:
organiziranjem sportskih
natjecanja i manifestacija
povećava se rezervacija i
dolazak sportaša i
rekreativaca za 15% u
razdoblju od dvije godine.
Mjera 2: Revitalizacija
zimsko-rekreativnog
centra „Duga luka“
Pokazatelj 1: uređenje
skijaške staze “Duga luka”.
Pokazatelj 2: broj dolazaka
turista u Bihać tijekom
zimske sezone se povećava
za 15%.
Praćenje: Tijekom godine
izvršenja mjere i
najmanje dvije sljedeće
godine mjeriti vraća li se
investicija. Statistiku
dolazaka provjeravati
svakih šest mjeseci.
45

Mjera 3: Izgradnja
termalno-kontinentalne
rivijere zasnovane na
kapacitetima lječilišta
Banja Gata
Pokazatelj 1: izgradnja
hotelskih kapaciteta,
bazena i ostalih osnovnih i
pratećih banjskih i
sportsko-rekreativnih
sadržaja.
Pokazatelj 2: povećanje
broja korisnika usluga
banjskog-zdravstvenog
turizma za 10%.
Praćenje: Tijekom godine
izvršenja mjere i
najmanje sljedeće dvije
godine nakon mjere
pratiti vraća li se
investicija. Statistiku
banjskog turizma
provjeravati svakih šest
mjeseci.
Prioritetno područje 2: razvoj infrastrukture
Mjera 1: Poboljšanje
smještajnih uvjeta
Pokazatelj 1: broj
rezervacija za turističke
ponude povećat će se za
10% tijekom dvogodišnjeg
razdoblja.
Pokazatelj 2: broj dolazaka
stranih gostiju povećat će
se za 10% u razdoblju od
dvije godine.
Pokazatelj 3: broj korisnika
kamping usluga će se
povećati za 20%.
Praćenje: Godinu dana
prije mjere i najmanje
dvije sljedeće godine.
Uspoređuje se utjecaj
mjere na smještajne
kapacitete Bihaća
analizirajući statistiku
smještajnih kapaciteta
kako bi se provjerio
učinak mjere.
Mjera 2: Revitalizacija i
rekonstrukcija objekata
tradicionalne arhitekture
Pokazatelj 1: povećanje
kulturnih, turističkih i
obrazovnih sadržaja za
10% u razdoblju od dvije
godine.
Pokazatelj 2: veći broj
posjetitelja i duže
zadržavanje na području
općine Bihać, trenutna je
prosječan broj noćenja po
dolazku 2,1. Cilj je da do
2025 taj broj bude oko 2,5-
3 dana..
Praćenje: Tijekom godine
izvršenja mjere i
najmanje dvije sljedeće
godine. Statistiku
dolazaka provjeravati
svakih šest mjeseci.

Mjera 3: Rekonstrukcija
infrastrukture za sportsko-
rekreativni zračni promet
Pokazatelj 1:
moderniziranje poletno-
sletne staze i aktiviranje
turističkog aerodroma
Golubić u Bihaću.
Praćenje: Tijekom godine
izvršenja mjere i
najmanje dvije sljedeće
godine. Statistiku posjeta
turističkom aerodromu
46

Pokazatelj 2: broj korisnika
usluga sportsko-
rekreativnog zračnog
prometa se povećava za
15% u dvogodišnjem
razdoblju.
provjeravati svakih šest
mjeseci.
Prioritetno područje 3: novi pristup promociji
Mjera 1: Stilska promjena
trenutne mrežne stranice
Turističke zajednice grada
Bihaća
Pokazatelj 1: 20% više
dostupnih informacija za
turiste na mrežnoj stranici.
Pokazatelj 2: pet puta više
transparentnosti za turiste i
neposredna ažuriranja.
Praćenje: Godinu dana
prije mjere i najmanje
dvije sljedeće godine.
Dva puta godišnje
uspoređuje se utjecaj
mjere na razvoj održivog
turizma Bihaća.
Mjera 2: Poboljšanje
medijske prezentacije, tj.
poboljšanje odnosa s
medijima i utjecajnim
ljudima (influenseri i
blogeri)

Pokazatelj 1: 20% više
promotivnih spotova o
gradu Bihaću na medijima
s nacionalnom
frekvencijom. Da osim
lokalne televizije i radija
Bihać koji danas pokrivaju
ovaj segmenat se uključe i
državne televizije.
Pokazatelj 2: veći broj
pozitivnih komentara i
lijepih riječi o Bihaću
youtubera, influensera i
ostalih gostiju na njihovim
kanalima i društvenim
mrežama.

Praćenje: Tijekom godine
izvršenja mjere i
najmanje dvije sljedeće
godine. Analizom
statističkih podataka
utvrđuje se učinak mjere
na turističku posjećenost
Bihaću.

Mjera 3: Učinkovito
vođenje službenog
Facebook profila
Turističke zajednice grada
Bihaća
Pokazatelj 1: Učinkovitijim
vođenjem Facebook profila
dobit će se 20% veći broj
pratitelja, lajkova,
komentara, podijeljenih
objava tijekom
petogodišnjeg razdoblja.
Pokazatelj 2: Učinkovitijim
vođenjem povećat će se
posjet mrežnoj stranici za
15% u razdoblju od jedne
godine.
Praćenje: Praćenje broja
objava, broja sviđanja i
dijeljenja te povećanje
broja pratitelja kroz
Facebookove statističke
alate, nakon svake
objave. četiri puta
godišnje analiza
dugoročne statistike.
47

6.4 Sažetak
Grad Bihać ima puno neiskorištenih potencijala za daljnji uspješan razvoj turizma.
Zahvaljujući prirodnim ljepotama i bogatom kulturno-povijesnom nasljeđu, nudi različite
mogućnosti za posjet turista. Bihać ima puno prirodnih atrakcija, kao što su rijeka Una i
istoimeni Nacionalni park, spomenike tradicionalne arhitekture i razne kulturne i
sportsko-kulturne manifestacije. Utvrđeno je kako je za uspješniji razvoj održivog
turizma na području Bihaća potrebno izvršiti određene promjene u infrastrukturi, razvoju
postojećih turističkih kapaciteta i promociji grada Bihaća. Zaključeno je kako je gradu
Bihaću potreban veći broj sportskih natjecanja, revitalizacija skijaške staze „Duga luka“
te izgradnja termalno-kontinentalne rivijere zasnovane na kapacitetima lječilišta Banja
Gata. Također je neophodno poboljšati smještajne uvjete u Bihaću te izvršiti revitalizaciju
i rekonstrukciju objekata tradicionalne arhitekture i infrastrukture za sportsko-rekreativni
zračni promet. Nadalje, zaključeno je kako Turistička zajednica grada Bihaća mora na
svojoj vlastitoj internetskoj i Facebook stranici izvršiti određene promjene i inovacije. S
ovim prijedlozima koji su istaknuti u prethodnom dijela rada, nadamo se da će turizam
grada Bihaća zasnovan na principima održivog razvoja funkcionirati još bolje i time
postati prepoznatljiva turistička destinacija Bosne i Hercegovine, regije i Europe.

48

7 ZAKLJUČAK
Pojavom masovnog turizma, turizam se identificira kao jedna od aktivnosti koja u
prostoru ostavlja značajne negativne posljedice i dovodi do destrukcije turističkih resursa.
Uzimajući u obzir takvo očigledno narušavanje kvalitete životne sredine, postavlja se
pitanje međuodnosa čovjeka i njegove okoline. U potrazi za odgovorima javlja se potreba
zaštite prirode i nastojanja za održivim razvojem kojim bi prirodni ekosistemi bili
sačuvani, a čovjek mogao nastaviti svoje aktivnosti u prostoru, ali s pojačanom
osjetljivošću prema životnoj sredini. Drugim riječima, javlja se potreba za kontroliranjem
odnosno sprječavanjem različitih negativnih efekata koji proizlaze iz turističkih kretanja.
Takav pristup u turizmu koji se zasniva na širenju svijesti o značaju očuvanja prirodne
osnove ekonomskog, društvenog i svakog drugog razvoja je koncept održivog razvoja
turizma koji ima za cilj spriječiti nekontrolirani razvoj uništavanja resursa na kojima se
turizam razvija.
Razvoj turizma je uvjetovan geografskim prostorom, a dijelovi geografskog prostora
svojim turističkim atrakcijama potiču ljude iz drugih krajeva da ih posjete ili u njima
privremeno borave. Turističke atrakcije su temeljni turistički resursi svake turističke
destinacije koji određuju veličinu turističke ponude i samim tim razvoj turizma. One su
određene turističkim potrebama, motivima i aktivnostima.
Na osnovi prikupljene literature i u tijeku pisanja ovog diplomskog rada, može se
zaključiti da područje Bihaća obiluje brojnim turističkim atrakcijama, kako prirodnim,
tako i antropogenim. Naime, na području Bihaća smješten je prvi nacionalni park u FBiH,
koji se zove po rijeci Uni i gotovo u cjelosti se prostire na području općine Bihać.
Također, na prostoru Bihaća je locirano i obilje kulturno-povijesnih spomenika, kao što
su crkva sv. Antuna, Fethija džamija, Kameno turbe, Kapetanova kula i brojni drugi.
Osim prirodnih ljepota i kulturne baštine, Bihać je grad u kome se održavaju brojna
kulturno-umjetnička i sportska događanja, odnosno grad koji nudi različite sadržaje za
zabavu i slobodno vrijeme.
Cilj rada je bio dokazati koliko je važan održivi turizam, ne samo za sadašnje, nego i za
buduće generacije kojima treba ostaviti barem onoliko mogućnosti za razvoj koliko ih mi
sada imamo, ali i prikazati sposobnost grada Bihaća da svojim turističkim atrakcijama
privuče posjetitelje. Prema rezultatima provedenog anketnog istraživanja, može se
zaključiti da je većina ispitanika (od ukupno 282 ispitanika koji su u cjelosti ispunili
anketu) mišljenja da održivi turizam može utjecati na njihov odabir turističke destinacije.
Čak 91% ispitanika smatra da je razvoj održivog turizma bitan za atraktivnost turističke
destinacije. Osim toga, 83% ispitanika smatra da Bihać ima potencijal za razvoj održivog
turizma, a većina ispitanika upoznata je sa svim odabranim atrakcijama Bihaća
(Nacionalni park Una, Bihaćko ljeto, Kapetanova kula).
Iako grad Bihać predstavlja glavno kulturno ishodište ovog dijela BiH te iako raspolaže
značajnim turističkim potencijalima, kako prirodnim tako i antropogenim, bitno je
istaknuti kako oni do sada nisu bili u potpunosti iskorišteni. Grad Bihać ima izuzetne
mogućnosti za razvoj, ali taj razvoj mora biti u korak s konceptom održivog razvoja jer
se samo tako mogu sačuvati sve turističke vrijednosti kojima ovaj grad raspolaže.
Razvojem i suvremenom promocijom održivog turizma, Bihać bi postao atraktivna
turistička destinacija, ne samo od nacionalnog nego i međunarodnog značaja. Za
49

postizanje spomenutog cilja neophodno je unaprijediti postojeće turističke kapacitete,
osigurati veću i kvalitetniju infrastrukturu koja će omogućiti i podržati razvoj turističke
ponude te promovirati destinaciju na jedan novi, učinkovit način.
Iako grad Bihać ima zadovoljavajuću turističku ponudu, postoje još neke ideje koje mogu
turistički valorizovati ovu destinaciju, a koje će doprinijeti razvoju turizma na održivim
osnovama. Činjenica je da su sport i rekreacija nezamjenjivi prateći ili noseći elementi
suvremenog turističkog iskustva i da kao takvi značajno određuju razinu zadovoljstva
turista pa sukladno tome, kvaliteta ovakve ponude određuje razinu lojalnosti potrošača,
kao i potencijalne ekonomske benefite takvog ponašanja turista. Zbog toga, jedna od
mogućnosti za grad Bihać je organiziranje sportskih natjecanja u prirodi tijekom
turističke sezone, a nakon iste, kapaciteti Nacionalnog parka se mogu koristiti za treninge
i pripreme sportaša koji se bave ekipnim sportovima. Ovako planirani sadržaji sportsko-
rekreativnog karaktera, zanimljivi turistima okrenutima prirodi, umnogome će
unaprijediti kvalitetu turističke ponude ovog grada. Također, potrebno je uložiti sredstva
i napore za osposobljavanje skijaškog centra na planini Plješevici u blizini Bihaća koji bi
bio namijenjen svim ljubiteljima alpskih skijaških disciplina u okruženju neizmjerne
ljepote i netaknute prirode. Planirani sportsko-rekreativni programi se mogu uspješno
kombinirati s programima zdravstvenog turizma, ali kako bi se to ostvarilo u Bihaću,
potrebno je izgraditi termalno-kontinentalnu rivijeru koja se zasniva na kapacitetima
lječilišta Banja Gata. Izgradnjom turističkih sadržaja i kapaciteta koji bi bili u funkciji
razvoja banjskog turizma, stvorili bi se odlični zdravstveni uvjeti za rehabilitaciju i
oporavak sportaša u slučaju ozljeda te uvjeti za oporavak rekreativaca, invalidnih osoba
što rijetko koje mjesto u BiH može pružiti.
Postojeća turistička infrastruktura Bihaća trenutno nije na zadovoljavajućoj razini i ne
ispunjava zahtjeve turista. Zbog toga je potrebno prilagoditi turističku infrastrukturu
zahtjevima turista kako bi se turistički razvoj u budućnosti usredotočio na potencijalne
prednosti. Kako bi se osigurala turistička infrastruktura adekvatna zahtjevima turističkog
tržišta, potrebno je poboljšati smještajne uvjete osnovnih smještajnih objekata, ali i
privatnih domaćinstava, iskoristiti puni potencijal kamping lokacija kao jednog od
modela smještaja te ispitati mogućnosti obnove porušenih domova u Nacionalnom parku
Una. Time bi se ne samo potaknuo razvoj etno- i ruralnog turizma, već bi se turizam
uskladio s elementima prostora i životne sredine ovog područja. Još jedna mogućnost
razvoja turističke infrastrukture je rekonstrukcija objekata u staroj jezgri grada, odnosno
restauracija objekta „Konak“. Također, predlaže se rekonstrukcija starih gradova –
utvrda. Neophodno je izvršiti i modernizaciju poletno-sletne staze i aktivirati turističko-
sportski aerodrom Golubić koji je od Bihaća udaljen svega 3-4 km. Važnost i uloga
funkcioniranja ovako modernog turističko-sportskog aerodroma ogleda se u boljoj
komunikacijskoj povezanosti između turističkih kapaciteta regije i korisnika turističkih
usluga, ali i u unapređenju razine atraktivnosti turističkih sadržaja grada. Unapređivanjem
sveukupne turističke infrastrukture ne utječe se samo na kvalitetu turističke ponude, već
u određenim segmentima ona poboljšava ukupnu kvalitetu života lokalne zajednice.
Novi pristup u promociji prirodnih i antropogenih karakteristika Bihaća putem razvoja
sportsko-rekreativnog, kulturnog, eko- i ruralnog turizma treba postati još jedan u nizu
budućih razvojnih prioriteta grada. Za početak je potrebno izvršiti promjene u pogledu
stilova, upotrebljivosti i razumljivosti internetske stranice turističke zajednice Bihaća.
Promjene će poboljšati izgled stranice tako da osnovne informacije, kontakti, linkovi
društvenih mreža postanu lako pregledni i dostupni, a samu stranicu će biti moguće
pregledati na bosanskom, engleskom i njemačkom jeziku. Pored ovoga, na stranicu će
50

biti postavljene virtualne panorame koje predstavljaju moderan način za prikazivanje
nekih od najznačajnijih turističkih lokaliteta Bihaća. Bihać posjeduje potencijal ostvariti
punu turističku afirmaciju, ali je potrebno poduzeti još neke promotivne aktivnosti kao
što su poboljšanje odnosa s medijima i ljudima od utjecaja na internetu ili učinkovitije
voditi službeni Facebook profil Turističke zajednice grada Bihaća. Takvom promocijom
ostvaruje se višestruki učinak na društveno-ekonomske prilike na području Bihaća.

51

8 LITERATURA I IZVORI
Alagić, M. (2000). Turistički potencijal Unsko-sanskog kantona. Naš Krš, 20-21(33-
34),125–131.
Andrades Caldito, L., Dimanche, F., Vapnyarskaya, O. i Kharitonova, T. (2015). Tourism
Management. U: L. Andrades Caldito i F. Dimanche (Ur.), Tourism in Russia: A
Management Handbook (57-99). Bingley: Emerald Group Publishing.
Beljanski, N. (2018). Ekološka odgovornost turizma. Tims. Acta, 12(1), 37–45.
Bihać – jedinstvena priroda – bogata historija. (2010). Bihać: “PLOD centar – centar za
promociju
lokalnog
razvoja”.
Preuzeto
s
http://www.unaspringoflife.com/pdf/una1795215091.pdf, 28.2.2020.
Bošković, T. i Mihajlović, M. (2016). Savremene tendencije na međunarodnom
turističkom tržištu. Škola biznisa, (1), 121–126.
Butler, R. (2018). Sustainable Tourism in Sensitive Environments: A Wolfin Sheep’s
Clothing?. Sustainability, 10(1789), 1–11.
Čengić, A. i Grebo, V. (2008). Planiranje i upravljanje održivim turizmom u zaštićenim
područjima. U: N. Herceg (Ur.),Međunarodna konferencija: Zaštićena područja u
funkciji održivog razvoja (423-441). Bihać: Federalno ministarstvo okoliša i
turizma.
Dumbrăveanu, D. (2007). Principles and practice of sustainable tourism planning. Human
Geographies,1(1), 77–80.
European Communities Commision. (1986). Community action in the field of tourism:
Commission communication to the Council transmitted on 31 January 1986.
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities.
Preuzeto sa http://aei.pitt.edu/5410/1/5410.pdf, 29.2.2020.
Eurostat. (2019). Tourism statistics – participation in tourism. Preuzeto s
https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-
explained/index.php?title=Tourism_statistics_-
_participation_in_tourism#More_than_three_in_five_EU_residents_made_touris
m_trips_in_2017, 25.2.2020.
Federalni zavod za statistiku. (2020). Kapaciteti turističkih objekata po općinama, vrsti,
godinama i mjesecima. Preuzeto sa http://fzs.ba/, 01.09.2020.
Federalno ministarstvo okoliša i turizma. (2009). Master plan razvoja turizma za
zaštićeno područje Nacionalnog parka Una. Preuzeto s http://nationalpark-
una.ba/addDocuments/uploads/1447851763781361431.pdf, 26.02.2020.
Garau, C. (2015). Perspectives on Cultural and Sustainable Rural Tourism in a Smart
Region: The Case Study of Marmilla in Sardinia (Italy). Sustainability, 7(6), 6412–
6434.
52

Green City Trips. (2015). What is the Difference Between Sustainable Tourism and
Ecotourism?. Preuzeto s https://greencitytrips.com/difference-sustainable-tourism-
ecotourism/, 12.3.2020.
Grad Bihać. (2020a). Geografski položaj. Preuzeto sa http://bihac.org/bs/geografski-
polozaj, 1.5.2020.
Grad Bihać (2020b). Znamenitosti. Preuzeto s http://bihac.org/bs/znamenitosti, 2.5.2020.
Gürel, E. i Tat, M. (2017). Swot analysis: a theoretical review. The Journal of
International Social Research,10(51), 994–1006.
Haryanto, T. (2020). Editorial: Covid-19 Pandemic and International Tourism Demand.
JDE (Journal of Developing Economies),5(1), 1-5.
Honey, N. (2008). Ecotourism and Sustainable Development: Who Owns Paradise.
Washington: D.C, Island press.
Ilić, D., Stamenković, P. i Conić, M. (2014). Ekološka komponenta održivog razvoja
banjskog turizma Srbije. BizInfo – časopis iz oblasti ekonomije, menadžmenta i
informatike, 5(1), 37–53.
Institut za razvoj i međunarodne odnose. (2013). Integrirana kantonalna razvojna
strategija
za
period
2014-2020.
Preuzeto
s
https://zamisli2030.ba/wp-
content/uploads/2017/01/Strategija-razvoja-USK-2014-2020.pdf, 25.2.2020.
Jovanović, V. (2015). Tematski turizam, Drugo izmenjeno i dopunjeno izdanje. Beograd:
Univerzitet Singidunum.
Klix. (2016). Crkva sv. Ante Padovanskog u Bihaću: Zidine i toranj podsjećaju na nekad
impozantnu građevinu. Preuzeto s https://www.klix.ba/vijesti/bih/crkva-sv-ante-
padovanskog-u-bihacu-zidine-i-toranj-podsjecaju-na-nekad-impozantnu-
gradjevinu/161217017, 2.5.2020.
Koščak, M. i O’Rourke, T. (2020). Ethical and Responsible Tourism: Managing
Sustainability in Local Tourism Destinations. London: Routledge.
Krešić, D. i Mikulić, J. (2020). Scenarij faznog pristupa oporavku turističkog tržišta
nakon
COVID-19
pandemije.
Preuzeto
s
http://www.iztzg.hr/UserFiles/file/novosti/2020/COVID-
19%20radovi/Kre%C5%A1i%C4%87-D_Mikuli%C4%87-J_2020.pdf, 11.7.2020.
Krivošejev, V. (2014). Upravljanje baštinom i održivi turizam. Valjevo-Beograd:
Narodni muzej Valjevo, Artis Centar.
Križman Pavlović, D. (2008). Marketing turističke destinacije. Pula: Sveučilište Jurja
Dobrile u Puli.
Liu, Z. (2003). Sustainable Tourism Development:A Critique. Journal of Sustainable
Tourism, 11(6), 459–475.
53

Mašić, B., Muhi, B., Nešić, S. i Jovanović, D. (2017). Strategijsko upravljanje u turizmu
- kako kreirati konkurentsku prednost kod turističkih destinacija. Poslovna
ekonomija,11(1), 184–207.
Mazilu, M., Rabonțu, C. i Marinescu, R. (2017). New Products and Strategies for
Sustainable Tourism inRomania. Journal of Tourism & Hospitality, 6(5), 1–9.
Moja
avantura.
(2020).
Kameno
turbe
Bihać.
Preuzeto
s
https://mojaavantura.com/lokacija--kameno-turbe, 2.5.2020.
Müller, H. (2004). Turizam i ekologija: Povezanost i područja djelovanja. Zagreb:
Massmedia.
Općina Bihać. (2010). Vodič za investitore: Bihać vaš poslovni partner. Preuzeto s
file:///C:/Users/x/Downloads/Vodia_za_investitore.pdf, 1.5.2020.
Općina Bihać. (2014). Strategija razvoja općine Bihać 2014-2023. Preuzeto s
http://bihac.org/cms/features/documents/uploads/1506189829209678695.pdf,
26.2.2020.
Panacomp Wonderland Travel. (2020). Bihać Bosna i Hercegovina. Preuzeto s
http://www.panacomp.net/bihac-bosna-i-hercegovina/, 1.5.2020.
Popesku, J. (2011). Menadžment turističke destinacije. Beograd: Univerzitet Singidunum.
Rabotić, B. (2013). Selektivni oblici turizma, Drugo, prerađeno i dopunjeno izdanje.
Beograd: Visoka turistička škola strukovnih studija.
Rajović, G. i Bulatović, J. (2015). Role theLocalPopulationinEcotourism Development –
Attitudes of CitizensNortheasternMontenegro: a CaseStudy. European Journal of
EconomicStudies, 12(2), 84–100.
Ružić, P. i Demonja, D. (2013). Prirodna i antropogena osnova turizma Hrvatske.
Sociologija i prostor, 51(1), 45–65.
Stanić Jovanović, S. (2015). Masovni turizam naspram turizma malih formi: Studija
slučaja perspektiva za razvoj turizma malih formi na području gradske opštine
Surčin. Turističko poslovanje, (16), 65–74.
Stefanović, V. i Azemović, N. (2012). Održivi razvoj turizma na primeru Vlasinske
površi.Škola biznisa, (1), 38–50.
Telišman-Košuta (2020). Turizam nakon doba korone: Što će biti drugačije? Što može
biti bolje?. Preuzeto s http://www.iztzg.hr/UserFiles/file/novosti/2020/COVID-
19%20radovi/Teli%C5%A1man-Ko%C5%A1uta-N_2020.pdf, 11.7.2020.
Tembo,
D.
(2020).
The
road
now
less
travelled.
Preuzeto
sa
https://www.intracen.org/news/The-road-now-less-travelled/, 11.07.2020.
Tkalac Verčić, A., Sinčić Ćorić, D. i Pološki Vokić, N. (2010). Priručnik za metodologiju
istraživačkog rada: kako osmisliti, provesti i opisati znanstveno stručno
istraživanje. Zagreb: Školska knjiga.
54

Triarchi, E. I Karamanis, K. (2017). Alternative Tourism Development: A Theoretical
Background. World  Journal  of  Business  and  Management, 3(1), 35–54.
Una
–
Spring
of
life
(2020).
Manifestacije.
Preuzeto
s
http://www.unaspringoflife.com/hr/una/manifestacije/7, 5.7.2020.
Vijesti.ba. (2018). Završena 21. kulturna manifestacija 'Ulicom Bišća'. Preuzeto s
https://vijesti.ba/clanak/428526/zavrsena-21-kulturna-manifestacija-ulicom-bisca,
5.7.2020.
Visit
Bihac.
(2020a).
Kapetanova
kula.
Preuzeto
s
https://www.visitbihac.com/bs/sadrzaj/kapetanova-kula/7, 2.5.2020.
Visit
Bihac.
(2020b).
Događaji
i
festivali.
Preuzeto
s
https://www.visitbihac.com/bs/kategorija/dogadaji-i-festivali/2, 5.7.2020.
Vranić, A. (2016). Razvoj održivog turizma u odabranim turističkim destinacijama –
komparativan pristup. (Diplomski rad, Sveučilište Jurja Dobrile u Puli). Preuzeto s
https://repozitorij.unipu.hr/islandora/object/unipu%3A1276/datastream/PDF/view,
23.3.2020.
Vujić, T. (2012). Upravljanje održivim razvojem turizma sa posebnim osvrtom na
Republiku Srpsku, Zbornik radova sa X Međunarodnog naučnog skupa Sinergija,
Bijeljina: Univerzitet Sinergija, 474–482.
Vujović, S., Cvijanović, D. i Štetić, S. (2012). Destinacijski koncept razvoja turizma.
Beograd: Institut za ekonomiku poljoprivrede.
Weaver B. D. (2013). Asymmetrical Dialectics of Sustainable Tourism: Toward
Enlightened Mass Tourism, Journal of Тravel Research, 20(10), 1–10.
UNWTO. (2007). A Practical Guide to Tourism Destination Management. Preuzeto s
https://www.e-unwto.org/doi/pdf/10.18111/9789284412433, 23.3.2020.
UNWTO. (2013).Sustainable Tourism for Development Guidebook. Preuzeto s
https://www.e-unwto.org/doi/pdf/10.18111/9789284415496, 12.7.2020.
UNWTO. (2018). European Union Tourism Trends. Preuzeto s https://www.e-
unwto.org/doi/pdf/10.18111/9789284419470, 25.2.2020.
UNWTO.
(2020).
Sustainable
development.
Preuzeto
s
https://www.unwto.org/sustainable-development, 10.3.2020.
Zelenika, R. (2000). Metodologija i tehnologija izrade znanstvenog i stručnog djela.
Rijeka: Ekonomski fakultet.
Żemła, M. (2016). Tourism destination: The networking approach. Moravian
geographical reports, 24(4), 2–14.
Žugaj, M. (1979). Metode analize i sinteze (s osvrtom na organizaciju proizvodnje).
Journal of Information and Organizational Sciences, (2-3), 113–139.
1

9 PRILOZI
Sadržaj priloga

Prilog 1: Anketa za diplomsko delo (Razvoj održivog i odgovornog turizma u
Bihaću)
.........................................................................................................................
2

2

Prilog 1: Anketa za diplomsko delo (Razvoj održivog i odgovornog turizma u
Bihaću)

 Anketa za diplomsko delo (Razvoj održivog i odgovornog turizma u Bihaću)

Poštovani, moje ime je Jasmin i student sam završne godine Fakulteta za turizam u Brežicama (Republika
Slovenija). Zamolio bih vas da izdvojite nekoliko minuta i riješite anketu u svrhu izrade mog diplomskog
rada. Anketa je anonimna i njeni rezultati bit će korišteni isključivo u svrhu izrade diplomskog rada.

Unaprijed hvala, Jasmin Tahić

Q1 - 1. Spol

 Muško
 Žensko

Q2 - 2. Godine/ Starost

 Manje od 25 godina
 26-35 godina
 36-45 godina
 46-55 godina
 56-65 godina
 Više od 65 godina

Q3 - 3. Stupanj vašeg obrazovanja?

 Osnovna škola
 Srednja škola
 Viša stručna sprema
 Doktorat

Q4 - 4. Vaš radni status??

 Nezaposlen/a
 Zaposlen/a
 Učenik/Student
 Umirovljenik

Q5 - 5. Vaša prosječna mjesečna primanja?

 Do 499 KM
3

 500-999 KM
 1000-1499 KM
 2000 KM i više

Q6 - 6. Mjesto vašeg stanovanja?'

 Unsko-sanski kanton
 Federacija Bosne i Hercegovine
 Entitet Republika Srpska
 Drugo:

Q7 - 7. Jeste li upoznati s pojmom održivi turizam?

 DA
 NE

Q20_2 - 8. Na šta vas asocira pojam održivi turizam?
Možnih je več odgovorov

 Optimalno iskorištavanje resursa
 Zaštita prirodne baštine
 Pozitivan odnos prema životnoj sredini
 Ispunjavanje očekivanja posjetitelja
 Društveno odgovorno poslovanje u turizmu

Q8 - 9. Smatrate li da je razvoj održivog turizma bitan za atraktivnost određene turističke
destinacije?

 DA
 NE
 Ne znam

Q9 - 10. Smatrate li da razvoj turizma negativno utječe na životnu sredinu ?

 DA
 NE
 Ne znam

Q10 - 11. Što je za vas najbitnije prilikom odabira turističke destinacije?
Možnih je več odgovorov

 Cijena
 Kvaliteta
 Blizina destinacije
 Društveno odgovorno poslovanje destinacije
 Drugo:
4

Q11 - 12. Može li prisutnost ponude održivog turizma u određenoj destinaciji utjecati na vaš odabir
za posjet konkretnoj turističkoj destinaciji?

 Da, uvijek
 Ponekad
 Rijetko
 Nikad

Q12 - 13. Koji su vaši motivi odlaska u određenu turističku destinaciju?
Možnih je več odgovorov

 Prirodne ljepote
 Dobra hrana i udoban smještaj
 Rekreacijske aktivnosti
 Zabava i izlasci
 Kulturno-povijesno nasljeđe
 Pasivno odmaranje
 Upoznavanje novih mjesta

Q13 - 14. Smatrate li da turistička destinacija koja nudi produkte održivog turizma ima veću
posjećenost odnosno posljedično i profitabilnost?

 DA
 NE
 Možda

Q14 - 15. Smatrate li da grad/općina Bihać ima potencijal za razvoj održivog turizma?

 DA
 NE
 Ne znam

Q15 - 16. Navedite neke od lokaliteta koje su, po vama, najveći potencijal za razvoj održivog
turizma na teritoriju grada/općine Bihać.

Q16 - 17. S kojom od navedenih atrakcija i manifestacija grada Bihaća ste upoznati?
Možnih je več odgovorov

 Nacionalni park Una
 Kapetanova kula
 Bihaćko ljeto
 Drugo:
5

Q17 - 18. Tvrdnje

Ne slažem se
Možda
Djelomično
se slažem
Slažem se
Nacionalni park Una najatraktivnije je područje
Unsko-sanskog kantona te ima potencijal za
razvoj održivog turizma.

Kapetanova kula, kao kulturno-povijesna
građevina koja se nalazi u srcu Bihaća, privlači
posjetitelje i ima veliki turistički potencijal.

Bihaćko ljeto, festival scenskih umjetnosti,
veliki je turistički potencijal u području
kazališne umjetnosti.

Bihać se ističe svojim prirodnim ljepotama te
bogatim kulturnim i povijesnim nasljeđem.

Q18 - 19. U slučaju da niste, biste li posjetili navedene atrakcije i manifestacije?

DA
NE
Možda
Nacionalni park Una

Kapetanova kula

Bihaćko ljeto