Srpsko-hrvatski objasnidbeni rječnik
Lingvistika
Normativizam

2/9/2018
Srpsko-hrvatski objasnidbeni rječnik: Krivi ste vi. - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasnidbeni-rjecnik-krivi-ste-vi/
1/7

При
(http://pescanik.net/feed/)
(https://www.facebook.com/Pescaniknet)
(https://twitter.com/Pescanik)
(https://vimeo.com/album/3124824)
(https://www.youtube.com/user/pescanik)
(https://soundcloud.com/pescanikradio)
O NAMA / ABOUT US(HTTP://PESCANIK.NET/O-NAMA/)
KONTAKT(HTTP://PESCANIK.NET/KONTAKT/)
(http://pescanik.net/)
|

|

|

|

|

|

HOME(HTTP://PESCANIK.NET/)
TEKSTOVI(HTTP://PESCANIK.NET/TEKSTOVI/)
EMISIJE(HTTP://PESCANIK.NET/EMISIJE/)
PREVODI(HTTP://PESCANIK.NET/PREVODI/)
TEME(HTTP://PESCANIK.NET/AUTHOR/TEME/)
KNJIGE(HTTP://PESCANIK.NET/KNJIGE/)
ENGLISH(HTTP://PESCANIK.NET/ENGLISH-SUMMARY/)
Marko Simonović(http://pescanik.net/author/marko-simonovic/) /
27/01/2016 |
(http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasnidbeni-rjecnik-krivi-ste-
vi/print/) (http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasnidbeni-rjecnik-krivi-ste-vi/print/)
Srpsko-hrvatski objasnidbeni
rječnik: Krivi ste vi.
2/9/2018
Srpsko-hrvatski objasnidbeni rječnik: Krivi ste vi. - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasnidbeni-rjecnik-krivi-ste-vi/
2/7
(http://pescanik.net/wp-content/uploads/2016/01/Petao-Pijetao-fotograĄje-citateljki-Slavica-Miletic.jpg)
Petao-Pijetao, fotograĄje čitateljki, Slavica Miletić
Mediji u Srbiji ofrlje su ispratili najblistaviji uspeh srpskog jezika i kulture u tuđini u ovom stoleću – izlazak Srpsko-hrva
objasnidbenog rječnika(http://www.matica.hr/knjige/1123/). Ovo epohalno delo doajena hrvatske srbistike Marka Samardž
stranica donosi sve što bi svako morao znati o srpskom jeziku i kulturi. Neki zlonamernik će reći da je 600 stranica mal
da je rečnik mogao biti upola kraći jer je autor svaku srpsku reč predstavio dvaput – na latinici, pa zatim dva reda ispo
ali taj zlonamernik će time pokazati da ne razume savremenu ergonomsku leksikograĄju. To što se oko 75% rečnika sa
belina čitaocu zapravo omogućava da odmori oči i obradi novo i dosad nepoznato. A novog i dosad nepoznatog u ovo
ima za svakoga.
I dok Srbija ne zna ili ne želi slaviti svoje kulturne trijumfe, u Hrvatskoj se kvalitet prepoznaje: ovaj rečnik je odmah po
bestseler i, kako stvari stoje, pitanje je dana kada će svi govornici hrvatskog jezika imati po primerak u svojim domovim
hrvatski mediji su rečniku poklonili zasluženu pažnju: na državnoj televiziji je cvet nacionalne lingvistike raspravljao o
adekvatnosti pojedinih odrednica.
Nikome u Srbiji, čini se, nije jasno koliko se retko događa da se u jednoj zemlji odjednom svi uzmu zanimati za neki stra
kulturu. Zamislite, primera radi, da se ovo dogodilo između neka druga dva jezika koje neupućeni stranci stalno mešaj
Zamislite da su svi u Slovačkoj kupili neki slovenačko-slovački rečnik, zamislite da je cela Rusija bruji o nekom rusinsko
objasnidbenom rečniku. Pa poslala bi svaka rusinska odnosno slovenačka medijska kuća bar stalnog reportera u Mosk
odnosno Bratislavu, a možda bi se otvorio i poseban kanal državne televizije da prati ovu neočekivanu ekspanziju vlas
jezika i kulture.
A u Srbiji – ništa. Štaviše, pretpostavljam da govornici srpskog koji ovo čitaju još uvek naivno veruju da ih se izlazak Sa
rečnika ne tiče, da sve ovo neće imati nikakve posledice po njihov jezik i način života. E tu se, dragi srbofoni, grdno var
će vas hrvatska srbistička leksikograĄja i u Srbiji. Nije cenjeni profesor Samardžija ovaj rečnik pisao zato što je imao pr
slobodnog vremena, već je, kako navodi u uvodu, pred očima imao jasan cilj – “govornicama i govornicima hrvatskoga
razumijevanje srpskih općeleksičkih i češćih terminoloških osebujnosti kad se i ako se s njima suoče u govorenoj i(li) p
komunikaciji”. Nisu toliki ljudi dali silne novce zato što ih imaju za bacanje, već da bi se s vama komunikacijski suočili.
Spremite se na suočavanje sa samardžijskim srpskim
Spremite se, dakle, govornice i govornici srpskoga, predstoji vam ozbiljno komunikacijsko suočavanje sa susedima koj
proučili Samardžijin rečnik. Ako još uvek mislite da ste za to suočavanje spremni jer “srpske općeleksičke i češće termi
2/9/2018
Srpsko-hrvatski objasnidbeni rječnik: Krivi ste vi. - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasnidbeni-rjecnik-krivi-ste-vi/
3/7
osebujnosti” imate u malom prstu, razmislite još jednom. Prvih deset srpskih reči na slovo
B(http://www.matica.hr/media/uploads/knjige/samardzija_rjecnik/B.pdf) u rečniku su: babadevojka, babarijum, bábin, babo, bábo
bábovina, babuni, badavadžija, badavadžisanje, badavadžisati, a poslednjih deset na slovo E su: espap, ESPB, eškenaski,
eškerica, ešluk, evangelista, evar, evedra i evrobirokratija.
Ako vam je tu nešto čudno, ako ne koristite ni pola tih srpskih reči, ako bolje razumete hrvatske prevodne ekvivalente
vam reći samo jedno: sami ste si krivi. Samardžija u svom uvodu naime upozorava kako “nema kompetencije izvornoga
srpskoga, nego leksiku srpskoga jezika pristupa kao inojezični govornik s težnjom da taj leksik uz pomoć odgovarajuće
ponajprije leksikografske literature i opisnog inventara približi pripadnicima vlastite, hrvatske jezične i etničke zajedn
Profesor dalje navodi kako se zbog toga “uza svu pomnju, moglo dogoditi da neki srpski leksem nije obrađen cjelovito
nisu ‘uhvaćene’ sve značenjske nijanse”. Na koncu Samardžija napominje kako se “takvi propusti mogu relativno lako u
samo uz pomoć stručnjaka s odgovarajućim metajezičnim znanjem i kompetencijom izvornoga govornika srpskoga”, a
već prekasno jer “takvu osobu pripravnu za suradnju autor u ovoj prigodi, nažalost, nije uspio pronaći”.
Da rezimiram: ako vi, dragi pripadnici srpske jezične i etničke zajednice, ne govorite srpski koji ovih dana cela Hrvatska
uči, onda za to nije kriv ni cenjeni autor rečnika ni njegovi korisnici, već vi kolektivno i pojedinačno, jer se niko iz cele je
etničke zajednice nije udostojio da profesoru Samardžiji pomogne pri izradi rečnika. Profesor ponosno šuti o tome šta
pokušao. Samo on zna koliko vam je pisama, poruka, brzojava i depeša poslao u Beograd, Batočinu, Boljevac i Babušni
puta je osobno dolazio u Vranje, Valjevo, Vlasotince i Vladimirce, samo on zna koga je sve vukao za rukav, obinjajku, d
opakliju, dolaktenik, analav, crvenku, nadbedrenik, kolsuz, pelengaće, mintan, mujer, anteriju, epitrahilj i druge tradici
srpske odevne predmete, koje je valjda zato sve opisao u svojem rečniku. No vi ste, sva je prilika, svi do jednog bili nep
Ne znam i ne želim znati čime ste svi bili toliko zauzeti. Sudeći po tome kako je profesor objasnidbeno objasnio vašu k
uglavnom ste jeli (pljeska-pitu, božićnicu, cvetni kupus, kupusnik, salamatu, moždanicu, papazjaniju, četničku gibanicu
peksimet), pili (daskovaču, kiraso, čačanku, čardakliju, lebnjaču) i boravili u crkvi (kaluđerovali, činodejstvovali, kanjeri
kondake, posećivali arhimandritije, hirotonisali) i to je sve u redu, to je vaša kultura, ali nije u redu ne pomoći čoveku k
bezinteresno bavi vašim jezikom i vašom kulturom. Strah me je i pomisliti koliko je poniženja i odbijanja profesor pod
nego što vam je (u sebi) rekao “E sad je bre dosta!” i odlučio napisati ovaj rečnik onako kako se pišu rečnici latinskog il
staroegipatskog – u samoći, bez ikakvog kontakta sa živim govornicima, konsultujući samo pisane izvore i već postoje
Sad snosite posledice
Sada, kada je rečnik na kome ste odbili sarađivati izašao i postao slavan, kada je pitanje dana kada će biti više primera
nego članova srpske etničke i jezične zajednice, sada više nema nazad. Sada vam, ako još mislite spasiti čast i dostojan
jedino preostaje da svoj jezik i svet uredite u skladu s onim što u rečniku piše. To pre svega znači da morate naučiti srp
koji je Samardžija opisao, srpski koji susedi od vas očekuju. Osećam, međutim, dužnost da vas upozorim da ima i drugi
u kojima rečnik odstupa od trenutne realnosti, te je stoga na vama da realnost prilagodite rečniku. Tako na primer, u r
nema nijedne reči o tome kako trenutno postoje ijekavski govornici srpskog, koji uglavnom žive u Bosni i Hercegovini,
i Hrvatskoj. Drugim rečima, pošto se niko od vas nije udostojio da se javi na telefon ili odgovori na pismo i profesoru S
objasni da srpski nije samo ekavski i da neki govornici srpskog žive van Srbije, profesor je, kao i mnogi drugi inojezični
pošao od jednostavne pretpostavke da je srpski samo ono što se govori u Srbiji i pod tom pretpostavkom i napisao re
je i ovo samo srpska odgovornost, jedino ispravno što se sada može učiniti jeste da svi govornici srpskog pređu na eka
trenutka) i presele se u Srbiju (u dogledno vreme). Sve drugo bi bilo zlonamerno zbunjivanje dobronamernih entuzijas
srpski jezik i kulturu.
Ostaje mi na kraju još samo da vam konkretno približim srpski Samardžijina rečnika tako što ću vam se na njemu obrat
činim uz upozorenje da nemam kompetencije izvornoga govornika (niti sam takvu osobu u ovoj prigodi uspeo pronaći
dobru volju. Uz sve srpske reči koje sam naučio iz Samadržijina rečnika preuzimam i Samadržijin hrvatski prevod. Prito
ograničavam na one srpske reči koje u rečniku nisu označene kao arhaizmi, istorizmi, žargonizmi i sl., dakle, reči za koj
korisnik rečnika može pretpostaviti da su neutralne i u opštoj upotrebi.
Abre (hrv. hej, čujte)! Nemojte biti dembeli (hrv. ljenčine, neradnici). Poskorite (hrv. požurite) i anališite (hrv. analiziraj
srpski jezik pre nego se dogodi neka komunikacijska morija (hrv. nedaća). Ne smete biti hadžinedomaci (hrv. malodušn
nedostatno uporni ljudi), nije ovo cveba (hrv. glupost, neuspjela šala), nisam ja neki milobruković (hrv. šaljivac). Operv
optočite) svoj jezik ovim novim rečima, učenje vlastitog jezika deluje celebno (hrv. ljekovito) na dobrosusedske odnos
sutra bi ovaj rečnik mogli prevesti i ostali susedi, na primer Šćipetari (hrv. Albanci), a možda i drugi inostranci (hrv. stra
2/9/2018
Srpsko-hrvatski objasnidbeni rječnik: Krivi ste vi. - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasnidbeni-rjecnik-krivi-ste-vi/
4/7
sve ove srpske reči već znate, vi ste dobrosrećnik (hrv. sretnik, srećković), ali ne smete generalisati (hrv. generalizirati)
da svi oko vas dele vaše umeštvo (hrv. vašu vještinu). A ako vam se učini da je ovaj srpski razdalek (hrv. udaljen), nemo
neblagodarni (hrv. nezahvalni) i setite se da svega ovoga ne bi bilo da nije bilo vaše kičeljivosti (hrv. taštine, uobražen
nehatnosti (hrv. nehajnosti, nemarnosti). Ne treba u drugome tražiti pričinioca (hrv. počinitelja), ne treba biti opadač
klevetnik), ne treba uruisavati (hrv. uništavati) odnose s ljudima koji uče vaš jezik. Setite se, oni to ne čine da bi došli k
hlebom (hrv. trbuhom za kruhom), već zato što ih istinski zanimate. Neka im se isplati svaka kuna i svaki evar (hrv. eur
ovaj ispolinski (hrv. divovski) podvig uložili. Iznajpre (hrv. ponajprije, prije svega) bi vam se moglo učiniti da možete izo
(hrv. iznaći, izumiti) neko drugo rešenje – da se naćelfejišete (napijete) otačastvenom (hrv. domaćom) daskovačom (hr
nepoznata podrijetla) ili pročlovite (hrv. provedete neko vrijeme dubeći na glavi) – ali to nije dejstveno (hrv. djelotvorn
učinkovito). Magnovena (hrv. trenutna) situacija se mora menjati, ne može se zauvek živeti u prekonož (hrv. u svađi). M
dokazati da ste mirski (hrv. svjetski) ljudi koji znaju kako se ovakve situacije razrešavaju svuda ne zemaljskom šaru (hrv
zemaljskoj kugli). Jer ne kaže badava srpski narod: Pop popu nije kriv što mu je poredan bir (hrv. prevod nažalost nije
rečniku).
Peščanik.net, 25.01.2016.
(http://www.facebook.com/sharer.php?u=http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasnidbe
rjecnik-krivi-ste-vi/)
(http://twitter.com/share?url=http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-
objasnidbeni-rjecnik-krivi-ste-vi/&text=Srpsko-
hrvatski%20objasnidbeni%20rje%C4%8Dnik%3A%20Krivi%20ste%20vi.%20)
(https://plus.google.com/share?url=http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasnidbeni-rjecnik-krivi
(http://reddit.com/submit?url=http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasnidbeni-rjecnik-kr
vi/&title=Srpsko-hrvatski objasnidbeni rječnik: Krivi ste vi.)
(http://www.tumblr.com/share
url=http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasnidbeni-rjecnik-krivi-ste-vi/)
(http://www.stumbleupon.com/submit?url=http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasnidbeni-rjec
ste-vi/&title=Srpsko-hrvatski%20objasnidbeni%20rječnik:%20Krivi%20ste%20vi.)
(http://www.linkedin.com/shareArticle?mini=true&url=http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasni
rjecnik-krivi-ste-vi/)
(mailto:?subject=Srpsko-
hrvatski%20objasnidbeni%20rječnik:%20Krivi%20ste%20vi.&body=%20http://pescanik.net/srpsko-h
objasnidbeni-rjecnik-krivi-ste-vi/)
2/9/2018
Srpsko-hrvatski objasnidbeni rječnik: Krivi ste vi. - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasnidbeni-rjecnik-krivi-ste-vi/
5/7
Tekstovi
Izborne
razlike(http://pescanik.net/izborne-razlike/)
09/02/2018
U potrazi za
Ąrerom(http://pescanik.net/u-potrazi-za-
Ąrerom/)
09/02/2018
Dijalog sa
zločincem(http://pescanik.net/dijalog-sa-
zlocincem/)
08/02/2018
Opština, paklena
mašina(http://pescanik.net/opstina-
paklena-masina/)
08/02/2018
Imperijalne fantazije i
brexit(http://pescanik.net/imperijalne-
fantazije-i-brexit/)
08/02/2018
Velika imperijalna
debata(http://pescanik.net/velika-
imperijalna-debata/)
08/02/2018
Dalje(http://pescanik.net/tekstovi/)
Prevodi
Imperijalne fantazije i
brexit(http://pescanik.net/imperijalne-
fantazije-i-brexit/)
08/02/2018
Velika imperijalna
debata(http://pescanik.net/velika-
imperijalna-debata/)
08/02/2018
2/9/2018
Srpsko-hrvatski objasnidbeni rječnik: Krivi ste vi. - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasnidbeni-rjecnik-krivi-ste-vi/
6/7
Gorčina Adama
Smitha(http://pescanik.net/gorcina-adama-
smitha/)
07/02/2018
Poziv na javnu raspravu o
ECB(http://pescanik.net/poziv-na-javnu-
raspravu-o-ecb/)
06/02/2018
Tresla se gora(http://pescanik.net/tresla-
se-gora/)
06/02/2018
Neoliberalizam i desnica u
Austriji(http://pescanik.net/neoliberalizam-
i-desnica-u-austriji/)
31/01/2018
Dalje(http://pescanik.net/prevodi/)
Pescanik.net(http://pescanik.net/feed)
Autori(http://pescanik.net/category/tekstovi/feed)
Prevodi(http://pescanik.net/category/prevodi/feed)
English
Summary(http://pescanik.net/category/english-
summary/feed)
Audio
podcast(http://feeds.soundcloud.com/users/24718490-
pescanikradio/tracks)
iTunes(itpc://feeds.soundcloud.com/users/24718490-
pescanikradio/tracks)

Home(http://pescanik.net)
Tekstovi(http://pescanik.net/tekstovi/)
Emisije(http://pescanik.net/emisije/)
Prevodi(http://pescanik.net/prevodi/)
Nedeljni izbor tekstova
email adresa
Prijavi se
English
Summary
email address
Subscribe
2/9/2018
Srpsko-hrvatski objasnidbeni rječnik: Krivi ste vi. - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/srpsko-hrvatski-objasnidbeni-rjecnik-krivi-ste-vi/
7/7
(http://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0/)
PEŠČANIK
Povratak na vrh (#)
Prenosimo(http://pescanik.net/prenosimo/)
Corax(http://pescanik.net/corax/)
Teme(http://pescanik.net/teme/)
Knjige(http://pescanik.net/knjige/)
Tefter(http://pescanik.net/tefter/)
Efekat
leptira(http://pescanik.net/efekat-
leptira/)
English
Summary(http://pescanik.net/english-
summary/)
O nama /
About
Us(http://pescanik.net/o-
nama/)
Radio i TV
stanice(http://pescanik.net/radio-
i-tv-stanice-
koje-prenose-
pescanik/)
Kontakt(http://pescanik.net/kontakt/)


2/9/2018
Linguae non sunt multiplicandae* - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/linguae-non-sunt-multiplicandae/
1/8

При
(http://pescanik.net/feed/)
(https://www.facebook.com/Pescaniknet)
(https://twitter.com/Pescanik)
(https://vimeo.com/album/3124824)
(https://www.youtube.com/user/pescanik)
(https://soundcloud.com/pescanikradio)
O NAMA / ABOUT US(HTTP://PESCANIK.NET/O-NAMA/)
KONTAKT(HTTP://PESCANIK.NET/KONTAKT/)
(http://pescanik.net/)
|

|

|

|

|

|

HOME(HTTP://PESCANIK.NET/)
TEKSTOVI(HTTP://PESCANIK.NET/TEKSTOVI/)
EMISIJE(HTTP://PESCANIK.NET/EMISIJE/)
PREVODI(HTTP://PESCANIK.NET/PREVODI/)
TEME(HTTP://PESCANIK.NET/AUTHOR/TEME/)
KNJIGE(HTTP://PESCANIK.NET/KNJIGE/)
ENGLISH(HTTP://PESCANIK.NET/ENGLISH-SUMMARY/)
Marko Simonović(http://pescanik.net/author/marko-simonovic/) /
14/10/2015 |
(http://pescanik.net/linguae-non-sunt-
multiplicandae/print/) (http://pescanik.net/linguae-non-sunt-multiplicandae/print/)
Linguae non sunt
multiplicandae*
2/9/2018
Linguae non sunt multiplicandae* - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/linguae-non-sunt-multiplicandae/
2/8
(http://pescanik.net/wp-content/uploads/2015/10/FotograĄje-citalaca-Predrag-Trokicic5.jpg)
FotograĄje čitalaca, Predrag Trokicić
4 objasnidbe o bosanskom jeziku – Odgovor Alisi
Mahmutović(http://pescanik.net/author/alisa-mahmutovic/)
Uvažena kolegice,
Izgleda da su pošte negde zakazale, pa se vaš odgovor meni(http://pescanik.net/o-bosanskom-jeziku/) pomešao s odgovorom
izvesnom akademiku SANU i HAZU Prokrustu. Taj Prokrust vas je, kako čitam, proglasio Bošnjakinjom, branio uporabu
“bošnjački jezik” tobožnjom slobodom izražavanja te pokušao izvesti još kojekakve hegemonističke trikove. O vašem o
dvostrukom agentu akademiku Prokrustu mogu reći samo jedno: dobro ste mu rekli.
Zabuna je, čini se, nastala zbog adresa: i akademik Prokrust i ja smo vam se obratili uvereni da pišete s Instituta za jez
Sarajevu. Ta adresa, naime, u trenutku kad ovo pišem još uvek stoji uz vaš tekst i na Peščaniku(http://pescanik.net/velikosr
po-bosanskom-jeziku/) i u Dnevnom haberu i u Danasu(http://www.danas.rs/danasrs/dijalog/_velikosrpske_muke_po_bosanskom_jezik
news_id=308697). Jasno mi je da vam se ne odgovara na poštu upućenu Institutu, pa bi možda bilo dobro da zamolite 3
da uklone pogrešnu adresu.
Pročitao sam na kraju da ste okončali debatu s jednim od nas, ali ne znam s kim, tako da ću ovaj odgovor pisati kao da
poslednji i ograničit ću se na najvažnije.
Ime i pravo na samonaziv
Pošto me već pitate, nije mi problem kada mi netko promeni ime, a posebno mi nije problem kad ga netko prilagodi sv
jeziku. Ovde gde živim se moje ime redovito piše kao Marco i bez dijakritičkog znaka na prezimenu, a izgovara se već p
fonologiji nizozemskog. Jasno je da bi moje ime trpelo veće modiĄkacije kad bih se preselio u Kinu ili Japan. Tako je to
stranim imenima, i ona se, kao i tuđice, integriraju sukladno strukturi jezika primatelja. Imena u standardnom srpskom
često pretrpe velike modiĄkacije u pisanom obliku. Pre nekoliko godina sam nizozemskom piscu koji se preziva Vuijsje
objašnjavao kako se na koricama srpskog prevoda svoje knjige pretvorio u Faušea. Njemu, naravno, na pamet nije palo
2/9/2018
Linguae non sunt multiplicandae* - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/linguae-non-sunt-multiplicandae/
3/8
buni i traži da mu se ime piše i izgovara onako kako on misli da treba. Vuijsje je bio svestan da se radi o stranom jeziku
svoje pravilnosti.
Vi sad sigurno mislite “Simonovićeva zamena teza” jer nizozemski i srpski nisu u istom odnosu kao bosanski i srpski. I t
problema: u kakvom su odnosu? Ako se zaista radi o dva jezika, onda poštovanje samonaziva ne može biti argument. A
bosanski i srpski nisu deo istog jezika, onda srbisti mogu sutra proglasiti da se imena čitaju s desna na levo i vi ćete u
transkripciji sa standardnog srpskog biti Asila, a ja ću biti Okram. Jedini koji tu nešto mogu jesu govornici standardnog
koji mogu odbiti da implementiraju to normativno rešenje. S druge strane, ako bosanski i srpski jesu deo istog jezika,
imena za isti jezik, onda ima smisla inzistirati na doslednom imenovanju i poštovanju samonaziva.
Tu bi se mogla povući paralela s nazivima za stanovnike gradova. Ja osobno od reči “Bihać” nikad ne bih izveo “Bišćan
od reči “Niš” izveo “Nišlija”, ali u oba slučaja za stanovnike ovih gradova koristim samonaziv jer “valjda oni znaju kako s
Ta logika “valjda oni znaju kako se zovu” ne važi izvan granica jezika: na pamet mi ne bi palo da na našem jeziku stanov
Istanbula zovem İnstanbullu ili da stanovnika Celja zovem Celjan.
Pravo Odbora na preimenovanje “bosanskog jezika” u “bošnjački jezik”, ovisi, dakle, o tome postoji li jezična granica iz
jezika o kome govorimo i jezika koji Odbor standardizira. Pogledajmo šta o postojanju te granice govori sam Odbor.
Babuška-efekat
Odbor o odnosu srpskog i bosanskog iznosi same kontradikcije. U reakcijama na Odluku o ovome ništa nismo čuli, jer
reakcije fokusirale na pridev (“bosanski” ili “bošnjački”), pa nitko nije primetio šta se dogodilo s imenicom koju taj prid
određuje – jezik. Tko dobro pročita Odluku(http://www.isj-sanu.rs/rubrike/vesti/76/2015/08/25/odluka-odbora-za-standardizaciju-o
bosanskog-ili-bosnjackog-jezika.html), videt će da se u njoj termin “jezik” koristi na vrlo problematičan način. Odbor piše kak
srpskom jeziku jedino moguće i jedino ispravno jezik kojim govore Bošnjaci, a koji je zapravo samo varijanta srpskoga j
zvati ’bošnjačkim jezikom’”. Govornicima standardnog srpskog se, dakle, servira apsurd: nešto što je varijanta jezika X
X treba zvati jezikom Y. Ovaj babuška-efekat (jezik u jeziku) Odluku zapravo čini neprimenjivom, a i lepo pokazuje koli
lingvista u Odboru. (Tačan odgovor: između nula i manjine koju je lako preglasati.)
Problem s terminom “bosanski jezik”
To što je Odbor izrekao niz kontradikcija ne znači da ne postoji realan problem s lingvističkim terminom “bosanski jez
problem, međutim, ne treba tražiti u reči “bosanski”. Naravno da postoje bosanske reči, bosanski oblici i bosanske kon
jer postoji Bosna, a za gotovo svaki prostor se vezuju određene lingvističke karakteristike. Uvek se govorilo i zvučalo b
srpski, crnogorski, hrvatski, pa i hercegovački, vojvođanski, prečanski, zagorski, slavonski i dalmatinski i uvek se pritom
svega mislilo na ono što se doživljava kao lokalni jezični izraz. Problem s lingvističkim terminom “bosanski jezik” je u r
isti taj problem imaju termini “crnogorski jezik”, “hrvatski jezik” i “srpski jezik”. Svi ti lingvistički termini su znanstveno
koliko i astronomski termini “bosanski univerzum”, “crnogorska galaksija”, “hrvatsko sazvežđe” i “srpski planet”. Svi ov
sadrže diskrepancu između onoga što označava pridev i onoga što označava imenica.
Ovo, naravno, nije poziv na zabranu određenih imenovanja, već na pravljenje razlike između laičkih imenovanja i znans
validnih termina. To ne važi samo za imena jezika. Ako na primer Sanda, Ivan i Senahid žive u istoj kući, svatko od njih ć
kući govoriti kao o svojoj kući i za Sandine prijatelje će to uvek biti “Sandina kuća”, dok će Ivanove kolege uvek govorit
“Ivanovoj kući”, a Senahidova familija će naravno uvek reći “Senahidova kuća”. Sve su to legitimna imenovanja, ali to n
znači da postoje tri različite kuće. To također ne znači da postojanje kuće ovisi o tome da li se Sanda, Ivan i Senahid sla
toga kako će je imenovati.
Ne radi se ovde o negiranju bilo kog imenovanja jezika. Postoje i bosanski i srpski i hrvatski i crnogorski, ali ništa od to
jezik jer nema jezičnih barijera među susedima Bošnjacima, Crnogorcima, Hrvatima i Srbima, a nema ni jezičnih granic
Savi. Termini “bosanski jezik”, “crnogorski jezik”, “hrvatski jezik” i “srpski jezik” svi sadrže jednu elementarnu neistinu,
obećanje jezične granice tamo gde jezične granice nema. Zato ne mislim da će se ijedan od četiri “jezika” ovajditi od
međusobnog priznanja koje zagovarate. Ljudi koji standardiziraju jezike koji to nisu nemaju kredibilitet da išta drugo p
kao jezik (a ni mandat da bilo čemu ospore status jezika). Slažem se, međutim, da se službeno priznanje mora dogodit
2/9/2018
Linguae non sunt multiplicandae* - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/linguae-non-sunt-multiplicandae/
4/8
takvo priznanje koje će staviti točku na svaku mogućnost instrumentalizacije jezika i pseudolingvističkih termina za te
pretenzije (što uporaba termina “bošnjački” nedvojbeno jeste). Ja tu vidim samo jednu mogućnost – priznanje vlastito
Službeno priznanje vlastitog jezika
Da bismo mogli formulirati bilo kakvo rešenje, moramo razlikovati ime od lingvističkog entiteta. Tek kad tu razliku na
možemo govoriti o preduvetima da bi se raspetljala naša jezična zavrzlama (koja jest najzapetljanija u BiH). Prvo pitan
jezika i imenovanja tih jezika se mora službeno priznati? Moj odgovor bi bio: “Jedan i nijedno”. Sve što je potrebno jes
potvrda da je naš jezik, kako god ga zvali, jedan jezik i da govornicima našeg jezika ne treba prevođenje.
Ozvaničenje činjenice da imamo jedan jezik u jednom “cugu” bi stavilo i bosanski i crnogorski i hrvatski i srpski tamo g
mesto – među laičke nazive s dugom tradicijom koji odgovaraju nekom lingvističkom entitetu, ali ne i čitavom jeziku. K
onda taj jezik zvali? Sa svih sto imena kojim ga sada zovemo, i neka od tih imena mogu čak zadržati nezasluženu aureo
službene priznatosti, ako se samo dogovorimo da je to ime jedno od mnogih legitimnih.
Ipak, ni o službenim imenima ne treba previše raspravljati – službeno imenovanje našeg jezika nije neophodno nigde g
funkcionira kao jezik države. Nijedna država našeg jezika nema realnu višejezičnost na državnoj razini, pa stoga nisu p
ustavi i zakoni u kojima se imenuje nacionalni jezik. Nacionalni jezik se lahko prepozna iz činjenice da je ustav ili zakon
napisan. Ovo, inače, nije nova teza, radi se o stanovištu koje već godinama uverljivo zastupa Snježana
Kordić(http://www.tacno.net/novosti/snjezana-kordic-u-mostaru-jezik-je-izmisljeni-razlog-zasto-je-uvedeno-razdvojeno-skolovanje-u-bih/).
Službeno priznanje da imamo jedan jezik je kisela jabuka u koju moraju zagristi sve četiri države našeg jezika skupa. In
sporazum o razumljivosti svakako neće doći od etnonacionalnih “lingvista”, koji žive od nerazumevanja. Inicijativa mor
ono malo lingvista koje naš jezik ima, ali i ono mnogo ljudi koji razumeju da razumeju ono što razumeju.
No bojim se da će naše države na priznanje međusobne razumljivosti pre naterati ekonomizam europskih institucija n
lingvista ili pritisci osvešćenih. Neće europskim tehnokratima na pamet padati da plaćaju prevode na četiri verzije isto
Tako će i etnonacionalni lingvisti i govornici biti primorani na suočavanje sa sadašnjošću, s elementarnom činjenicom d
ne pravi izjašnjavanjem na popisima stanovništva, odlukama Odbora za standardizaciju i referencama na danas nerazu
srednjovekovne povelje/ploče/evanđelja. Okrit ćemo najbolje čuvanu lingvističku tajnu: da si možemo do prekśutra za
da izgovaramo i pišemo određene reči i konstrukcije, ali se nikako ne možemo sprečiti da ih razumemo, te da se jezik p
održava komunikacijom, koja je među nama vazda nesmetana. Netko će, dakle, morati objasniti govornicima da zajedn
nije samo ono na čemu se pevaju ratničke pesme, ispredaju nacionalni mitovi i piše junačka historija, nego jednako tak
čemu se optužuje, vređa i psuje majka na etničkoj osnovi.
Zajednički je jezik, primetit će možda netko, čak i ono na čemu se vodi diskusija o tome šta činiti kad već nema zajedni
jezika.
*Jezike ne treba umnožavati, parafraza izreke: Entia non sunt multiplicanda praeter necessitate / Entitete ne treba um
više nego što je neophodno; princip jednostavnosti, Okamova oštrica: od više hipoteza koje predviđaju isti ishod, najp
tačna (verovatno).
Peščanik.net, 14.10.2015.
Srodni linkovi:
Marko Simonović i Alisa Mahmutović – O bosanskom jeziku(http://pescanik.net/o-bosanskom-jeziku/)
Alisa Mahmutović – (Veliko)srpske muke po bosanskom jeziku(http://pescanik.net/velikosrpske-muke-po-bosanskom-jeziku/)
2/9/2018
Linguae non sunt multiplicandae* - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/linguae-non-sunt-multiplicandae/
5/8
(http://www.facebook.com/sharer.php?u=http://pescanik.net/linguae-non-sunt-multiplican
(http://twitter.com/share?url=http://pescanik.net/linguae-non-sunt-
multiplicandae/&text=Linguae%20non%20sunt%20multiplicandae%2A%20)
(https://plus.google.com/share?url=http://pescanik.net/linguae-non-sunt-multiplicandae/)
(http://reddit.com/submit?url=http://pescanik.net/linguae-non-sunt-multiplicandae/&title=Linguae
sunt multiplicandae*)
(http://www.tumblr.com/share/link?url=http://pescanik.net/linguae-no
multiplicandae/)
(http://www.stumbleupon.com/submit?url=http://pescanik.net/linguae-non
multiplicandae/&title=Linguae%20non%20sunt%20multiplicandae*)
(http://www.linkedin.com/shareArticle?mini=true&url=http://pescanik.net/linguae-non-sunt-
multiplicandae/)
(mailto:?
subject=Linguae%20non%20sunt%20multiplicandae*&body=%20http://pescanik.net/linguae-non-s
multiplicandae/)
Tekstovi
Izborne
razlike(http://pescanik.net/izborne-razlike/)
09/02/2018
U potrazi za
Ąrerom(http://pescanik.net/u-potrazi-za-
Ąrerom/)
09/02/2018
Dijalog sa
zločincem(http://pescanik.net/dijalog-sa-
zlocincem/)
08/02/2018
2/9/2018
Linguae non sunt multiplicandae* - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/linguae-non-sunt-multiplicandae/
6/8
Opština, paklena
mašina(http://pescanik.net/opstina-
paklena-masina/)
08/02/2018
Imperijalne fantazije i
brexit(http://pescanik.net/imperijalne-
fantazije-i-brexit/)
08/02/2018
Velika imperijalna
debata(http://pescanik.net/velika-
imperijalna-debata/)
08/02/2018
Dalje(http://pescanik.net/tekstovi/)
Prevodi
Imperijalne fantazije i
brexit(http://pescanik.net/imperijalne-
fantazije-i-brexit/)
08/02/2018
Velika imperijalna
debata(http://pescanik.net/velika-
imperijalna-debata/)
08/02/2018
Gorčina Adama
Smitha(http://pescanik.net/gorcina-adama-
smitha/)
07/02/2018
Poziv na javnu raspravu o
ECB(http://pescanik.net/poziv-na-javnu-
raspravu-o-ecb/)
06/02/2018
Tresla se gora(http://pescanik.net/tresla-
se-gora/)
06/02/2018
Neoliberalizam i desnica u
Austriji(http://pescanik.net/neoliberalizam-
i-desnica-u-austriji/)
31/01/2018
2/9/2018
Linguae non sunt multiplicandae* - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/linguae-non-sunt-multiplicandae/
7/8
Dalje(http://pescanik.net/prevodi/)
Pescanik.net(http://pescanik.net/feed)
Autori(http://pescanik.net/category/tekstovi/feed)
Prevodi(http://pescanik.net/category/prevodi/feed)
English
Summary(http://pescanik.net/category/english-
summary/feed)
Audio
podcast(http://feeds.soundcloud.com/users/24718490-
pescanikradio/tracks)
iTunes(itpc://feeds.soundcloud.com/users/24718490-
pescanikradio/tracks)

Home(http://pescanik.net)
Tekstovi(http://pescanik.net/tekstovi/)
Emisije(http://pescanik.net/emisije/)
Prevodi(http://pescanik.net/prevodi/)
Prenosimo(http://pescanik.net/prenosimo/)
Corax(http://pescanik.net/corax/)
Teme(http://pescanik.net/teme/)
Knjige(http://pescanik.net/knjige/)
Tefter(http://pescanik.net/tefter/)
Efekat
leptira(http://pescanik.net/efekat-
leptira/)
English
Summary(http://pescanik.net/english-
summary/)
Nedeljni izbor tekstova
email adresa
Prijavi se
English
Summary
email address
Subscribe
2/9/2018
Linguae non sunt multiplicandae* - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/linguae-non-sunt-multiplicandae/
8/8
(http://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0/)
PEŠČANIK
Povratak na vrh (#)
O nama /
About
Us(http://pescanik.net/o-
nama/)
Radio i TV
stanice(http://pescanik.net/radio-
i-tv-stanice-
koje-prenose-
pescanik/)
Kontakt(http://pescanik.net/kontakt/)


srpskohrvatski jezik
bosanski standard
bosanski vs. bošnjački
srpski standard

2/9/2018
Nepodnošljiva lahkoća optuživanja: Odgovor Alisi Mahmutović - AkuzatiV
http://akuzativ.com/teme/845-nepodnosljiva-lahkoca-optuzivanja
1/8
02. October 2015.
Written by  dr Marko SIMONOVIĆ
Nepodnošljiva lahkoća optuživanja: Odgovor Alisi
Mahmutović
Poštovana kolegice Mahmutović,
Vaš  tekst  povodom  Saopštenja  o  statusu  bosanskog  ili  bošnjačkog  jezika  Odbora  za  standardizaciju  jezika
Instituta  za  srpski  jezik  SANU,  objavljen  na  Peščaniku  17.  rujna,  nemilosrdno  i  temeljno  raskrinkava  jednu
„specijaliziranu  klasu  odgovornih  ljudi“,  u  ovom  slučaju  pseudolingvista.  Odlično  pokazujete  kako  ta  klasa
manipulacijom  lingvističkih  i  historijskih  činjenica,  ali  i  običnim  dezinformacijama  i  nekorektnim  citiranjem,
pokušava za sebe izboriti malo moralne superiornosti i pozornosti u društvu zaokupiranom drugim problemima.
Vaše raskrinkavanje je toliko efektno da se bojim da bi netko u osudi ove klase mogao zaboraviti da ona nikada
nije demokratski izabrana, te da ima nametnut autoritet, a ne mandat koji su joj dali govornici. Taj netko bi
onda bez razmišljanja svoju osudu mogao proširiti na državu ili narod ili jezik koje ova klasa tobože predstavlja i
brani. To ne bi bilo dobro — nisu takvu osudu zaslužili ni Bosna ni Bosansci ni bosanski jezik. Da, sve ste dobro
pročitali: Vaš tekst temeljito rakrinkava, ali samo vlastitu autoricu i njezinu „specijaliziranu klasu“.
Nije  ništa  kriv  bosanski  jezik  što  ste  ga  Vi  uzeli  braniti  od  nepostojećeg  saopćenja  nepostojećeg  Odbora  za
standardizaciju jezika Instituta za srpski jezik SANU. Tekst koji ste citirali, naime, nije saopćenje nego odluka i
jest  ga  izdao  Odbor  za  standardizaciju  srpskog  jezika,  ali  taj  odbor  nije  deo  SANU,  već  je  organ  koji  čine
predstavnici  nekih  petnaestak  institucija  iz  Srbije,  Crne  Gore  i  Bosne  i  Hercegovine,  od  kojih  je  SANU  samo
jedna. Odbor kao takav postoji od 1997. godine. Tekst koji analizirate je, dakle, saopćenje SANU taman koliko je
vaš tekst Ustav Kantona Sarajevo: ima neke veze, ali zapravo nema nikakve veze.
8.7k
Like
2/9/2018
Nepodnošljiva lahkoća optuživanja: Odgovor Alisi Mahmutović - AkuzatiV
http://akuzativ.com/teme/845-nepodnosljiva-lahkoca-optuzivanja
2/8
Rekao  bi  neko  da  zakeram,  ali  zapravo  je  i  jedno  i  drugo  je  od  suštinskog  značaja  za  vašu  argumentaciju.
Odluka odbora za standardizaciju nije „obraćanje javnosti‟, već akt normiranja i odnosi se na one koji pod datu
normu potpadaju. Tako se u odluci i zaključuje kako je „u srpskom jeziku jedino moguće i jedino ispravno jezik
kojim govore Bošnjaci [...] zvati «bošnjačkim jezikom»‟. Ne radi se dakle, o „negiranju imena bosanski jezik‟,
već  o  onome  što  Vaš  kolega  Munib  Maglajić  u  svojoj  reakciji  naziva  uređivanjem  svog  jezičkog  vrta.  Tom
uređivanju se može štošta zameriti, ali teško da mu mogu zameriti drugi jezički vrtlari, posebno ako rade na
institutu koji organizira tribine o tome kako je jezik temelj identiteta svakog naroda. Osim toga, ne radi se ni o
kakvoj „novoj fazi u okviru teritorijalno ekspanzionističkog projekta usmjerenog prema Bosni i Hercegovini‟. Nije
nikakva  novost  da  „specijalizirane  klase“  koje  se  bave  normiranjem  srpskog  i  hrvatskog  jezika  ne  prihvaćaju
termin bosanski jezik i predlažu termin „bošnjački jezik‟. Odluka Odbora zapravo ponavlja sve rečeno u Odluci iz
veljače  1998,  a  identične  argumente  i  zaključke  nalazimo  i  u  članku  kroatiste  Dalibora  Brozovića  Odnos
hrvatskoga i bosanskoga odnosno bošnjačkoga jezika iz septembra 1999. Radi se, dakle, o stalnom mestu kako
srbistike tako i kroatistike, ponovljenom još jednom da bi se u nekom godišnjem izvešću pokazalo kako je Odbor
bio aktivan.
Drugo, činjenica da se ne radi o tekstu koji je izdala SANU, koja jest organ Republike Srbije, nego Odbor, čijim
je  osnivanjem  upravo  decentralizirano  normiranje  srpskog  jezika,  obesmišljava  vaše  zaključke  o  tome  kako
„Srbija  pokazuje  da  ne  prihvata  svoje  vlastite  granice‟.  Ili  možda  ipak  grešim  jer  nisam  pročitao  Vaš  tekst
dovoljno  radikalno?  Smatrate  li  možda  da  je  svaki  govor  o  srpskom  jeziku  izvan  Srbije  deo  srbijanskog
„teritorijalno ekspanzionističkog projekta‟? Ima indicija i za to: vi, naime, na jednom mestu progovarate strogo
znanstveno o podeli jezika kojim govorimo.
Dobro  je  poznato,  naročito  upućenima,  da  je  lingvistika  na  oba  pitanja  dala  odgovor:  na  jednoj  štokavskoj
osnovici  imamo  četiri  standardne  varijante  koje  se  različito  imenuju.  Bosanska  varijanta,  prije  rata  nazvana
bosanskohercegovački standardnojezički izraz, preimenovana je u bosanski jezik.
Klasifikacija koju ste predložili ima konsekvence i za one standardne varijante kojima se u tekstu ne bavite. Ako
je  bosanskohercegovački  standardnojezički  izraz  preimenovan  u  bosanski  jezik,  onda  iz  toga,  pretpostavljam,
proizilazi  da  je  standardni  hrvatski  preimenovani  nastavljač  ranijeg  standardnojezičnog  izraza  na  prostoru
Hrvatske  (gde,  dakle,  nikakve  Hercegovine  ili  Vojvodine  nema).  Još  revolucionarnije,  po  Vašoj  klasifikaciji  je
standardni srpski nastavljač nekadašnjeg standardnojezičkog izraza na prostoru Srbije. Standardni srpski onda
može biti samo ona standardna ekavica koja svoje centre i uzore prepoznaje u Beogradu, Novom Sadu i vazda
hvaljenim „najčijstijim‟ govorima zapadne Srbije. Ta standardna ekavica zaista jest nekakav standardnojezični
entitet — srbijanski će se govornici u svojoj upotrebi jezika spontano pre ugledati na npr. Aidu Ćorović nego na
npr.  Milorada  Dodika.  Neće  se  prosečan  Srbijanac  ugledati  ni  na  Miloša  Kovačevića,  autora  teksta  odluke
Odbora: on, naime, ima ono što se u sve četiri države našeg jezika prepoznaje kao distinktivno bosanski (iliti, po
odluci Odbora, “bošnjački”) akcenat. Tako definiran srpski onda ni nema mnogo smisla zvati po etničkoj grupi,
tim pre što već imamo dobro napravljen pridev od imenice Srbija: srbijanski.  Možda je dakle vreme za Odluku o
statusu srpskog ili srbijanskog jezika. Ja bih mogao pripremiti nacrt, sve u cilju savršenog reciprociteta: ja imam
distinktivno srbijanski akcenat.
Ipak,  iako  bi  takva  odluka  bila  sasvim  u  skladu  s  onim  što  ste  rekli  i  što  u  svojim  reakcijama  govore  mnogi
bosnisti, ona nikada neće poteći s instituta na kojem radite, niti će je podržati itko iz vaše „specijalizirane klase“.
Nakon takve odluke bilo bi još teže objasniti sve promocije vašeg instituta van granica Bosne i Hercegovine. Kraj
takve  odluke  bi  postalo  nemoguće  (mada  ni  sad  nije  lahko)  odgovoriti  na  pitanje  kako  se  preimenovani
2/9/2018
Nepodnošljiva lahkoća optuživanja: Odgovor Alisi Mahmutović - AkuzatiV
http://akuzativ.com/teme/845-nepodnosljiva-lahkoca-optuzivanja
3/8
Tweet
“bosanskohercegovački  standardnojezički  izraz”  našao  u  službenoj  upotrebi  u  opštini  Dragaš  na  jugu  Kosova,
gde žive govornici bosanskog koji Bosne nikad videli nisu, pa valjda zato i govore bosanskim dijalektom koji po
lingvističkim karakteristikama najviše podseća na makedonski.
Nećete,  niti  će  bilo  tko  iz  specijalizirane  klase  bosnista/kroatista/montenegrinista/srbista  (jer  to  je,  da  se  ne
lažemo, jedna te ista klasa) ikada proizvesti ikakav konzistentan stav o prostiranju četiri standarda našeg jezika
(na što je na Peščaniku pet godina pre vašeg teksta pozivala Jelena Gall). Cela je poanta vaše klase da ljude
uverava da baš njihov standard mora dobiti i jare i pare, tačnije i etničko jare i državne pare. Zato nijedan od
četiri paranoidna normativna režima koje plasira vaša specijalizirana klasa nikada ne može mirno kohabitirati s
ostala tri. Uvek će svaki od njih biti u graničnom sporu, pa će i vaša klasa uvek biti potrebna da bi ga u tom
sporu zastupala.
Jedino  što  bi  ovu  za  vas  idealnu  situaciju  moglo  ugroziti  jeste  dijalog.  Zato  ste  usavršili  žanr  zasnovan  na
uzajamnom nečitanju, nerazumevanju i pogrešnom predstavljanju, žanr u kome blistate i vi i Kovačević. I to
shvatam, to vam je u opisu radnog mesta, da to ne radite vi, radio bi neko drugi. Jasno mi je i zašto o ratu
govorite samo kao o agresiji i genocidu, ne dopuštajući perspektivu gde postoji zločin nad „svojima‟, gde postoji
profiterska  i  ratnohuškačka  klasa  i  prostor  za  solidarnost  među  onima  koji  toj  klasi  ne  pripadaju.  Ali  nije  mi
nikako jasno šta vam je skrivio irski jezik, pa ste ga u svom znanstvenom nabrajanju proglasili nepostojećim.
Irski je, naime, službeni jezik u Republici Irskoj, gde ima i status „jezika nacionalnog identiteta‟, pa čak i jedan
od  službenih  jezika  EU.  Jedan  problem  ima  irski:  gotovo  nitko  ga  ne  govori  —  u  Irskoj  živi  više  izvornih
govornika poljskog nego irskog. Tako je 2007. i 2008. čak napravljena dokumentarna serija No Béarla, u kojoj
pratimo Manchána Magana kako se pokušava, uglavnom bezuspešno, snaći u raznim delovima Irske govoreći
samo irski. Irski je, vidite, kao naš jezik, samo obrnuto. Zamislite samo da neko napravi dokumentarnu seriju u
kojoj se pokušava snaći u četiri države našeg jezika govoreći samo naš jezik. Niko mu tu dokumentarnu seriju
ne bi gledao. Ali zato svi gledamo reality u kojem igrate vi, Kovačević i ostali. Najava za taj šou bi mogla glasiti:
Jedan jezik, četiri države, jedna specijalizirana klasa, četiri tima koji će opstati samo ako zajedno uvere sav svet
kako postoji nešto što ne postoji: problem s jezikom.
dr Marko Simonović
Akuzativ, 02.10.2015.
114
Like
2/9/2018
Nepodnošljiva lahkoća optuživanja: Odgovor Alisi Mahmutović - AkuzatiV
http://akuzativ.com/teme/845-nepodnosljiva-lahkoca-optuzivanja
4/8
Tagged under
lingvistika , jezik ,
dr Marko SIMONOVIĆ
istraživač na Institutu za jezik
Univerziteta u Utrehtu
Related items
Ћирилица  срце Србије
Ћирилицом против отмичара
Srpskohrvatski objasnidbeni rječnik: Krivi ste vi.
Linguae non sunt multiplicandae: 4 objasnidbe o bosanskom jeziku
Simonovićeva Prokrustova postelja
Latest from dr Marko SIMONOVIĆ
Srpskohrvatski objasnidbeni rječnik: Krivi ste vi.
Linguae non sunt multiplicandae: 4 objasnidbe o bosanskom jeziku
3 Comments
Sort by
Boban Arsenijević · Leiden University
Ja bih da potpisem ovo negde ako moze.
Like · Reply ·
3 · 2y
Zoran Acimovic · SF,MF. at Po kucama
Jezik je jedna, od bezbroj žrtava raspada zajednice. Neobicno je, sto ih
nemamo osam-devet.
Like · Reply ·
1 · 2y
Suvad Topalovic · Den Bosch, Noord-Brabant, Netherlands
Pisete o standarizaciji iz vremena kad se je sve bosansko negiralo i dalje
nastavljate negirati.
Like · Reply · 1y
Facebook Comments plug-in
Oldest
Add a comment...

2/9/2018
Nepodnošljiva lahkoća optuživanja: Odgovor Alisi Mahmutović - AkuzatiV
http://akuzativ.com/teme/845-nepodnosljiva-lahkoca-optuzivanja
5/8
PROČITAJTE I ...
Depresija i društvo
Ivan ERGIĆ
Radomir Konstantinović: IDEAL ČISTOG SIROMAŠTVA
REDAKCIJA
Be the ﬁrst of your friends to like this
Akuzativ
8,752 likes
Like Page
Share
PREPORUKE
POPULARNO
ZANIMLJIVOSTI
Nova evropska desnica: Plinska
svetlost
Tvoj strah je njihova moć
Mika Antić  KO ŽIVI I UMIRE NA SITNO?
Šarl Bodler: ČERGARI NA PUTU
Diktatura prostakluka
2/9/2018
Nepodnošljiva lahkoća optuživanja: Odgovor Alisi Mahmutović - AkuzatiV
http://akuzativ.com/teme/845-nepodnosljiva-lahkoca-optuzivanja
6/8
Rokenrol i komunisti: „Omladina u
Jugoslaviji živi u blagostanju“
Komunistička partija decenijama je diskretno
podsticala popularnost rokenrola, z...
INTERVJU: Dragi Šestić, Mostar
Sevdah Reunion
INTERVJU
Intervju: MILČO MANČEVSKI  Lepota se
krije u razlikama
INTERVJU: Prof.dr Lino Veljak sa
Filozofskog fakulteta u Zagrebu
Ljubav i revolucija: Intervju sa Srećkom
Horvatom
AkuzatiV intervju: ZORAN PREDIN
Novo!
REDAKCIJA
Ljudi koji udobno žive na
nesreći onih ko…
15.June 2017.
Dr Boban ARSENIJEVIĆ
Ћирилица  срце Србије
05.February 2017.
2/9/2018
Nepodnošljiva lahkoća optuživanja: Odgovor Alisi Mahmutović - AkuzatiV
http://akuzativ.com/teme/845-nepodnosljiva-lahkoca-optuzivanja
7/8
Search
AKUZATIV.COM
O NAMA
Sadržaj  Akuzativa  čine  tekstovi  autora,
kao i preneti tekstovi, za koje nalazimo da
su  vredni  čitanja,  bez  obzira  da  li  se  sa
sadržajem slažemo ili ne.
Akuzativ  je  rezultat  entuzijazma  osoba
koje učestvuju u njegovom radu.
Ukoliko  imate  autorski  tekst  koji  želite
objaviti  na  Akuzativu,  a  za  koji  smatrate
da  bi  se  uklopio  u  našu  koncepciju,
kontaktirajte nas.
AkuzatiV  Online magazin
REDAKCIJA
Predrag Matvejević:
KALAMOVI
03.February 2017.
Dr. Midhat RIĐANOVIĆ
Vratiti se ovcama
17.January 2017.
Tijana DAMJANOVIĆ
Blumsberi grupa  primer
intelektualne an…
11.January 2017.
2/9/2018
Nepodnošljiva lahkoća optuživanja: Odgovor Alisi Mahmutović - AkuzatiV
http://akuzativ.com/teme/845-nepodnosljiva-lahkoca-optuzivanja
8/8
Autori
Teme
Foto galerije
Pravila korišćenja
Politika privatnosti
Kontakt
© Akuzativ 20132017. All rights reserved.
Autori
Teme
Kontakt


2/9/2018
Od danas pišem neznam - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/od-danas-pisem-neznam/
1/8

При
(http://pescanik.net/feed/)
(https://www.facebook.com/Pescaniknet)
(https://twitter.com/Pescanik)
(https://vimeo.com/album/3124824)
(https://www.youtube.com/user/pescanik)
(https://soundcloud.com/pescanikradio)
O NAMA / ABOUT US(HTTP://PESCANIK.NET/O-NAMA/)
KONTAKT(HTTP://PESCANIK.NET/KONTAKT/)
(http://pescanik.net/)
|

|

|

|

|

|

HOME(HTTP://PESCANIK.NET/)
TEKSTOVI(HTTP://PESCANIK.NET/TEKSTOVI/)
EMISIJE(HTTP://PESCANIK.NET/EMISIJE/)
PREVODI(HTTP://PESCANIK.NET/PREVODI/)
TEME(HTTP://PESCANIK.NET/AUTHOR/TEME/)
KNJIGE(HTTP://PESCANIK.NET/KNJIGE/)
ENGLISH(HTTP://PESCANIK.NET/ENGLISH-SUMMARY/)
Marko Simonović(http://pescanik.net/author/marko-simonovic/) /
20/04/2015 |
(http://pescanik.net/od-danas-pisem-
neznam/print/) (http://pescanik.net/od-danas-pisem-neznam/print/)
Od danas pišem neznam
2/9/2018
Od danas pišem neznam - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/od-danas-pisem-neznam/
2/8
(http://pescanik.net/wp-content/uploads/2015/04/FotograĄje-citateljki-Lazara-Marinkovic-Cmok-cmok-cmok-cmok1.jpg)
FotograĄje čitateljki, Lazara Marinković: Cmok cmok cmok cmok
Ako smo se dosad mogli pretvarati da je šteta od normativnog pritiska kojem su izloženi govornici našeg jezika u Srbij
ograničena jer se normom ipak bave ozbiljni ljudi koji neće ozbiljno promovisati ispravljanje privatnih sms-
poruka(https://www.youtube.com/watch?v=BAdqdPxkY00) ili porediti pravopisne „greške” sa saobraćajnim
prekršajima(http://www.novosti.rs/vesti/naslovna/drustvo/aktuelno.290.html:535760-Dr-Veljko-Brboric-Gaji-se-jezik-psovke), onda je to
pretvaranju kraj došao onog trenutka kad se zahuktala kampanja Negujmo srpski jezik.
O tome zašto je kampanja promašena odlično je iz lingvističke perspektive za Danas govorio Boban
Arsenijević(http://www.danas.rs/danasrs/kultura/malogradjanska_normativnost_naseg_mentaliteta.11.html?news_id=300264) (a zatim
na svom blogu(http://inform-al.blogspot.nl/2015/04/trebamo-imati-standard.html)). Iz neligvističke perspektive je dobru analizu
portal Tarzanija(http://www.tarzanija.com/negujmo-srpski-jezik-al-aj-ne-ovako/). Ovde, dakle, o tome mogu kratko: direktna imp
imena kampanje jeste da se jezik ne neguje dovoljno, a sadržaj postera govori da ga trebamo negovati iskorenjivanjem
formi koje su proglašene „neispravnim” (jer tako piše u knjigama koje nam poznate ličnosti preporučuju kao da su ih p
Pritom je sasvim nejasno zašto će jezik biti u boljem stanju ako svi zauvek izbacimo sve „neispravne” oblike.
Ova kampanja je možda najagresivnija forma javnog stigmatizovanja pojedinih oblika (a samim tim i govornika koji te
koriste), ali je i posve reprezentativna za način na koji se u Srbiji nastoji normirati jezik. Činjenica je, međutim, da prote
reči i oblika iz jezika kao celine nema veze s optimizacijom ili čuvanjem jezika, već se samo svodi na nepotrebno šikani
govornika.
Standardizacija
Većina negativnih reakcija na dva teksta od kojih polazim bazirana je na (pogrešnom) utisku da se autori opiru svakoj f
standardizacije jezika. Pritom se previđa da kampanja Negujmo srpski jezik, kao i većina intervencija normativista, sa
standardizacijom nema veze. Postoji, naime, razlika između isticanja da neka reč ili konstrukcija nije preporučljiva u ne
kontekstu, što bi bilo standardizacija, i proglašavanja te reči ili konstrukcije apsolutno pogrešnom uvek i svuda, što je
pokušaj čišćenja jezika od njega samog.
Standardizacija jezika se uvek odnosi isključivo na onaj jezični registar koji se naziva standardnim jezikom i preporučen
upotrebu u javnom domenu. Takav registar je koristan u obrazovanju, javnom informisanju, poslovnoj komunikaciji itd
da je to registar kojim država komunicira sa svojim građanima, ona je i dužna da u procesu obrazovanja građane opskr
dovoljnim znanjem da bi taj registar razumeli i kompetentno koristili. Standardni jezik, dakle, nije cilj kojem su građan
2/9/2018
Od danas pišem neznam - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/od-danas-pisem-neznam/
3/8
streme zato što je on a priori bolji od onoga što već govore, već sredstvo koje je država dužna da osigura obrazovnim
U tom smislu, o ispravljanju može biti reči samo u obrazovnom procesu i to uvek imajući u vidu cilj — osposobljavanje
za komunikaciju u javnom domenu.
Obzirom da je standardni jezik pre svega sredstvo, svako je u svakoj situaciji slobodan da to sredstvo ne koristi ukoliko
da je to potrebno. Takav govornik tada ne bira grešku, nego alternativu. Ostaje, međutim, preporučljivost upotrebe
standardnog jezika, naročito u situacijama gde ne znamo ko je sve primalac poruke (kao što je slučaj s ovim tekstom).
od standardizacije, koja dakle samo preporučuje i ističe da određeni oblik može biti neprikladan u određenom kontek
premda je svakako koristan u nekom drugom (jer inače ne bi bio na govornom repertoaru), diletantska normativna po
oblike koje proglasi „pogrešnim” zabranjuje uvek, svuda i za svagda (do sledeće reforme norme). Razlika je ogromna:
kontekstu standardizacije govornik uvek ima pravo na svoj repertoar, kojeg je standardni jezik samo mali deo, dok pod
normativnom politikom svaki govornik koji proizvodi prokužene oblike postaje loš negovatelj slabog i krhkog nam jez
problem.
Na teritoriji našeg jezika standardizacija postoji, ali ona je sasvim implicitna, te stoga i neprimećena: opšteprihvatljivi
ustaljuju ne zaslugom normativista, već bez obzira na njihove napore. Tako se, na primer, u jeziku ustalio kapućino i tim
jedini oblik kojeg su govornici svesni, dakle, po deĄniciji – standard. Godinama nakon toga normativisti su se dosetili d
sistem u načinu na koji italijanizmi ulaze u naš jezik, pa od kapućina prave kapučino(http://www.politika.rs/rubrike/Kultura/Ka
Pacino-protiv-kapucina-i-Pacina.lt.html), stavljajući govornike pred izbor između postojećeg i „ispravnog”. Za deset godina će
tokom rutinske kontrole primetiti da kapućino ima i „neispravan” akcenat (dugosilazni na nepočetnom slogu, kao i sad
čuvene Austrâlija i Jugoslâvija), pa će nastati i verzija s uzlaznim akcentom ― na u ili i, valja i tu preseći, pa tek onda na
Ništa od ovih intervencija nema veze s olakšavanjem upotrebe jezika, već samo s ambicijom normativista da u jeziku z
koji će samo oni videti. Tu stoga ne može biti reči o standardizaciji jezika. Efekat ovakvih intervencija zapravo uglavno
nikakve veze s jezikom jer se živi jezik razvija nezavisno od normativnih napora. Normativim intervencijama se jezik ne
ali se zato stvaraju novi konteksti za šikaniranje govornika, koji svakom intervencijom govore i pišu sve „gore” i „nepra
O tome koliko će biti „lošeg” i „nepravilnog” u jeziku zapravo ne odlučuju govornici, već oni koji deĄnišu šta je „loše” i
„nepravilno” i gde se uopšte može govoriti o „lošem” i „nepravilnom”. Ako normativisti proizvoljno zabranjuju potpun
uobičajene oblike, realni jezik će biti prepun zabranjenih oblika. Ako normativisti očekuju da se rigidna pravila norme
samo u onim domenima koje karakterizuje upotreba standarda (nedijaloški sadržaji na javnom servisu, tekstovi udžbe
već uhode sms-poruke i razgovore na pijaci, onda će sve vrveti od onoga što nisu propisali. U oba slučaja je to zapravo
njihov problem.
Nema tu neke nauke
Ono što se na području našeg jezika naziva normativnom lingvistikom iscrpljuje se u stigmatizaciji i proterivanju jezičk
idući tako protiv temeljnih načela nauke čijim se delom (neopravdano) smatra. Svako, naime, ko je prošao uvodni kurs
zna da ne postoji jezični fenomen koji je apsolutno pogrešan ili neprikladan. Svaka tendencija u jeziku prati neku vrstu
te je sve u jeziku na nekom nivou pravilno. Stoga nijedan lingvista ne govori o „ispravnom” ili „pravilnom” u jeziku bez
navoda.
Ipak, nije iznenađujuće da su normativisti, za razliku od lingvista, vidljivi i zanimljivi široj zajednici. Kad god se stručnja
izmišljena pravila pita kakva je trenutna situacija s jezikom, zapravo ih se pita koliko su potrebni i značajni, pa će oni, n
odgovoriti kako je jezik na izdisaju, kako preti rasulo, kako opstanak jezika zavisi od toga koliko ćemo ih pažljivo slušat
pažnju na onih nekoliko oblika na koje su se u datom trenutku Ąksirali i raditi tačno ono što oni kažu. Kada se isto pita
postavi lingvistima, oni će uglavnom dati dug i nerazumljiv odgovor o tome koliko je to pitanje besmisleno. (Ovde bih
izuzetke, koji već dugo uspešno i razumljivo odgovaraju na novinarska pitanja, izdvojio naše lingviste Ranka Bugarskog
Riđanovića i Snježanu Kordić.)
Razlog iz kojeg su priče o raspadu i propadanju jezika toliko zanimljive nije misterija. Normativni sejači panike vrlo usp
parazitiraju na tendenciji koja je davno uočena u sociolingvistici: ogromna većina govornika ne voli spontane inovacije
naročito one koje nisu sami izmislili. Nikada nijedna govorna zajednica nije imala pozitivan stav o tome kako govore m
generacije. Svaka generacija, dakle, boluje od jezičkog atavizma i veruje da se jezik kvari pred njenim očima. To je, nar
iluzija, koju će pre lingvista znati da objasne psiholozi i sociolozi. Normativizam je, međutim, uspeo da se osloni na tu
da govornicima kaže da su odlično primetili da se jeziku vrlo loše piše, da treba spašavati šta se spasti može, te da oni
2/9/2018
Od danas pišem neznam - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/od-danas-pisem-neznam/
4/8
kako. Čuvanje od kvarenja je sveti gral normativizma, pa se tako i najinvazivniji projekti koji se svode na uvođenje novi
(dakle, na suštu inovaciju(http://www.tportal.hr/vijesti/hrvatska/374962/Predsjednica-inaugurirala-sadrzajnicu.html)) uvek legitimizi
zaštita jezika od daljeg menjanja i približavanje onom stanju koje smo nekada davno imali: stanju potpuno čistog i sam
jezika.
U atmosferi decenijama održavane panike potpuno je normalno da se govornici konstantno preispituju, da se množe
nedoumice”, pa se milioni govornika svakog dana pitaju da li je pravilno nikad ili nikada, nikom ili nikome, euro ili evro i
druge dve jednako razumljive, korisne i upotrebljive reči koje znače isto. Od biranja ispravne verzije jezik ne postaje b
komunikacija ne postaje eĄkasnija, standard ne postaje pristupačniji, ali zato raste šansa da će neko biti nesaslušan, p
ismejan zbog načina na koji je nešto rekao.
Rešenje
Rešenje nije u ukidanju standardizacije, već u izglasavanju nepoverenja normativistima. Ako bi takav gest bio uspešan
standardizacija bi i zvanično prešla u domen onih tehničkih lica kojima je posao osiguravanje razumljivosti, čitljivosti i
realnih komunikacijskih barijera. Takvi ljudi danas uglavnom rade kao lektori, nastavnici za nematernje govornike, prir
prevodioci i urednici. Dobili bismo tada jezičke priručnike koji bi sadržali potkrepljene savete i preporuke, a ne naredb
vrednosne sudove, u školi bismo učili kako da eĄkasno i strukturirano pišemo i prezentujemo, a ne kako da izbegnem
polje „nepravilnih” oblika. Javna diskusija se ne bi vodila o tome koliko ljudi kaže glumeti i kako da ih što pre bude nula
tome kako se građansko pravo na upoznatost sa standardom može unaprediti. Prirodno je onda da bi se standardizac
razlikovala od domena do domena, a i da ne bi bilo nikakvog razloga da ona ne poveže ceo naš četvoroimeni jezik ili b
njegove delove.
Da ne bude nesporazuma, ne govorim ja ovde da će ova alternativna standardizacijska struktura spontano nastati kad
normativističkog pritiska. Ta struktura već postoji i fukcioniše, ne posebno ometana normom jer, za razliku od norme,
konkretne i ostvarive ciljeve. Ne govorim ni da će govornici spontano prestati da se pitaju šta je pravilno i bolje, niti da
prestati vezivanje vrednosnih sudova za određene dijalekte, izgovore i načine pisanja reči. Sve su te pojave deo dinam
upotrebe jezika u društvu i postojaće dok god je jezika i društava. Ipak, ni država ni nauka ne smeju stimulirati takve p
trebaju obrazovati govornike da prevladavaju predrasude koje iz njih proizilaze.
Ostaje na kraju i pitanje kako otpočeti proces izglasavanja nepoverenja normativistima. Ako mene pitate – neznam.
Preščanik.net, 20.04.2015.
Srodni linkovi:
Alisa Mahmutović – (Veliko)srpske muke po bosanskom jeziku(http://pescanik.net/velikosrpske-muke-po-bosanskom-jeziku/)
Marko Simonović – Redu ne trebaju organi reda(http://pescanik.net/redu-ne-trebaju-organi-reda/)
Tanja Petrović – Srbija i njen jug(http://pescanik.net/srbija-i-njen-jug/)
Snježana Kordić – Naziv jezika(http://pescanik.net/naziv-jezika/)
TEMA – RAZGOVOR O OBRAZOVANJU(http://pescanik.net/razgovor-o-obrazovanju/)
(http://www.facebook.com/sharer.php?u=http://pescanik.net/od-danas-pisem-neznam/)
(http://twitter.com/share?url=http://pescanik.net/od-danas-pisem-
2/9/2018
Od danas pišem neznam - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/od-danas-pisem-neznam/
5/8
neznam/&text=Od%20danas%20pi%C5%A1em%20neznam%20)
(https://plus.google.com/sh
url=http://pescanik.net/od-danas-pisem-neznam/)
(http://reddit.com/submit?
url=http://pescanik.net/od-danas-pisem-neznam/&title=Od danas pišem neznam)
(http://www.tumblr.com/share/link?url=http://pescanik.net/od-danas-pisem-neznam/)
(http://www.stumbleupon.com/submit?url=http://pescanik.net/od-danas-pisem-
neznam/&title=Od%20danas%20pišem%20neznam)
(http://www.linkedin.com/shareArticle?
mini=true&url=http://pescanik.net/od-danas-pisem-neznam/)
(mailto:?
subject=Od%20danas%20pišem%20neznam&body=%20http://pescanik.net/od-danas-pisem-nez
Tekstovi
Izborne
razlike(http://pescanik.net/izborne-razlike/)
09/02/2018
U potrazi za
Ąrerom(http://pescanik.net/u-potrazi-za-
Ąrerom/)
09/02/2018
Dijalog sa
zločincem(http://pescanik.net/dijalog-sa-
zlocincem/)
08/02/2018
Opština, paklena
mašina(http://pescanik.net/opstina-
paklena-masina/)
08/02/2018
Imperijalne fantazije i
brexit(http://pescanik.net/imperijalne-
fantazije-i-brexit/)
2/9/2018
Od danas pišem neznam - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/od-danas-pisem-neznam/
6/8
08/02/2018
Velika imperijalna
debata(http://pescanik.net/velika-
imperijalna-debata/)
08/02/2018
Dalje(http://pescanik.net/tekstovi/)
Prevodi
Imperijalne fantazije i
brexit(http://pescanik.net/imperijalne-
fantazije-i-brexit/)
08/02/2018
Velika imperijalna
debata(http://pescanik.net/velika-
imperijalna-debata/)
08/02/2018
Gorčina Adama
Smitha(http://pescanik.net/gorcina-adama-
smitha/)
07/02/2018
Poziv na javnu raspravu o
ECB(http://pescanik.net/poziv-na-javnu-
raspravu-o-ecb/)
06/02/2018
Tresla se gora(http://pescanik.net/tresla-
se-gora/)
06/02/2018
Neoliberalizam i desnica u
Austriji(http://pescanik.net/neoliberalizam-
i-desnica-u-austriji/)
31/01/2018
Dalje(http://pescanik.net/prevodi/)
Pescanik.net(http://pescanik.net/feed)

Nedeljni izbor tekstova
email adresa
2/9/2018
Od danas pišem neznam - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/od-danas-pisem-neznam/
7/8
Autori(http://pescanik.net/category/tekstovi/feed)
Prevodi(http://pescanik.net/category/prevodi/feed)
English
Summary(http://pescanik.net/category/english-
summary/feed)
Audio
podcast(http://feeds.soundcloud.com/users/24718490-
pescanikradio/tracks)
iTunes(itpc://feeds.soundcloud.com/users/24718490-
pescanikradio/tracks)
Home(http://pescanik.net)
Tekstovi(http://pescanik.net/tekstovi/)
Emisije(http://pescanik.net/emisije/)
Prevodi(http://pescanik.net/prevodi/)
Prenosimo(http://pescanik.net/prenosimo/)
Corax(http://pescanik.net/corax/)
Teme(http://pescanik.net/teme/)
Knjige(http://pescanik.net/knjige/)
Tefter(http://pescanik.net/tefter/)
Efekat
leptira(http://pescanik.net/efekat-
leptira/)
English
Summary(http://pescanik.net/english-
summary/)
O nama /
About
Us(http://pescanik.net/o-
nama/)
Radio i TV
stanice(http://pescanik.net/radio-
i-tv-stanice-
Prijavi se
English
Summary
email address
Subscribe
2/9/2018
Od danas pišem neznam - Marko Simonović - Peščanik
http://pescanik.net/od-danas-pisem-neznam/
8/8
(http://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0/)
PEŠČANIK
Povratak na vrh (#)
koje-prenose-
pescanik/)
Kontakt(http://pescanik.net/kontakt/)