FSC standardi za održivo gospodarenje šumama u Bosni i Hercegovini u kontekstu odredbi prijedloga zakona o šumama federacije Bosne i Hercegovine

no-2<>§.s%l+H3S
UNIVERZA
V LJUBLJANI
BIOTEHNISKA FAKULTETA
ODDELEK ZA GOZDARSTVO
IN
OBNOVLJIVE GOZDNE
VIRE
FSC STANDARDI
ZA ODRZIVO
GOSPODARENJE SUMAMA
U BOSNI
1
HERCEGOVINI
U KONTEKSTU
ODREDBI
PRIJEDLOGA
ZAKONA 0
SUMAMA FEDERACIJE
BOSNE
1 HERCEGOVINE
Spela
Pezdevéek
Malovrh
Ljubljana,
2020
GOZDQRSKR
KNJIZNICR
BFGO K E
925
‘W
Wlllbkllllllllll
COBISS
@
‘U209
‘
:|9
SIS
Kolofon
Naslov: FSC standardi za odriivo gospodarenje sumama u Bosni i Hercegovini
u kontekstu
odredbi Prijedloga
zakona o sumama
Federacije Bosne i Hercegovine
Avtorji dokumenta: Spela Pezdevsek
Malovrh
Sodelavci pri raziskavi: Spela Pezdevsek Malovrh, Dienan Beéirovié,
Bruno Marie, Amila
Brajié, Mersudin
Avdibegovié
Kljuéne
besede: odriivo gospodarenja
sumama,
FSC standard,
Zakon
o sumama,
FBiH
Keywords:
sustainable
forest management,
FSC standard,
Forest law, FBiH
Kraj izdaje: Ljubljana
Zaloinikz Univerza
V Ljubljani, Biotehniska
fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in obnovljive
gozdne Vire
Leto izdaje dokumenta: 2020
Financerji raziskave, izdaje: Studija je pripremljena u okviru projekta “Promicanje
odgovornog gospodarenja sumama u Bosni i Hercegovini“, koji je ﬁnansirala IKEA i
implementirali WWF Adria — Udruga za zastitu prirode i oéuvanje bioloske raznolikosti,
Sumarski fakultet Univerziteta u Sarajevu i Odsjek za sumarstvo Biotehniékog fakulteta
Univerziteta
u Ljublj
ani.
1 . UVOD
Pozivajuéi se na Ustavom Federacije Bosne i Hercegovine (u daljem tekstu: FBiH)
zagarantirano pravo na lokalnu samoupravu, Ustavnom sudu su, tokom 2008. i 2009. godine,
od strane pojedinih
jedinica lokalne samouprave
i Saveza
opéina i gradova FBiH, podneseni
zahtjevi za ocjenu Zakona
o éumama FBiH iz 2002. godine. Podnosioci su svoje zahtjeve
obrazloiili
argumentima da §ume i §umska
zemljiéta imaju izuzetan znaéaj za jedinice lokalne
samouprave, §to opravdava njihov interes za zakonske odredbe koje se odnose na sektor
§umarstva. Ustavni sud FBiH je utvrdio da osporeni Zakon moie direktno uticati na niz
pitanja koja su od znaéaja za lokalnu samoupravu. To se posebno odnosi na utvrdivanje
politike upravljanja
prirodnim resursima i raspodjelu sredstava
ostvarenih po osnovu njihovog
kori§tenja, §to moie uticati na planove razvoja jedinica lokalne samouprave, ostvarivanje
uslova za privredni razvoj i politiku zapoéljavanja, utvrdivanje i provodenje prostornih
planova i uredenja prostora, te zaétitu éovjekove okoline, vodoza§titu i koriétenje prirodnih
resursa. U novembru
2009. godine je Ustavni sud FBiH donio presudu da je "...Zak0nom 0
s'umama
povrijedeno pravo opéina na lokalnu samoupravu", a Parlamentu FBiH je kao
prelazno rjeéenje ostavljena moguénost da usaglasi odredbe Zakona o §umama
sa Evropskom
poveljom o lokalnoj samoupravi i Zakonom o principima lokalne
samouprave
u FBiH. Kako
do toga nije do§1o u predvidenom
roku, Zakon o éumama
FBiH je stavljen Van snage, §to za
posljedicu
ima viéegodiénje nepostojanje jedinstvenog
legislativnog
okvira za upravljanje
i
gospodarenja éumskim resursima u FBiH. U praksi su gospodarenje §umama i organizacija
sektora éumarstva u F
BiH regulisani kantonalnim zakonima o éumama, koji su u
meduvremenu usvojeni
od strane institucija
zakonodavne vlasti na kantonalnim
nivoima. Svi
poku§aji da se usvoji novi Zakon o éumama na nivou FBiH, inicirani od strane nauénih
institucija, strukovnih
udmienja, Saveza
opc'ina i gradova FBiH, predstavnika zakonodavne
vlasti i resornog Federalnog Ministarstva,
jo§ uvijek nisu urodili plodom.
Vlada FBiH je na
svojoj 110. sjednici, odrianoj 07.07.2017. godine, usvojila
Prijedlog
Zakona o éumama
FBiH
i isti proslijedila Parlamentu FBiH na usvajanje. Do trenutka izrade ove studije (11.06.2020.
godine), Prijedlog
Zakona o éumama
FBiH se jo§ uvijek nalazio u parlamentarnoj proceduri.
U okviru projekta “Promicanje
odgovornog gospodarenja §umama u Bosni i Hercegovini“,
koji je bio prvenstveno usmjeren na formiranje
i registraciju
Grupe za razvoj FSC standarda,
izradu FSC standarda za Bosnu i Hercegovinu (u daljem tekstu: BiH), promoviranje
certiﬁciranja gospodarenja éumskim resursima i ﬁnansijsku
podréku procesu certiﬁciranja u
poslovnim sistemima §umarstva u FBiH, realizirane su i aktivnosti éiji je cilj bio da se
podstakne i ohrabri dijalog izmedu svih zainteresiranih strana sa ciljem usvajanja
jedinstvenog
Zakona o §umama FBiH. U tom smislu su u 2018. i 2019. godini organizirana
dva sastanka
(tzv. platforme
uéesnika u procesu izrade i usvajanja Zakona o éumama
FBiH),
na kojima su prezentirane pojedine odredbe §umarske
legislative
driava u regionu
(S1oVenija,
Hrvatska, Srbija, BiH). U skladu sa zahtjevima
uéesnika ovih sastanaka, prezentirane su
zakonske odredbe kojima je regulirana problematika
ﬁnansiranja
u éumarstvu, naknade za
kori§tenje drzavnih éuma, Vlasniétva nad driavnim éumama, upravljanja i gospodarenja
privatnim §umama
i ostala struéna pitanja. Iako u proteklom
periodu
nije do§1o do usvajanja
3
novog Zakona 0 sumama FBiH, po ocjenama
Veéine
uéesnika su informacije
koje su dobili na
ovim sastancima,
bile korisne za unaprijedenje zakonskog okvira za gospodarenje sumama u
FBiH. Paralelno sa ovim aktivnostima, u okviru projekta je tekao proces razvoja FSC
standarda
za BiH. Formirana
je Grupa za razvoj FSC standarda i realiziran
niz aktivnosti na
podnosenju aplikacije, izradi, usvajanju i odobravanju F
SC standarda
za BiH. Krajem 2019.
godine su od strane FSC-a odobreni, a ubrzo i zvaniéno prezentirani i objavljeni FSC
standardi za BiH, koji su stupili na snagu u martu 2020. godine. Na taj naéin je BiH postala
prva driava u regionu koja posjeduje Vlastite FSC standarde za odriivo gospodarenje
sumskim resursima.
S obzirom da se projekat “Promicanje odgovornog gospodarenja sumama u Bosni i
Hercegovini“ zavrsava u avgustu 2020. godine, odluéeno je da trec'i sastanak (platforma)
interesnih grupa, ukljuéenih u dijalog za unaprijedenje zakonskog okvira za gospodarenje
sumama u FBiH, u cjelosti bude posveéen
prezentiranju
principa
i kriterija FSC standarda
za
BiH, u kontekstu odredbi Prijedloga Zakona 0 sumama FBiH iz 2017. godine. Kao
marketinski baziran instrument sumarske politike, certiﬁciranje gospodarenja sumskim
resursima ne moie biti zamjena za klasiéne regulatorne instmmente sumarske
politike, kao sto
je Zakon 0 sumama. S druge strane, dosljedna primjena
medunarodno prihvaéenih
principa i
kriterija odriivog gospodarenja sumskim resursima, praktiéno realizirana
i Veriﬁcirana
kroz
proces F
SC certiﬁciranja, moie biti znaéajna podrska implementaciji odredbi sumarske
legislative. Konaéno, Princip
1
F
SC standarda ukazuje na neophodnost postivanja i
uskladenosti principa i kriterija sa postojeéim zakonskim
okvirom u BiH (zakoni, uredbe,
propisi, pravno obavezujuée odluke i uputstva i s1.), na svim administrativno-politiékim,
nivoima,
ukljuéujuéi
i medunarodne
ugovore, konvencije
i sporazume
koje
je BiH ratiﬁcirala.
Iz toga proizilazi da FSC standardi u svakoj driavi moraju biti uskladeni sa svim pozitivnim
zakonskim
propisima,
ukljuéujuéi
svakako i Zakon
0 sumama.
Kada je u pitanju metodoloski pristup u izradi ove studije, neophodno je dati nekoliko
napomena. Iz Vec' naprijed navedenih razloga, pojedini kriteriji F
SC Principa 1 (izuzev
kriterija koji se odnosi na obavezu plaéanja svih zakonom propisanih naknada u Vezi
gospodarenja sumom) nisu detaljno analizirani.
To se takoder odnosi i na kompletan FSC
Princip 3 (postivanje prava domorodaéke populacije) koji nije primjenjiv u uslovima
gospodarenja sumskim
resursima u BiH i kao takav nije ni obuhvaéen F
SC standardima za
BiH. Materija koju tretiraju FSC standardi je sira od obuhvata sumarske legislative i ona
obuhvata raznolik spektar pitanja, izmedu ostalog problematiku
zastite prirode, obiéajna i
korisniéka
prava, te pitanja iz domena radno-pravnih
odnosa. Zbog toga su u ovoj studiji
analizirani samo oni kriteriji u okviru pojedinih FSC principa, koji se mogu dovesti u
neposrednu Vezu sa pojedinim odredbama konkretne sumarske legislative (u ovom sluéaju
Prijedloga
Zakona 0 sumama FBiH iz 2017. godine). Sto se tiée originalne terminologije
koristene u F
SC standardima za BiH i Prijedlogu
Zakona 0 sumama FBiH iz 2017. godine,
oba dokumenta sadriavaju odgovarajuée deﬁnicije koristenih termina i pojmova. Iako je u
veéini sluéajeva moguée, bez Veéih poteskoéa, prepoznati kompatibilnost koristene
terrninologije u ova dva dokumenta, u kontekstu ove studije je potrebno dati odredena
pojasnjenja. Temiin “0rganizacija“,
éesto koristen
u F
SC standardima za BiH, se odnosi na
4
sva pravna i ﬁziéka lica koja posjeduju certiﬁkat ili se prijavljuju
za certiﬁciranje, te su
samim tim odgovorna za dokazivanje uskladenosti sa zahtjevima
na kojima se temelji FSC
certiﬁciranje. Iako se ovdje, kao lica ili institucije koje imaju razliéita prava (vlasnistvo,
upravljanje, gospodarenje, koristenje) a iele se certiﬁcirati, mogu pojaviti institucije koje
upravljaju zastiéenim podruéjima (npr. Nacionalni parkovi), privatni sumoposjednici
(samostalno ili organizirani
u interesna udruienja),
vjerske zajednice, zemljisne
zadruge i s1.,
u praksi se u FBiH pod pojmom “organizacija“ (u kontekstu FSC certiﬁciranja) pojavljuju
kantonalna sumsko-privredna drustva. Kada je rijeé 0 Prijedlogu Zakona 0 sumama, kao
pandam terminu “0rganizacija“, pominju se dva pojma, “korisnik suma“ (sumsko-privredna
drustva u driavnom ili veéinskom driavnom vlasnistvu,
koja na osnovu ugovora obavljaju
poslove gospodarenja driavnim
sumama i stavljanja
sumskih proizvoda
u promet)
i “Vlasnik
privatnih suma“ (pravna i ﬁziéka lica koja su na zakonit naéin stekla pravo vlasnistva nad
sumom i sumskim
zemljistem).
Kako je veé naglaseno, certiﬁciranje se u FBiH uglavnom
odnosi na kantonalna sumsko-privredna drustva, odnosno “korisnike suma“, kako ih naziva
Zakon 0 sumama.
Ova studija je prvenstveno namijenjena kreatorima sumarske politike u javnoj sumarskoj
administraciji
F
BiH, ali i svim drugim zainteresiranim stranama i institucijama
koje aktivno
participiraju u procesu razvoja
i usvajanja novog Zakona 0 sumama FBiH. FSC standardi za
BiH i certiﬁciranje gospodarenja sumskim resursima kao marketinski
baziran i dobrovoljan
mehanizam, imaju iskljuéivo podriavajuéu
uloga u odnosu na odredbe sumarske legislative.
U situaciji nepostojanja jedinstvenog zakonskog okvira za upravljanje i gospodarenje
sumskim resursima u FBiH, Vaian je svaki instrument sumarske politike, koji doprinosi
unaprijedenju stanja u sektoru sumarstva. Pored toga, ova studija moie biti korisna i
uposlenicima
u poduzeéima sumarstva koja su se Veé certiﬁcirala ili to tek namjeravaju
uéiniti, kako bi dobili jasnu predstavu 0 uskladenosti principa i kriterija FSC standarda za
BiH, sa obavezujuéim odredbama sumarske
legislative.
2. FSC STANDARDI ZA ODRZIVO GOSPODARENJE §UMAMA U BIH U
KONTEKSTU
ODREDBI
PRIJEDLOGA
ZAKONA 0 SUMAMA FBIH
U okviru FSC standarda za BiH, Princip 2 se odnosi na prava zaposlenika i opée uvjete
zapoéljavanja, pri éemu se jasno deﬁniraju duinosti koje organizacija odgovoma za
gospodarenje éumama mora poétivati u smislu odriavanja i unapredivanja socijalne i
ekonomske dobrobiti zaposlenika. Kada su u pitanju sigurnosne i zdravstvene mjere za za§titu
radnika, Kriterij 2.3 FSC standarda za BiH predvida da organizacija
mora provoditi sve
neophodne mjere za za§titu radnika od sigurnosnih i zdravstvenih opasnosti na radnom
mjestu. Navedene mjere moraju biti u skladu sa stepenom, intenzitetom
i rizikom aktivnosti
gospodarenja, ispunjavati preporuke ILO (engl. International Labor Organisation
— ILO)
Struénih uputstva za sigurnost i zdravlje u poslovima
§umarstVa. Takode je predvideno da
organizacija
moie dokazati da su radnici
pro§1i odgovarajuéu obuku za posao koji obavljaju,
te da je uspostavljen sistem nadzora u cilju bezbijedne (u smislu sigurnosti na radu) i
uéinkovite implementacije planova gospodarenja i svih ostalih aktivnosti gospodarenja
(Kriterij 2.5). §to se tiée odredbi Prijedloga Zakona 0 §umama, propisano je obavezno
provodenje mjera
za§tite na radu i obuke zaposlenih za izvodenje poslova
u §umarstvu. Clan
19., koji se odnosi na obavljanje djelatnosti u éumarstvu, propisuje da struéna osoba za
obavljanje
poslova u §umarstVu
ima obavezu obezbijediti
mjere za§tite na radu u skladu sa
Zakonom
0 za§titi na radu (S1uZbeni list SR BiH, broj 22/90) i Zakonom
o za§titi od poiara i
vatrogastvu (Sluzbene novine Federacije BiH, broj 64/09), te provesti adekvatnu obuku
zaposlenih za izvodenje
odgovarajuéih poslova.
Odnosi sa lokalnom
zajednicom su deﬁnirani u okviru Principa
4 F
SC standarda
za BiH na
naéin da organizacije zaduiene za gospodarenje éumama moraju doprinijeti odriavanju ili
p0bolj§avanju
socijalnog i ekonomskog blagostanja lokalne zajednice. Kada su u pitanju
prava i potrebe lokalne zajednica u odnosu na kori§tenje éumskih resursa, u Kriteriju
4.1 se
predvida da organizacija
mora identiﬁcirati lokalne zajednice koje egzistiraju
na podruéju
kojim
se gospodari, kao i lokalne zajednice na koje utiéu aktivnosti
gospodarenja. Pored toga,
organizacija
mora, u saradnji sa lokalnim zajednicama, prepoznati i uvaiiti njihova v1asniéko-
korisniéka
prava, prava pristupa
i k0ri§tenja §umskih resursa i ekosistemskih usluga, te sva
ostala obiéajna i zakonska prava, koja su prisutna na konkretnom
§umskom podruéju. Prava i
potrebe lokalne zajednice u odnosu na koriétenje éumskih resursa, sadriana
su i u Prijedlogu
Zakona 0 §umama. To se prije svega odnosi na ukljuéenost lokalne zajednice u proces
planiranja i privredivanja u §umarstVu, proglaéavanje za§titnih éuma i éuma s posebnom
namjenom, upravljanje
i gospodarenje driavnim
§umama,
te zadovoljavanje potreba razvoja
lokalne zajednice.
Obaveza ukljuéenosti lokalnih zajednica u proces planiranja i gospodarenja driavnim
§.umama, prepoznata je u Kriteriju
4.2, u kojem se predvida da organizacija
mora uvaiavati
zakonska i obiéajna prava lokalnih zajednica, da zadrie kontrolu nad aktivnostima
gospodarenja unutar ili u okruienju éumskog podruéja, u mjeri potrebnoj da zaétite svoja
prava, resurse, zemljiéte
i teritoriju. Prijedlogom
Zakona 0 éumama
je precizno predvidena
6
ukljuéenost
lokalnih zajednica u proces planiranja
u §umarstVu.
Tako se Clanom 7. obavezuje
resomo kantonalno ministarstvo da od jedinice lokalne samouprave zatraii saglasnost
prilikom izrade §umsk0—razv0jn0g
plana. Nadalje, Clan 10. propisuje da jedinice lokalne
samouprave, na éijoj teritoriju se nalaze éume, imaju pravo k0ri§tenja i pristupa svim
elektronskim
i ostalim dokumentima
izradenim/pripremljenim
u toku izrade SPO. Clan 11.
propisuje da se izradene SPO za driavne i privatne §ume dostavljaju jedinici lokalne
samouprave radi davanja saglasnosti, a Clan 13. obavezuje korisnika éuma da godiénji plan
realizacije
SPO, nakon usvajanja, dostavi i jedinici lokalne samouprave
na éijem podruéju ée
se izvoditi predvideni
radovi.
Pored svega
naprijed navedenog,
Clanom 46. Prijedloga
Zakona
0 éumama, eksplicitno je navedeno da, pored resomog Federalnog i kantonalnih
ministarstava, i jedinice lokalne zajednice imaju pravo upravljanja drzavnim éumama i
éumskim zemlji§tem. U tom smislu, jedinice lokalne samouprave
daju saglasnost
na osnivanje
§umsk0priVrednog dru§tVa za gospodarenje driavnim éumama (odluku 0 osnivanju
donosi
skupétina kantona) a mogu pokrenuti i inicijativu za osnivanje novog éumskoprivrednog
druétva (Clan
53.). Kada je u pitanju privredivanje
u §umarstVu,
Clan 16. Prijedloga
Zakona 0
éumama predvida
da se stabla u §umi mogu sjeéi tek poslije izVr§ene doznake, donoﬁenja
projekta za izvodenje i obavjeétavanja nadleinih institucija, ukljuéujuéi i jedinice lokalne
samouprave
na éijem
podruéju
se Vr§i sjeéa.
Osiguranje dru§tVeno-ekonomskog
razvoja lokalnih zajednica, prepoznato je u Kriteriju 4.4
FSC Standarda za BiH, gdje se navodi da organizacija
koja gospodari éumom mora, kroz
saradnju sa lokalnom zajednicom, identiﬁcirati moguénosti za dru§tveno-ekonomski razvoj
(lndikator 4.4.1). Osiguranje pretpostavki za druétveni i ekonomski razvoj lokalnih zajednica
su sadriani i u Prijedlogu
Zakona 0 §umama,
u dijelu koji se odnosi na planiranje
i izgradnju
éumske infrastrukture.
U Clanu 42. se propisuje da se, pri planiranju i izgradnji éumske
infrastrukture, ista treba prilagoditi potrebama lokalne zajednice, te protiv poiarnim,
turistiékim i rekreativnim
potrebama. Osiguranje socijalno-ekonomskog blagostanja lokalne
zajednice predstavlja su§tinu Principa 4 FSC standarda za BiH. U tom pravcu se moie
posmatrati i Kriterij 1.3, kojim se organizaciji
propisuje obaveza pravovremenog plaéanje
svih zakonom propisanih naknada i obaveza u Vezi gospodarenja §umama. Prijedlogom
Zakona 0 §umama (Clan 55. i Clan 69), predvideno je da korisnik driavnih §uma plac'a
naknadu za koriétenje driavnih §uma, u iznosu od 10% 0d prihoda ostvarenog prodajom
§umskih drvnih sortimenata i nedrvnih
§umskih proizvoda, od éega se 8% uplaéuje na raéun
jedinica lokalne samouprave na éijoj teritoriji se taj prihod ostvaruje. Za koriétenje ovih
sredstva nisu propisana nikakva
ograniéenja i jedinica lokalne samouprave ih moie koristiti u
skladu sa svojim
potrebama (Clan
73.).
U zavisnosti od prirodnih, ekoloékih, reljefnih i kulturo10§kih karakteristika,
u pojedinim
podruéjima
je éesta pojava lokacija od posebnog znaéaja za identitet lokalnih zajednica. U
Kriteriju 4.7 FSC Standarda za BiH se navodi da ée organizacija, u saradnji sa lokalnim
zajednicama, odrediti lokacije od posebnog kulturolo§kog,
ekoloékog, ekonomskog, vjerskog
ili duhovnog znaéaja,
te da c'e upravljanje
i/ili za§tita tih lokacija biti usaglaéena
sa lokalnim
zajednicama. Prijedlog
Zakona o éumama
FBiH takoder prepoznaje ulogu lokalnih zajednica
u procesu progla§avanja za§titnih §uma (Clan 29.), bilo da se radi 0 pokretanju
inicijative za
progla§avanje takvih §uma ili dobijanju saglasnosti lokalne zajednice, u sluéaju da je
inicijativa pokrenuta od neke druge zainteresirane strane (resornog kantonalnog ministarstva
7
ili korisnika éuma). Kada su u pitanju §ume sa posebnom namjenorn, Clanom 30. Prijedloga
Zakona 0 éumama
je propisano da je, prije donoéenja
akta o prog1a§avanju,
potrebno pribaviti
mi§ljenje
jedinice lokalne
samouprave.
Princip 5 FSC standarda
za BiH se opéenito odnosi na obavezu organizacije
koja gospodari
§umama da, u cilju osiguranja i unapredenja dugoroéne ekonomske odriivosti i §irokog
raspona socioloékih
i ekoloékih
koristi od éume, razvije diverziﬁciran poslovno-proizvodni
portfolio proizvoda i usluga. Indikatori Kriterija 5.1 predvidaju da organizacija mora
identiﬁcirati, proizvoditi ili omoguéiti proizvodnju, razliéitih koristi i/ili proizvoda,
koji se
temelje na multifunkcionalnom
karakteru §umskih resursa i usluga §umskih ekosistema, u
cilju jaéanja i diverziﬁciranja lokalne ekonomije, i to sve u skladu sa intenzitetom
aktivnosti
gospodarenja. Kada su u pitanju koristi i/ili proizvodi od éuma, Prijedlog
Zakona o §umama
precizno propisuje
obaveze korisnika/Vlasnika
éume po tom pitanju, te ostavlja moguénost
kori§tenja
koristi i/ili proizvoda
od §uma i drugim
pravnim
i ﬁziékim licima. U Clanu 53. se,
kao obaveze korisnika éuma, propisuju: promet §umskih drvnih sortimenata i nedrvnih
éumskih proizvoda,
proizvodnja
i promet éumskog sjemena,
§umskog i hortikulturnog
sadnog
materijala,
kao i razvoj ekolo§kog, sportskog i lovnog turizma. Kada je u pitanju koriétenje
nedrvnih §umskih proizvoda, Prijedlog Zakona 0 §umama FBiH u Clanu 39. propisuje da
korisnik/vlasnik §uma moie uzgajati i iskori§taVati §irok dijapazon nedrvnih §umskih
proizvod (§umsku biomasu, §umsko Voée, bobiéaste i druge plodove, koru, §i§arke, ljekovito,
aromatsko i jestivo bilje, gljive, smolu, divljaé, humus, glinu, treset, kamen i s1.). Takoder,
iskoriétavanje navedenih proizvoda
moie biti odobreno i drugim
pravnim
i ﬁziékim licima, uz
odgovarajuéu naknadu u skladu sa cj
enovnikom.
Kad je u pitanju komercijalno prikupljanje nedrvnih §umskih proizvoda,
FSC standardi za
BiH predvidaju
da organizacija
odreduje i po§tuje odriivi nivo iskori§tavanja ovih proizvoda
(Indikator 5.2.4). I Prijedlog
Zakona o §umama
propisuje da se koriétenjem
nedrvnih
§umskih
proizvoda
ne smije ugroziti diverzitet
§umskih ekosistema,
odnosno vrste ﬂore, faune i gljiva
koje su zaétiéene
propisima
o za§titi prirode. Prijedloga
Zakona 0 éumama
takoder propisuje
zabranu odredenih aktivnosti (npr. iskori§tavanje humusa, gline, treseta, zemlje, pijeska,
§1junka i kamena, skidanje kore sa drveéa i buéenje stabala, uklanjanje ostataka drveta i
ostalih
organskih materija
neophodnih za pobolj§anje plodnosti
tla i oéuvanja biodiverziteta
i
sl.) ukoliko iste mogu dovesti do naruéavanja
eko1o§ke stabilnosti §uma i éumskog zemljiéta.
U svrhu izgradnje i odriavanja §umskih puteva ili u komercijalne svrhe u skladu sa
odredbama Zakona o rudarstvu, korisnik/Vlasnik
§ume moie za vlastite potrebe koristiti
mineralne sirovine
na lokalitetima
predvidenim
SPO i godi§njim
planovima
realizacije
SPO.
U Clanu 44. je takoder propisano da sva lica imaju pravo kretanja §umom, bez odobrenja
korisnika/Vlasnika
§ume, u cilju rekreacije, éto podrazumjeva i sakupljanje nedrvnih
éumskih
proizvoda
u koliéini koja ne prelazi 3 kg.
FSC Standardi za BiH ukazuju na neophodnost trajno odriivog iskoriétavanja §umskih
proizvoda
i usluga §umskih ekosistema, §to je sadriano u kriteriju
5.2. Indikatori 5.2.2 i 5.2.3
ukazuju da se jednogodi§nji
etat odreduje na naéin da se ne prema§uje trajno odriivi nivo
iskoriﬁtavanja, ne ugrozava dugoroéni proizvodni potencijal éuma i ne prema§uje etat za
odredeni deﬁnirani period. Na sliéan naéin i Prijedlog Zakona o éumama regulira obavezu
odriivog iskori§taVanja proizvoda i usluga éumarstva, propisujuéi da planirani obim sjeéa
8
(etat) mora biti odreden u skladu sa principima trajnosti, multifunkcionalnosti i
ekonomiénosti. Planirani
obim sjeéa se odreduje po glavnim Vrstama drveéa, grupama Vrsta
drveéa i debljinskim
klasama, i kao takav predstavlja sastavni dio plana sjeéa u okviru §PO.
Takoder, Prijedlog
Zakona o §umama
FBiH u Clanu 10. propisuje, da se §umama
na prostoru
jednog §PP-a gospodari po odredbama SPO, godi§njeg plana realizacije
SPO i projekata za
izvodenje, te da ukupan obim sjeéa predviden SPO za uredajni period, po Vrstarna drveéa,
gospodarskim klasama i gospodarskim
jedinicama,
nije dozvoljeno
prekoraéiti.
U istom
Clanu
je propisano da se, u sluéaju manje realizacije radova i investicija u protekloj godini
uredajnog perioda od predvidenog godi§njeg plana u okviru §PP-a, preostali dio neizvréenih
radova i investicija
planira
i realizira
u narednoj godini uredajnog perioda. Nadalje, odriivost
privredivanja
u §umarstvu se osigurava odredbama Prijedloga
Zakona o §umama (Clan 16.)
p0 kojima se sjeéa stabala omoguéava tek poslije izvréene doznake, donoéenja projekta za
izvodenje i obavjeétavanja kantonalne uprave, jedinice lokalne samouprave i kantonalne
§umarske
inspekcije.
Prema Indikatoru 5.2.1, planirani nivo iskoriétavanja §uma mora biti zasnovan na analizi
trenutno najboljih dostupnih informacija 0 potencijalima (taksacija i inventura §uma),
zdravstvenom stanju i stabilnosti
funkcija éumskih ekosistema. Prijedlog
Zakona o §umama
u
Clanu 8. propisuje
provodenje inventure §uma na velikim povr§inama svakih
deset godina, u
cilju utvrdivanja i praéenja stanja §uma. Takoder se u Clanu 38. predvida praéenje
zdravstvenog stanja éuma i obima éteta u §umama,
a u Clanu 57. uspostava inforrnacionog
sistema u §umarstvu, koji bi sadriavao sve neophodne podatke o stanju éuma i realizaciji
aktivnosti
za potrebe planiranja,
praéenja
stanja i izvje§taVanja
u §umarstvu.
U Kriteriju 5.5 FSC Standarda za BiH se navodi da organizacija, kroz naéin planiranja i
rashode,
mora pokazati
svoju
posveéenost
dugoroénoj ekonomskoj odrzivosti.
Na sliéan naéin
je obaveza odriivosti
gospodarenja
predvidena i u Prijedlogu
Zakona o éumama
u dijelu koji
propisuje sadriaj SPO. Prema Clanu 12., SP0 za driavne §ume u svom sadriaju, izmedu
ostalog, obavezno sadrii poglavljaz
-
Analiza i ocjena gospodarenja u proteklom uredajnom periodu, prema izVr§enju
planova gazdovanja iz protekle SPO, i utvrdenog stanja §uma, upotrijebljenih
tehnologija
rada i ekonomiénosti,
-
Planovi gospodarenja éumama i éumskim zemljiﬁtima za naredni uredajni period, u
okvim kojeg
je predviden
i Plan investicionih
ulaganj
a,
-
Ekonomsko ﬁnansijska analiza, koja sadrii rekapitulaciju i obraéun oéekivanih
prihoda
i rashoda na osnovu planova gospodarenja
éumama
i éumskim zemljiétima
za
naredni uredajni
period i ocjenu realnosti izvodenja
planova
gospodarenja éumama
u
ﬁnansij
skom pogledu.
Oko1i§ne
Vrijednosti
i uticaji na okoli§ su deﬁnirani Principom 6 F
SC Standarda za BiH. U
najéirem smislu se ova materija odnosi na obavezu organizacije koja gospodari §umom da
odriava i obnavlja ekosistemske usluge i Vrijednosti okoliéa povezane sa §umama, te
izbjegava, ispravlja i ublaiava negativne uticaje §umarskih aktivnosti na okolié. U Kriteriju
6.1 se navodi da organizacija
mora napraviti procjenu okoli§nih Vrijednosti u éumskom
podruéju
i izvan njega, na koje bi potencijalno
mogle uticati aktivnosti gospodarenja. Pored
toga, organizacija
koja gospodari éumom, mora identiﬁcirati i procijeniti stepen, intenzitet
i
9
rizik potencijalnih uticaja aktivnosti gospodarenja na identiﬁcirane okoliéne Vrijednosti
(Kriterij 6.2). Problematika
uticaja
na ok0li§
je obuhvaéena
i odredbama Prijedloga
Zakona 0
§umama, gdje je u Clanu 12. (sadriaj SPO) predvideno da se u poglavlju Planovi
gospodarenja §umama i §umskim zemlji§tima
za naredni uredajni period, izmedu ostalog,
izradi plan mjera za oéuvanje i unapredenje diverziteta éumskih ekosistema, ekoloékih i
socijalnih
funkcija §uma. Kada je u pitanju
za§tita §uma i preventivne
mjere, Prijedlog
Zakona
o §umama
u Clanu 25. propisuje, da radovi u §umama
moraju biti izvedeni u odgovarajuéoj
sezoni i na naéin koji smanjuje pojavu éteta po §umski ekosistem. Nadalje, Clanom 38. je
predvidena obaveza praéenja zdravstvenog stanja §uma i obima §teta u §umama, od strane
kantonalne javne §umarske
administracije
i korisnika
§uma.
FSC Standard za BiH u Indikatorima 6.3.1 i 6.3.2 propisuje da organizacija mora
identiﬁcirati, planirati i realizirati eﬁkasne aktivnosti gospodarenja u cilju sprjeéavanja
negativnih
uticaja na okolié, te ublaiiti i popraviti te uticaje u sluéaju kada se oni javljaju.
Obaveza spreéavanja negativnih uticaja na 0koli§ je sadriana i u Prijedlogu Zakona 0
§umama, koji detaljno propisuje
sljedeée
obaveze (duinosti) i ograniéenja korisnika/Vlasnika
éuma
po ovom
pitanju:
-
Poduzimanje razliéitih mjera i aktivnosti vezanih za zaétitu éuma od poiara, dmgih
elementamih nepogoda, §tetnih organizma, bolesti i antropogenih uticaja
(Clan
4.),
-
Gospodarenje
u skladu sa planovima
gospodarenja
(Clan 10.),
-
IzVr§aVanje
poslova
bio1o§ke reprodukcije, minimalno
u obimu koji je predviden SPO
(Clan 17.),
-
Zabrana paéarenja,
osim
ako to nije regulirano u SPO (Clan
37.),
-
Zabrana iskori§tavanja humusa, gline, treseta, zemlje, pijeska, éljunka i kamena sa
povr§ine zemlje, kao i Zabrana
skidanja kore sa drveéa i buéenja stabala,
uklanjanja
iz
éume grana i drugih ostataka drveta od sjeée, kao i ostalih
organskih materija
koje su
neophodne
za pobolj
§anje plodnosti
tla i oéuvanja biodiverziteta
(Clan 39.),
-
Zabrana golih sjeéa i drugih
oblika
pusto§enja
§uma
(élan 21.),
-
Zabrana upotrebe hemijskih sredstava,
odlaganja otpada, smeéa ili zagadujuéih tvari
(Clan
36.);
-
Zabrana sjeéa koje nisu u skladu sa planovima
(Clan 16.),
-
Zabrana sjeée, iskorjenjivanja ili o§tec'iVanja ugroienih Vrsta drveéa i grmlja (Clan
41.),
-
Zabrana kréenja §uma
osim u sluéajevima propisanim
zakonom (Clan
61.).
Prema Prijedlogu
Zakonu
0 §umama
upotreba hemijskih
sredstava
nije dozvoljena
u §umi i na
éumskom zemlji§tu. Hemijska sredstva mogu biti koriétena u éumskim rasadnicima i u
éumama
za za§titu biljaka od divljaéi i od korova, kao i za smanjenje prekomjeme
populacije
insekata éiji broj ne moie biti smanjen ni na koji drugi naéin, te za ga§enje §umskih poiara
ako se time ne ugroiava bi0lo§ka
ravnoteia (Clan 36.). Iako Prijedlog Zakona 0 éumama
u
Clanu 37. odreduje da pa§arenje unutar SPF nije dozvoljeno,
korisnici/vlasnici §uma mogu
obavljati ovu djelatnost, uz prethodno dogovorenu naknadu, na poVr§inama
koje su odredene
u SPO i pod uslovom da je stoka pod nadzorom éuvara. Kréenje éuma se moie dozvolit
ukoliko je to planirano Vaieéim
planom prostomog uredenja, za potrebu izgradnje objekata,
poVr§inskih kopova i pretvorbe u poljoprivredno zemljiéte (Clan 61.), s tim da se za
10
prevodenje éumskog zemlji§ta drugoj namjeni vr§i procjena utjecaja
na ok01i§ u skladu sa
propisima
0 za§titi okoliéa (Clan 34.). Na sliéan naéin kako je u FSC Standardima za BiH
predvideno ublaiavanje i/ili popravljanje
u sluéaju pojave negativnih
utjecaja na okolié, ovu
materiju tretira i Prijedlog Zakona 0 éumama. Clanom 18. je predviden tehniéki prijem za
izvedene radove po projektu za izvodenje. U sluéaju da se utvrdi da radovi nisu izvréeni u
skladu sa projektom, korisnik/vlasnik éume je duzan otkloniti utvrdene nedostatke i radove
izVr§iti u roku koji odredi komisija. U Clanu 16. je predvideno da se §teta koja nastane
prilikom
sjeée na §umsk0m zemljiétu
i nedoznaéenim stablima, mora sanirati odmah nakon
zavr§etka izvlaéenja §umskih drvnih sortimenata, a najkasnije do podnoéenja zahtjeva za
tehniéki prijem radova. Nadalje, Prijedlog Zakona 0 éumama predvida da se planiranje,
izgradnja
i odriavanje §umske infrastrukture
obavlja
uz p0§tivanje tehniékih,
gospodarskih i
ekoloékih
uslova éumskog tla, Vegetacije, divljaéi i uz njihovu maksimalnu
za§titu. Sumska
infrastruktura
mora biti izgradena, odriavana
i kori§tena na naéin da iskljuéuje: ugroiavanje
izvora
vode, pojavu
erozionih
procesa,
remeéenje
i sprjeéavanje
toka
p0Vr§inskih i podzemnih
Voda, naru§aVanje
ravnoteie nestabilnog tla i poveéanje rizika od kliziéta, uticaj na podruéja
koja su Vaina za opstanak divljih iivotinja i bioloéku
raznolikost,
uticaj na prirodno
i kultumo
naslijede i ugroiavanje
ostalih
funkcija ili Viéenamjensku
upotrebu §ume (Clan
42.).
Kada je u pitanju za§tita rijetkih i ugrozenih vrsta, FSC Standardi za BiH navode da
organizacija
mora za§tititi rijetke i ugroiene
Vrste i njihova staniéta,
forrniranjem
zona za§tite,
za§tic'enih
podruéja, koridora i/ili drugih
direktnih
mjera za njihovo prezivljavanje
i odriivost
(Kriterij 6.4). Poduzete mjere zaétite moraju biti proporcionalne
stepenu, intenzitetu
i riziku
aktivnosti gospodarenja, statusu zaétite i ekoloékim zahtjevima rijetkih i ugroienih vrsta.
Prilikom odredivanja mjera koje c'e se provoditi u éumskom podruéju, organizacija koja
gospodari éumom mora uzeti u obzir geografski areal i ekolo§ke zahtjeve tih vrsta i izvan
granica §umskog podruéja. Obaveza za§tite rijetkih u ugroienih vrsta je sadriana i u
Prijedlogu Zakona 0 §umama, kroz odredbe zabrane sjeéa, iskori§tavanja ili bilo kakvog
oéteéivanja ugroienih vrsta drveéa i grmlja, kao i drugih vrsta sa Crvene liste ugroienih
divljih vrsta i podvrsta biljaka, Zivotinja
i gljiva (Clan 41.). Kada je u pitanju divljaé u éumi,
Prijedlog Zakona 0 §umama odreduje da vrste divljaéi i njihovo brojno stanje u §umama
moraju obezbijediti bioloéku ravnoteiu i ne smiju ugroziti druge élanove ekosistema ili
sprijeéiti ostvarivanje ciljeva gospodarenja éumama. Unoéenjem pojedinih vrsta divljaéi u
éume i na éumska
zem1ji§ta
mora se obezbijediti
njihov opstanak i ne smiju se ugroziti drugi
organizmi
u staniétu (Clan 40.).
Osnovni planski dokumenti
deﬁniraju aktivnosti gospodarenja, procedure, strategije i mjere
za postizanje ciljeva gospodarenja. Princip 7 FSC standarda za BiH se odnosi na obavezu
organizacije
da posjeduje plansku dokumentaciju
za sve aktivnosti
gospodarenja,
u skladu sa
svojim politikama i ciljevima, te proporcionalno stepenu, intenzitetu
i rizicima 0d aktivnosti
gospodarenja. Planovi gospodarenja moraju biti provedeni i aiurirani na osnovu podatka
monitoringa, u
cilju promoviranja prilagodljivog naéina
gospodarenja éumama.
Dokumentacija
koja se odnosi na planiranje i procedure u Vezi s tim, mora biti jasna i
primjenjiva za uposlenike, pogodna za informiranje
interesnih grupa, i kao takva opravdavati
odluke gospodarenja. FSC Standardi za BiH predvidaju da izrada planova i njihova
implementacija
treba biti u potpunosti u skladu sa politikama i ciljevima gospodarenja.
Pored
11
toga, planovi
gospodarenja moraju
sadriavati
opis prirodnih resursa
na konkretnom
éumskom
podruéju, te pored fokusa na gospodarenje, sadriavati i planiranje soci0lo§kih aktivnosti,
sorazmjemo stepenu,
intenzitetu
i riziku planiranih
aktivnosti
(Kriterij
7.2).
Prijedlog Zakona 0 §umama sadrii posebno poglavlje, koje se odnosi na planiranje u
§umarstvu. Ovdje
se predvida
da se za éumskoprivredna podruéja (SPF), formirana
sa ciljem
obezbjedenja racionalnog
i trajnog gospodarenja §umama i §umskim zemlji§tima,
izraduje
§PO. Prijedlog Zakona 0 §umama u Clanu 10. propisuje da se §umama na prostoru jednog
§PP—a gospodari po odredbama SPO, G0di§njem planu realizacije §PO i Projektu za
izvodenje. Implementacija
odredbi sadrianih
u SPO
je obavezna,
a SPO moraju
biti uskladene
sa smjernicama Sumarskog prograrna FBiH i Kantonalnim §umsko-razvojnim
planovima.
Dalje se propisuje
da se §PO izraduju za uredajni period u trajanju od deset godina, te da
radovi
predvideni
SPO moraju
biti realizirani
na cijeloj povréini
SPP-a. U tome kontekstu, sve
§ume u F BiH trebaju imati 10-g0di§nje
planove gospodarenja,
koji, prema Prijedlogu
Zakona
0 éumama
trebaju biti odobreni od strane resornog Federalnog ministarstva
(SPO za driavne
éume) i kantonalnog ministra nadleinog za poslove §umarstVa
(SPO za privatne §ume). U
Clanu 12. se propisuje
obavezan sadriaj
SPO, koji ukljuéuje
sljedeéa
poglavlja:
—
Uvodni dio, sa razlozima za dono§enje SPO, detaljnirn opisom §PP u pravnom,
topografskom, geo1o§ko—pedolo§kom, vegetacijskom pogledu, namjeni k0ri§tenja,
speciﬁénim ograniéenjima u
gospodarenju §umama, a zatim i
osnovnim
informacijama 0 koriétenoj metodici rada pri izradi SPO, literaturi, autorima i
kontrolorima
izrade osnove,
-
Stanje §uma i éumskih zemljiéta
u doba uredivanja, po klasiﬁkacionim jedinicama
namjene kori§tenja §uma, po prostomim i ekolo§ko-proizvodnim
klasiﬁkacionim
jedinicama
éuma, ukljuéujuéi
i zaétiéena
§umska
podruéja, objekte, rijetke vrste ﬂore i
faune,
-
Analiza i ocjena gospodarenja u proteklom uredajnom periodu, prema izVr§enju
planova gospodarenja iz prethodne §PO i utvrdenog stanja §uma, upotrijebljenih
tehnologija
rada i ekonomiénosti,
-
Planovi gospodarenja éumama i §umskim zemlji§tima
za naredni uredajni period, sa
ciljevima gospodarenja §umama, opéim i posebnim (tehniékim) po gospodarskim
klasama, planom sjeéa, planom kori§tenja §uma, planom §umsk0-uzgojnih radova,
planom zaétite §uma, planom mjera za oéuvanje i unaprjedenje diverziteta éumskih
ekosistema,
eko1o§kih
i socijalnih
funkcija
éume, te planom
investicionih
ulaganja,
—
Ekonomsko-ﬁnansijska
analiza, koja sadrii rekapitulaciju i obraéun oéekivanih
prihoda i rashoda na osnovu planova, te ocjenu realnosti izvodenja planova
gospodarenja
éumama
u ﬁnansij
skom pogledu.
Prijedlog
Zakona 0 §umama u Clanu 13. deﬁnira obavezu izrade Godiénjeg plana realizacije
§PO, kojeg izraduje korisnik §uma i koji sadrii prosjeéno jednu desetinu svih planiranih
radova po SPO. Sastavni dio ovog plana su projekti za izvodenje
svih planiranih
radova, koji
se izraduju za odjel (uredajnu jedinicu) za driavne §ume, odnosno za katastarsku
parcelu/parcele za privatne §ume. Odredbe projekta za izvodenje su obavezne za cijelu
povréinu odjela (Clan 14.). Istim élanom se propisuje da plan za izvodenje radova sadrii
planove svih potrebnih
biotehniékih
mjera u okvim pojedinih sastojina unutar odjeljenja,
a u
12
skladu sa predvidenim
ciljevima gospodarenja,
te da radovi predvideni
projektom
treba da se
izvrée u roku od dvije godine od dana zaVr§etka
doznake odnosno, najviée dva Vegetaciona
perioda od dana izvréene doznake.
FSC Standardi za BiH navode da plan gospodarenja
mora sadriavati
dokazive ciljeve, éiji se
napredak (ispunjavanje)
moie procijeniti (Indikator 7.3.1). Prijedlog Zakona o éumama u
Clanu 12. propisuje
sadriaj §PO za éume u driavnom vlasniétvu, u kojem
su sadriani
i ciljevi
gospodarenja éumama (opéi i posebni—tehniéki)
po gazdinskim
klasama. Pored toga, SPO
sadrie i poglavlja koje se odnosi na analizu i ocjenu gospodarenja u proteklom uredajnom
periodu, prema izvr§enju
planova gospodarenja iz prethodne §PO i utvrdenog stanja éuma,
upotrijebljenih
tehnologija
rada i ekonomiénosti.
FSC Standard
za BiH ukazuje da organizacija mora aiurirati
i periodiéno revidirati planiranje
gospodarenja i ostalu dokumentaciju, kako bi se izvr§ilo uskladivanje sa promjenjivim
eko1o§kim, socio1o§kim i ekonomskim okolnostima (Kriterij 7.4). Ovo je regulirano i
Prijedlogom
Zakona o éumama, koji u Clanu 10. propisuje
da se §PO izraduju periodiéno,
odnosno za uredajni period od 10 godina. Pored toga, u Clanu 11. je propisano da se §PO,
ukoliko postoje objektivni razlozi za odstupanje od odredbi §PO (npr. usljed prirodnih
nepogoda ili sliénih okolnosti), mogu revidirati. Reviziju odobrava i potvrduje Federalno
ministarstvo
za driavne éume, a za privatne éume kantonalno ministarstvo.
U cilju transparentnijeg poslovanja, FSC Standard za BiH predvida da organizacija
mora
besplatno uéiniti javno dostupnim
saietak plana gospodarenja (Kriterij 7.5). Ova obaveza
je
predvidena i Prijedlogom
Zakona o §umama,
gdje je u Clanu 10. propisano da se elektronski
i
ostali dokumenti izradeni/pripremljeni
tokom izrade SPO, dostavljaju uz istu, deponuju i
éuvaju u resomom F
ederalnom ministarstvu, te da podjednako pravo koriétenja
ovih podataka
i pristupa
istim, ima kantonalno ministarstvo,
jedinica lokalne
samouprave
na éijoj teritoriji
se
nalazi §uma, te vlasnici i korisnici éuma. Svi digitalni podaci dostavljaju
se u jednom od
prihvatljivih
formata geografskih
informacionih
sistema (GIS) koji omoguéava razmjenu ili
unos u razliéite softverske platforme.
Osim toga, dostupnost planskih
dokumenata
javnosti
je
praktiéno osigurana i kroz odredbe Clana 11., gdje je propisano da se SPO dostavlja
jedinici
lokalne samouprave
radi davanja saglasnosti.
Princip 8 FSC standarda
za BiH se opéenito odnosi na obavezu organizacija
koje gospodare
§umskim resursima da dokaiu da se napredak prema postizanju
ciljeva gospodarenja, uticaji
aktivnosti
gospodarenja i stanje éumskog
podruéja, kontinuirano
prate i procjenjuju,
u skladu
sa stepenom,
intenzitetom
i rizikom aktivnosti
gospodarenja,
u cilju provodenja
prilagodljivog
naéina gospodarenja. Kriterij 8.1. FSC standarda
za BiH navodi da organizacija
mora Vr§iti
monitoring implementacije svog plana gospodarenja, ukljuéujuéi politike i ciljeve
gospodarenja, napredak u realizaciji planiranih aktivnosti i postizanje dokazivih ciljeva.
Praéenje implementacije
plana gospodarenja
je propisano i u Prijedlogu
Zakona o §umama.
Prema élanu 54., korisnici §uma duini su voditi evidenciju o izvréenim radovima i
provedenim mjerama predvidenim izvedbenim dijelom Sumarskog programa FBiH,
kantonalnim
§umsko-razvojnim
planom, SPO, Godiénjim
planom realizacije
SPO i projektom
za izvodenje. Podaci predvideni evidencijama moraju se evidentirati za proteklu godinu i
dostaviti kantonalnom ministarstvu i Federalnom ministarstvu najkasnije do 28. februara
tekuée godine, za prethodnu godinu. Osim toga se Clanom 12., koji propisuje sadriaj SPO,
13
predvida
da se u poglavlju Planovi gospodarenja §umama i §umskim zemljiétima
za naredni
uredajni period, izmedu ostalog, ukljuéuju i ciljevi gospodarenja §umama, te plan mjera za
oéuvanje i unapredenje diverziteta
éumskih ekosistema, eko1o§kih
i socijalnih
funkcija §uma.
Prema Prijedlogu
Zakona o §umama, korisnik §uma izraduje Godiénji plan realizacije
8P0,
éiji su sastavni dio projekti za izvodenje svih planiranih
radova. Projekat za izvodenje radova
sadrii planove svih potrebnih biotehniékih mjera u okviru pojedinih sastojina unutra
odjeljenja,
a u skladu sa predvidenim
ciljevima gospodarenja. Kad su u pitanju preventivne
mjere, Prijedlog Zakona o §umama u Clanu 25. propisuje
da radovi u §umama moraju biti
izvedeni u odgovarajuéoj sezoni, na naéin koji smanjuje pojavu
éteta po éumski ekosistem, te
da kantonalna uprava i korisnici §uma prate zdravstveno stanje §uma i obim étete u éumama
(Clan 38.). Dalje, Prijedlog
Zakona o éumama
propisuje
da se za izvedene radove po projektu
za izvodenje, Vr§i tehniéki
prijem radova i da je, ukoliko se prilikom
tehniékog prijema
utvrdi
da radovi nisu izvr§eni u skladu sa projektom, korisnik/vlasnik éuma duian utvrdene
nedostatke otkloniti i radove izvréiti u roku koji odredi komisija. Prijedlog
Zakona o éumama
u Clanu 16. predvida, da §teta koja nastane prilikom sjeée na éumskom zemlji§tu i
nedoznaéenim stablima
mora biti sanirana
odmah nakon zavréetka izvlaéenja §umskih drvnih
sortimenata, a najkasnije
do podnoéenja
zahtj
eva za tehniéki
prij
em radova.
Kriterij 8.2 FSC Standarda
za BiH, predvida da organizacija
mora VI‘§ltl monitoring
i procjenu
socioloékog i ekolo§kog utjecaja provedenih aktivnosti na §umskom podruéju, kao i
monitoring promjena stanja okoli§a. U Clanu 34. Prijedloga
Zakona o §umama
je propisana
obavezna procjena oko1i§nog uticaja za podizanje monokultura na poVr§ini veéoj od pet
hektara. U skladu sa propisima o za§titi okoli§a, Vr§i se i procjena utjecaja na okoli§ za
prevodenje éumskog zemlji§ta
drugoj namjeni (za izgradnju
objekata, povr§inskih
kopova
i u
sluéaju prevodenja §umskog u poljoprivredno
zemlji§te).
Kriterij 8.5 FSC Standarda
za BiH, navodi da organizacija
mora imati i implementirati
sistem
praéenja i evidentiranja, proporcionalan stepenu, intenzitetu i riziku svojih aktivnosti
gospodarenja, za dokazivanje
izvora
i koliéina svih proizvoda
§ume, u odnosu na predvidene
koliéine proizvoda stavljenih na triiéte kao FSC certiﬁcirane. To se moie prepoznati i u
Prijedlogu
Zakona o §umama,
gdje je u Clanu 54. propisano da su korisnici éuma duini Voditi
evidenciju o izvr§enim radovima i provedenim mjerama predvidenim izvedbenim
dijelom
Sumarskog programa Federacije, kantonalnim
§umsko-razvojnim
planom, 8P0, Godiénjim
planom realizacije 8P0 i projektom
za izvodenje. Takoder, Prijedlog Zakona o éumama u
Clanu 27. propisuje, da drvo, dijelove stabala i grane posjeéene u §urni i izvan éume nije
dozvoljeno
pomjerati
od panja dok se propisno ne obiljeii, klasira, premjeri
i evidentira.
U okviru Principa
9 FSC Standarda za BiH se utvrduje
da organizacije moraju
odriavati i/ili
pobo1j§ati visoke zaétitne vrijednosti na §umskom podruéju, kroz primjenu naéela
predostroinosti.
Prijedlog Zakona o §umama
u Clanu 28. propisuje
da zaétitnim éumama ili
§umama
s posebnom namjenom treba gospodariti na naéin koji c'e obezbijediti
namjenu zbog
koje su proglaéene,
te da se ove §ume smatraju §umama
visoke zaétitne vrijednosti.
Za§titne
§ume prvenstveno sluie za za§titu zemlji§ta na strmim terenima i zemljiéta podloinih
erozijama, bujicama, kliziétima ili o§trim klimatskim uslovima koji ugroiavaju postojanje
samih §uma i éume éiji je glavni zadatak zaétita naselja, privrednih i drugih objekata, kao §to
su saobraéajnice,
energetski objekti, objekti telekomunikacione
infrastrukture,
zaétita izvoriéta
14
i korita Vodotoka, obale Vodenih akumulacija
kao i éume koje su podignute kao za§titni
pojasevi, odnosno koje sluie protiv prirodnih nepogoda, katastrofa ili stihijskih efekata
ljudskog
djelovanja
(Clan
29.). Sumama
sa posebnom namjenom se prema prijedlogu
Zakonu
o §umama smatraju: éume unutar zaétiéenih podruéja ili prirodnih vrijednosti zaétiéene na
osnovu Zakona 0 za§titi prirode, §ume od posebnog znaéaja za odbranu i potrebe Omianih
snaga BiH i policijskih
stmktura, éume ili njeni dijelovi registrirani
kao sjemenske sastojine i
sjemenski objekti, §ume od znaéaja za snabdijevanje vodom i oéuvanje njenog kvaliteta
za§tiéene
na osnovu propisa 0 Vodama i nauéno-nastavne
ogledne plohe i ogledne §ume za
edukaciju
§umarskih radnika
i struénj
aka (Clan
30.).
U okviru kriterija 9.1 FSC standarda za BiH, navedeno je 6 kategorija visoko—za§titnih
vrijednosti. Pojedine kategorije zaétitnih éuma ili §uma posebne namjene, deﬁnirane
Prijedlogom
Zakona 0 §umama,
mogu se povezati sa odgovarajuéim
kategorijama HCV éuma,
i posluiiti kao osnova za njihovo izdvajanje. U Clanu 28. Prijedloga
Zakona 0 §umama
je
propisano da se procjena funkcija zaétitnih §uma i éuma s posebnim namjenom utvrduje
struénim elaboratom, koji treba da sadrii podatke 0 stanju §uma i principima gospodarenja
§umama, u cilju njihovog oéuvanja i ostvarivanja namjene prog1a§enja. U istom Clanu se
predvida
da se zaétitne éume i éume s posebnom namjenom moraju
ucrtati
na kartu i obiljeiiti
na terenu Vidljivim
znakovima
koji se odreduje u propisu
0 proglaéenju §ume. U Kriteriju
9.1
FSC standarda
za BiH je propisano da organizacija mora procijeniti i zabiljeiiti prisutnost
i
stanje visoko zaétitnih vrijednosti na éumskom podruéju, te da se procjena Vr§i na osnovu
najbolje
dostupnih informacija
koje sadrie lokaciju i status
Visokih
zaétitnih Vrij
ednosti.
Naéini gospodarenja éumama
Visoke za§titne vrijednosti
su prepoznati i detaljno elaborirani
u
FSC Standardima za BiH, gdje se navodi da organizacija
treba prilagoditi svoje strategije
gospodarenja §umama Visoke zaétitne vrijednosti, kako bi osigurala eﬁkasnu za§titu
identiﬁciranih podruéja visoko
za§titnih vrijednosti
(Kriterij
9.4). Organizacije moraju
razviti
i implementirati
strategije i aktivnosti koje odriavaju i/ili poboljéavaju
identiﬁcirane
Visoke
zaétitne vrijednosti prije implementacije
potencijalno étetnih aktivnosti gospodarenja, a
ukoliko neke aktivnosti §tete visoko zaétitnim Vrijednostima, iste se odmah obustavljaju
i
poduzimaju
se aktivnosti za obnovu i za§titu visoko zaétitnih vrijednosti (Kriteriji 9.2 i 9.3).
Sve strategije i aktivnosti
moraju
biti implementirane u skladu sa principom
predostroinosti
i
proporcionalne stepenu, intenzitetu
i riziku aktivnosti gospodarenja (Kriterij 9.3). U Clanu
28. Prijedloga
Zakona 0 §umama, utvrdeno je da se propisom kojim se §ume proglaéavaju
za§titnim éumama ili §umama
s posebnom namjenom, odreduju reiimi gospodarenja
éumama
u kojima su identiﬁcirane
Visoke zaétitne
vrijednosti.
Kada je u pitanju transparentnost procesa, FSC Standardi za BiH predvidaju ukljuéenje
zainteresiranih strana
u svim fazama identiﬁkacije,
proglaéenja i gospodarenja
éumama
Visoke
zaétitne vrijednosti (lndikatori 9.2.3 i 9.4.2). Na sliéan naéin i Prijedlog Zakona 0 §umama
propisuje da se u proces proglaéavanja éuma posebne namjene i zaétitnih §uma ukljuée
razliéite interesne grupe. Progla§enje zaétitnih éuma vr§i Vlada kantona na prijedlog
kantonalnog ministra,
jedinice lokalne samouprave
ili korisnika
§ume. Kada prijedlog
podnosi
kantonalno ministarstvo
potrebno je pribaviti i saglasnost
jedinice lokalne samouprave ili
obmuto, a kad korisnik §uma podnosi prijedlog potrebno je pribaviti saglasnost
kantonalnog
ministarstva
i jedinice lokalne samouprave (Clan 29.). Kada su u pitanju §ume s posebnom
namjenom, Prijedlog Zakona 0 éumama predvida
da te §ume proglaéava Vlada kantona na
15
prijedlog kantonalnog ministra i da je potrebno za odredene tipove §ume s posebnom
namjenom, prije don0§enja akta 0 proglaéavanju, pribaviti miéljenje
korisnika
éuma i jedinice
lokalne
samouprave
(Clan
30.).
Princip 10 FSC standarda za BiH se u opéem smislu odnosi na potrebu da aktivnosti
gospodarenja, koje se provode od strane organizacije, moraju biti odabrane i implementirane
u skladu sa ekonomskim,
ekoloékim
i soci0lo§kim
politikama i ciljevima organizacije, te u
skladu sa svim FSC principima i kriterijima. Potreba za odgovarajuéim obnavljanjem
vegetacijskog pokrivaéa sastojina nakon sjeéa, i njihovo Vraéanje u prvobitno stanje je
naznaéena
kroz Kriterij 10.1. F
SC Standardima za BiH se takoder predvida
da se prilikom
obnove sastojina moraju
koristiti odgovarajuée, ekoloéki prilagodljive Vrste (Kriterij 10.2), te
da se alohtone vrste mogu koristiti onda kada znanje i/ili iskustvo pokazuju da se njihov
eventualni uticaj moie kontrolirati, te da se mogu koristiti eﬁkasne mjere za ublaiavanje
tog
uticaja (Kriterij 10.3). Prijedlogom Zakona 0 §umama je tretirana problematika §umsko-
uzgojnih
radova i procesa obnavljanja
§umskih sastojina, bilo da se radi 0 aktivnostima
nakon
sjeéa ili mjerama koje se poduzimaju
kada je u pitanju sanacija sastojina nakon prirodnih ili
drugih
nesreéa. Korisnik éuma
treba izvr§iti poslove biolo§ke reprodukcije
§uma minimalno
u
obimu koji
je predviden u SPO (Clan 17.). Kada je u pitanju obnova Vegetacijskog
pokrivaéa,
u Prijedlogu
Zakona 0 §umama
je predvideno po§umljavanje sastojina (prirodnom
obnovom
ili putem po§umljaVanja, ako se ne oéekuje prirodna obnova i to sadnim materijalom
potvrdenog porijekla) koje su bile pogodene
su§om ili poiarom, u roku od dvije godine nakon
sjeée ili §umskog poiara (Clan 22.). Problematika osiguranja §umsk0g materijala za
reprodukciju
je predmet Zakona 0 sjemenu i sadnom materijalu
éumskih i hortikultumih Vrsta
drveéa i grmlja i Zakona 0 priznavanju
i za§titi sorti poljoprivrednog
i éumskog bilja. Sve
aktivnosti na obnovi §uma (posebno u sluéaju sanacije §teta izazvanih
prirodnim ili drugim
nepogodama)
je neophodno planirati,
a planom je potrebno naznaéiti opis nepogode, stepen i
povréinu
o§tec'ene éume, mjere koje se trebaju provesti i tro§koVe sanacije i obnove (Clan
26.).
Ukoliko se radi 0 zahvatima
koji tretiraju Veéu p0Vr§inu (vi§e od 10 ha), FSC Standardi za
BiH navode obavezu provodenja
prethodne procjene uticaja na 0koli§ (Indikator 10.2.3). U
ovom
kontekstu se Prijedlogom
Zakona 0 §umama
navodi da je pri podizanju
monokultura
na
povréini
Veéoj od 5 ha neophodno provodenje procjene uticaja
na okolié
(Clan 34.).
FSC Standardi za BiH predvidaju da se pri obavljanju gospodarskih aktivnosti, u smislu
vegetacije, Vrsta i ciljeva gospodarenja, moraju koristiti ekoloéki odgovarajuée prakse
uzgajanja §uma. Kada
je u pitanju Prijedlog Zakona 0 éumama, Clanom 4. je deﬁnirano
da
éumskouzgojne mjere (aktivnosti koje doprinose osnivanju novih sastojina u éumi i
pobolj
§anju
njihove stabilnosti,
raznolikosti
ili kvaliteta)
ukljuéuju:
—
mj
ere za obnovu
§uma,
-
njegu §uma
u mladim razvojnim
fazama,
ukljuéujuéi
proredu mladih
sastojina,
-
specijalnu njegu mladih faza u prebornim §umama i drugim raznolikim §umama,
izdanaékim éumama,
kao i njegu rubova éuma,
-
rekonstrukciju
i konverziju
izdanaékih §uma, makija,
§ikarai éibljaka
16
U kontekstu dobrih uzgojnih i gospodarskih praksi odriivog gospodarenja éumskim
resursima, potrebno je spomenuti i Kriterije 10.6 i 10.7 FSC Standarda za BiH, kojima se
ukazuje na neophodnost minimiziranja
i izbjegavanja koriétenja dubriva, i u naj§irem smislu
hemijskih
sredstava
(pesticida) u §umi i na §umsk0m zem1ji§tu.
Pored toga, organizacija
mora
provoditi gospodarske aktivnosti u §umi sa ciljem minimiziranja stvaranja otpada i uz
odlaganje nastalog otpada na ok0li§n0 prihvatljiv
naéin (Kriteriji 10.11 i 10.12). Prijedlog
Zakona 0 éumama
je, po ovom pitanju, zabranio koriétenje hemijskih sredstava
u §umi i na
§umskom zemljiétu, osim u sluéajevima kada je, uz dozvolu nadleinih organa, neophodno
koriétenje hemijskih sredstava u §umskim rasadnicima, odnosno za smanjenje prekomjerne
populacije insekata ili za gaéenje éumskih poiara (Clan 36.). Pored toga istim Clanom
Prijedloga Zakona 0 éumama je propisano da nije dozvoljeno odlagati otpad, smeée ili
zagadujuée tvari u §umi ili na éumskom zemljiétu. Korisnik ima obavezu saniranja i
uklanjanja otpada i smeéa iz driavnih éuma, ali i pravo na naknadu za nastale troékove
uklanjanja
otpada i smeéa od ﬁziékog ili pravnog lica koji su otpad, smeée ili zagadujuée
tvari
deponovali u §umi.
17
3. REFERENCE:
Prijedlog
Zakona 0 éumama
federacije BiH, 2017
(http://par1amentfbih.,qov.ba/dom naroda/V2/userﬁles/ﬁle/Materiiali%20u%20proceduri
201
7/Priied1o,q%20zakona%20o%20sumama
bos.pdf)
FSC Standardi za odriivo
gospodarenje
éumama
u Bosni
i Hercegovini,
2020
https://d2ouvV59p0d,cz6k.cloudfront.net/downloads/8
fsc standardi bih 13042020.pdf‘.7uNew
sID=36281
8
18
GOZDQRSKR
KNJIZNICH
BFGO K E
925
lljﬂmﬂjﬂljﬂllllHHIHIIWII
COBISS
6
"0209
-
:15
SI9


samoponiženje;samouzvisivanje;logika dobrote;moć dobrote;sveta moć;self-humility;self-exalting;logic of goodness;power of goodness;holy power;info:eu-repo/classification/udc/27-67

Edinost in dialog Unity and Dialogue
74 (2019) 2: 43–59
Edinost in dialog Unity and Dialogue
74 (2019) 2: 43–59
Izvirni znanstveni članek Original scientific paper (1.01)
Besedilo prejeto Received: 21. 10. 2019; Sprejeto Accepted: 4. 11. 2019
UDK UDC: 27-67
27-36:929sv. Frančišek As.
929Zvizdović A.
DOI: https://doi.org/10.34291/Edinost/74/02/Babic
Mile Babić
Susreti svetoga Franje Asiškoga i fra
Anđela Zvizdovića sa sultanima
Meetings of St. Francis of Assisi and of Fr.
Anđeo Zvizdović with Sultans
Sažetak: Susreti sv. Franje Asiškoga sa sultanom Malikom al-Kamilom 1219. u Egiptu (u gradu
Damietti) za vrijeme Pete križarske vojne i fra Anđela Zvizdovića sa sultanom Mehmedom II.
el-Fatihom (Osvajačem) u Bosni na polju Milodraž 1463. nakon pada Bosanskoga Kraljevstva
označuju prijelaz iz paradigme nasilja u paradigmu nenasilja. To je susret dvojice nosilaca
onodobne najveće svjetske moći s dvojicom franjevaca koji su nosioci najveće svjetske ne-
moći, tj. ljubavi kao samoponiznosti (kenosis). Vojna i svaka druga moć uvećavaju se tako
što njezini nosioci stalno pobjeđuju svoje neprijatelje. To je logika neprijateljskoga pristupa
onima koji se ne podređuju toj moći. Pobjeđivanjem moć stalno raste i tako sebe stalno
uzvisuje. Moć može rasti samo ako pred sobom ima neprijatelja. Nemoć, tj. ljubav kao samo-
poniznost odnosi se prema svima kao prijateljima i tako samu sebe ponizuje. Ona se prema
neprijateljima odnosi kao prema prijateljima. Tako ljubav kao samoponiznost može obratiti
svaku vojnu i drugu moć, ali ne može obratiti (promijeniti) svetu moć, tj. moć koja samu sebe
apsolutizira. Fra Anđeo Zvizdović ostaje vjeran evanđeoskoj logici sv. Franje Asiškoga, tj. logici
dobrote i samoponiznosti, dakle, ostaje vjeran logičkoj formi (L. Wittgenstein) Evanđelja.
Iz toga slijedi da su pobjednici i pobijeđeni jednako udaljeni od svoje slobode.
Ključne riječi: samoponiženje, samouzvisivanje, logika dobrote, moć dobrote, sveta moć
Abstract: Two meetings: of St Francis of Assisi with sultan Malik al-Kamil in Damietta in Egypt
1219 during the Fifth Crusade, and of Fr. Anđeo Zvizdović with sultan Mehmed II el-Fatih
(Conqueror) on the field Milodraž in Bosnia 1463 after the fall of Bosnian Kingdom, mark
out the transition from violence paradigm to nonviolence paradigm. It was a meeting of two
holders of world power with two friars – holders of world's highest powerlessness, i.e. love
as self-humility (kenosis). Military and every other power are amplified by victories of its
holders over their enemies. It is a logical approach to those who don’t submit to their power.
The power is constantly growing and self-exalting by victories. The power needs enemies
for it to enhance. Powerlessness, such as self-humility, addresses everyone as a friend, the-
reby humbling itself. Powerlessness treats enemies as friends. So, love as self-humility can
convert each military and any other power, but it can’t convert (change) holy power, i.e.
the power absolutizing itself. Fr. Anđeo Zvizdović remains faithful to the logic of St Francis
of Assisi, i.e. to the logic of goodness and self-humility, consequently he persists in logical
44
Edinost in dialog 74 (2019) 2: 43–59
MILE BABIĆ
form (L. Wittgenstein) of Gospel. Hence, the conquerors and the conquered are equally far
from their freedom.
Key words: self-humility, self-exalting, logic of goodness, power of goodness, holy power
Uvod
U ovom radu želim pokazati, prvenstveno na temelju Spisa svetoga Franje,
što je pokrenulo sv. Franju na susret sa sultanom Malikom al-Kamilom
u Egiptu 1219. za vrijeme Pete križarske vojne i što je pokrenulo fra Anđela
Zvizdovića na susret sa sultanom Mehmedom II. el-Fatihom (Osvajačem)
1463. u Bosni. Zatim ću upozoriti da je ono poimanje Krista koje je pokre-
nulo sv. Franju na susret sa sultanom također pokrenulo i kustoda bosanske
Franjevačke kustodije fra Anđela Zvizdovića. Duh bosanskih franjevaca,
osobito fra Anđela, najbolje se zrcali u djelu fra Matije Divkovića, prvoga
pisca u Bosni na narodnom jeziku, točnije rečeno, u Divkovićevoj kristo-
logiji. Oba su, dakle, susreta motivirana kristološki i soteriološki. U prvi,
dakle, plan stavljam Spise svetoga Franje, ono što je Franjo sam mislio,
govorio i činio, a zatim ono što su o njemu rekli franciskanolozi, istraživači
i crkveni dokumenti. To zovemo hermeneutičkim pristupom. Temeljno
mjerilo kojim mjerimo sv. Franju, kao i sve kršćane, jest Isus Krist, pa je
pristup temi utoliko kristološki.
Pritom uzimam u obzir što su o sv. Franji, o njegovu životu i djelu, pisa-
li istaknuti povjesničari srednjega vijeka: Raoul Manselli (2011), Jacques
Le Goff (2010) i Chiara Frugoni (2001). Strogo povijesnom metodom oni
su pokazali po čemu je sv. Franjo novi čovjek i začetnik novoga svijeta
te time i nove paradigme življenja, mišljenja i djelovanja. Nakon toga sažet
ću što su o sv. Franji pisali Peter Kammerer, Ekkehart Krippendorff i Wolf-
Dieter Narr u zajedničkoj knjizi Franjo Asiški – suvremenik za drukčiju
politiku (2008) švicarski franjevac Niklaus Kuster u svojoj knjizi Franjo,
buntovnik i svetac (2009) te Richard Rohr u svojoj knjizi Živjeti ljubav. Što
je Franjo Asiški učinio drukčije (2015). Ove autore ističem zato što se oni
oslanjaju na stroga povijesna istraživanja Franjina života i djelovanja.
Prisutnost i djelotvornost duha sv. Franje među bosanskim franjevcima
najdublje su razumjeli genijalni pisci nobelovac Ivo Andrić (1982) i Nikola
Šop (1980). Njihovo shvaćanje franjevačkoga djelovanja u Bosni u skladu
45
Unity and Dialogue 74 (2019) 2: 43–59
SUSRETI SVETOGA FRANJE ASIŠKOGA I FRA ANĐELA ZVIZDOVIĆA SA SULTANIMA
je sa shvaćanjem Matije Divkovića, čija je kristologija u potpunom skladu
s kristologijom Franje Asiškoga.
1 Franjo Asiški kao radikalni reformator kršćanstva
Važno je istaknuti da je sv. Franjo živio u razdoblju reformskih pokreta,
kad reformu Crkve žele i oni na vrhu crkvene hijerarhije i oni na dnu,
jasnije rečeno, i klerici i laici. Veliki reformator bio je papa Grgur VII, koji
je preminuo 1085, a sv. Franjo je rođen 1182, skoro stotinu godina kasnije.
Grgur (papa od 1073) započeo je veliku reformu Crkve kojom je nastojao
osloboditi Crkvu od laičke investiture, od toga da svjetovni vladari postav-
ljaju i uvode prelate u crkvene službe, od simonije (kupovanja crkvenih
službi) i klerogamije (svećeničke ženidbe). To je bio tzv. spor oko investi-
ture, koji je doveo u sukob papu i njemačkoga cara Henrika IV.
Harold J. Berman u svojoj knjizi Pravo i revolucija (1995) dokazao je svoju
temeljnu tezu, koja glasi: razračunavanje između carske i papinske vlasti
učinila su nemogućom monolitnu vlast, jer su dovela do diferenciranja
svjetovne od duhovne vlasti, tako da je za polovicu stvarnosti nadležna
svjetovna vlast, a za drugu polovicu duhovna. Za Bermana su sve revolucija
koje su slijedile nakon Grgura samo reformulirale teme grgurovske revo-
lucije. Ta je revolucija oduzela sakralni karakter svjetovnoj vlasti; posrijedi
je bila desakralizacija (sekularizacija) političke vlasti. Time se Crkve kon-
stituira kao samostojno i savršeno društvo (societas perfecta), koje se po
svome cilju (salus animarum – spasenju duša) razlikuje od države koja
je također savršeno društvo čiji je cilj vremenito dobro. Zahvaljujući tom
razlikovanju krajem 11. stoljeća postavljeni su temelji za odvajanje politike
od religije i države od Crkve.
Važno je istaknuti da su reformu Crkve i države uglavnom željeli svi: i cr-
kvena hijerarhija, i laici, i prosjački redovi (dominikanci i franjevci). Tada
se javlja kristocentrična duhovnost, jer se kršćanski život sastoji u prak-
tičnom nasljedovanju Isusa Krista. Jedna od temeljnih promjena koju
uvode prosjački redova jest promjena stava prema smrti, koji smrt shvaća
kao eshatološku transformaciju (dobivanje punog života, koji nije podlo-
žan smrti). Sveti Franjo je radikalan reformator kršćanstva jer se on vraća
na kršćanske izvore (reditus ad fontes), na izvornu formu kršćanskoga
46
Edinost in dialog 74 (2019) 2: 43–59
MILE BABIĆ
života, a to je vita apostolica et evangelica (na apostolsku i evanđeosku
formu života Isusa i njegovih učenika). Kratko rečeno, Isusova forma života
je mjerodavna za sve kršćane.
Sociolog Peter Kammerer, politolog Ekkehart Krippendorff i politički fi-
lozof Wolf-Dieter Narr u zajedničkoj knjizi Franjo Asiški – suvremenik
za drukčiju politiku jasno pokazuju da je sv. Franjo izveo religioznu re-
voluciju tako što je povratkom mjerodavnoj formi života – a to je forma
Isusova života – započeo radikalnu reformu Crkve. U svojoj Oporuci Franjo
je rekao: exivi de saeculo (da je izašao iz svijeta nasilja) i da u ovom svijetu
nasilja želi uspostaviti novi svijet, svijet mira. On, dakle, nudi alternativu
svijetu nasilja: ne bijeg od svijeta, nego alternativu nasilnom svijetu.
Švicarski kapucin Niklaus Kuster u svojoj knjizi Franjo, buntovnik i sve-
tac govori da je Franjo bio buntovnik jer je predano slijedio svoje ideale
i tako se odmaknuo od tadašnjih ustaljenih konvencija inicirajući pokret
koji će promijeniti svijet. Franjo je istodobno i svetac jer slijedi Isusove
stope i otvara se s povjerenjem čovjeku, prirodi i Bogu te traga za dubljim
smislom života, koji i pronalazi. U Petoj križarskoj vojni s kršćanskim voj-
nicima bio je i sv. Franjo. Kad su križari opsjedali egipatski grad Damiettu
1219, Franjo je na vlastitu inicijativu krenuo na razgovor sa sultanom
Malikom al-Kamilom, s kojim se sprijateljio. Franji je bilo stalo do mira
i njegova miroljubivost očituje se u njegovoj odluci da za vrijeme borbe
i bez ičije oružane zaštite i pratnje ode k sultanu na razgovor (»nije se pla-
šio prijeći neprijateljskoj vojsci«; Manselli 2011, 323), jer su za njega mu-
slimani bili braća.
Slijedeći formu Dekaloga, Kuster iz Franjina susreta sa Sultanom izvodi
deset načela za dijalog među religijama:
1.	 Dijalog proizlazi iz molitve, jer svaki uspjeli dijalog nije samo ljudsko
djelo, nego i Božji dar. Različita ispovijedanja vjere imaju, dakle, povjerenje
u svoju vlastitu molitvu i u molitvu svoga dijaloškoga partnera.
2.	 Susret sa sultanom inicira Franjo. Njegova hrabrost i sultanova otvore-
nost omogućuju uspjeh susreta na koji su se odvažili.
47
Unity and Dialogue 74 (2019) 2: 43–59
SUSRETI SVETOGA FRANJE ASIŠKOGA I FRA ANĐELA ZVIZDOVIĆA SA SULTANIMA
3.	 Najprije svoju stranu nastoji odvratiti od nasilja. Kad je ismijan i ne-
shvaćen na svojoj strani, pouzdaje se u veću razumnost protivničke strane.
Njegov unutarnji mir i njegova nada u nenasilje nadvladavaju protivničke
predrasude i omogućuju dijalog između tobožnjih neprijatelja.
4.	 Franjo doživljava da se njegov partner u razgovoru trudi oko istinite
vjere i otkriva da je Božja ljubav prisutna i izvan njegove vlastite religijske
zajednice. Povjerenje da je njegov partner povezan s Bogom uspostavlja
mostove i sklapa prijateljstva iznad vjerskih granica.
5.	 Tko hoće i čini dobro drugima, povezuje se s njima po djelima koja
su jača od riječi. Franjevci (Minores, Manji) uklapaju se u ljudske poretke
drugih kultura, ali sebe razumijevaju kao braću i sestre svakoga stvorenja
(1 Pet 2,13) i traže »da služe svakom čovjeku« (Nepotvrđeno pravilo, 16).
6.	 Franjo zahtijeva da se njegova braća ponašaju iskreno kao kršćani i da
to priznaju (Nepotvrđeno pravilo, 16).
7.	 Susret i dijalog nalaze drugu osnovu onda kad kršćani žive među mu-
slimanima. Franjo ohrabruje svoju braću da žive u istim životnim uvjetima
u kojima žive muslimani i da im služe, te da živeći zajedno budu senzibilni
za to jesu li i kada su vjerski razgovori dobri.
8.	 Franjo razlikuje dva oblika navješćivanja vjere: vlastitim životom i djelo-
vanjem te riječima. Prednost daje životu i djelovanju. Tek kad braća upoz-
naju drugu kulturu i religiju, i samo onda kad jasno osjete da se to Bogu
sviđa, neka navijeste evanđelje.
9.	 Franjo ne djeluje kao individualist. Na put sultanu prati ga brat iluminat.
Franjevačko pravilo šalje također braću po dvojicu ili u malim grupama,
kako to već piše u Evanđelju, da šire mir i evanđelje u svijetu. Njihovo
ponašanje u vlastitom okruženju treba osnažiti ono što oni navješćuju.
10.	Franjo je impresioniran svakodnevnom molitvom muslimana i to
mu je dalo poticaj za svakodnevni život vlastite religijske zajednice. To za-
pravo znači kako je za dijalog potrebno čuti i slušati druge te učiti jedni
od drugih.
48
Edinost in dialog 74 (2019) 2: 43–59
MILE BABIĆ
Poznati američki franjevac Richard Rohr u svojoj knjizi Eager to Love: The
Alternative Way of Francis of Assisi, koja je na njemačkome objavljena pod
naslovom Die Liebe lieben. Was Franz von Assisi anders machte (Živjeti
ljubav. Što je Franjo Asiški učinio drukčije) piše kako je Franjo – po Tomi
Čelanskome – bio svjestan dileme koja se sastojala u sljedećem: ako kaže
križarima da ne trebaju ratovati i da će bitku izgubiti, oni će ga smatrati
ludim; a ako bude šutio, osjećat će grižnju savjesti. U srednjem vijeku
vladali su nepovjerenje, strah i mržnja između islama i kršćanstva (možda
veći nego danas). Tada se u Europi nije znalo praktički ništa o islamskoj
kulturi i religiji. Postojali su samo grozni stereotipi neprijateljstva (Rohr
2015, 158–163).
Križarske su vojne smatrane svetim ratom i uživale su opću potporu. Skoro
ih nitko među kršćanima nije osuđivao niti shvaćao da se radi o masov-
noj zloporabi moći i Evanđelja. Dotadašnji grijeh simonije prestao je biti
grijehom. Tako prestaje biti grijehom i posuđivanje novca uz kamatu
te nepoštovanje prema subotnjem miru. Franjo je znao da je sv. Bernhard
iz Clairvauxa opravdavao križarske ratove, jer je zajedno s više papa poz-
vao na kastrofalni Drugi križarski rat. Križari su ratove vodili pod vlas-
titom zastavom i s mottom često citiranim: Deus vult (Bog hoće [rat]).
Usprkos tome, za Franju ti ratovi nisu bili Božja volja, nego su »protiv volje
Gospodina«). Neki istraživački – ističe Rohr – postavljaju pitanje: ne postoji
li povezanost između križarskih ratova i shizme između Rima i Carigrada
(1054). Istočna je Crkva postala našim otuđenim bratom, »neprijateljem«.
Neki istraživači tvrde da je sv. Bonaventura u svom životopisu sv. Franje
cijelu stvar učinio prihvatljivu Rimu i kršćanskim »patriotima«. Sve je to
zapravo bilo smatrano pobožnom legendom. Rohr pošteno priznaje da je
i on sam nekada tako mislio.
Franjo napušta svoju vlastitu kulturu na svoju vlastitu štetu da bi potražio
sultana, da bi se zaputio u svijet drukčijega, drukčijeg čovjeka, koji je u
javnosti slovio kao neprijatelj kršćanskoga svijeta i kršćanske religije. Tri
puta je pokušao otići u Svetu Zemlju, ali je uspio tek u trećem pokuša-
ju. Zbog toga je putovao u Egipat kako bi križarskim trupama objasnio
da krivo čine sudjelujući u Petoj križarskoj vojni, na koju su pozvali papa
Inocent III. i drugi katolički prvaci. Križarima je govorio da ne idu u bitku
i najavio im je poraz. Oni su ga ismijali: »Srca im otvrdnuše i ne htjedoše
poslušati.« Franjin stav prema neprijateljima, a time i prema islamu, najbolje
49
Unity and Dialogue 74 (2019) 2: 43–59
SUSRETI SVETOGA FRANJE ASIŠKOGA I FRA ANĐELA ZVIZDOVIĆA SA SULTANIMA
je izražen u 22. poglavlju Nepotvrđenoga pravila u kojem je Franjo pred
odlazak u Svetu Zemlju rekao: »Ljubite svoje neprijatelje i činite dobro
onima koji vas mrze« (Mt 6,15; Mk 11,26). Gospodin naš Isus Krist, čije stope
treba slijediti, nazvao je prijateljem svoga izdajnika i svojevoljno se predao
onima koji su ga razapeli. Dakle, prijatelji su naši svi oni, po Franji, koji
nam nepravedno nanose patnje i tjeskobe, sramote i nepravde, bolove
i mučenja, mučeništvo i smrt: »Te moramo veoma ljubiti jer iz toga što nam
nanose imamo život vječni.«
Franjina poniznost, njegovo poštovanje prema drugome, također i prema
islamu – po Rohru – omogućilo mu je vjerojatno da skoro tri tjedna prove-
de sa sultanom, pod čijom se zaštitom mogao vratiti križarima ponijevši
sa sobom rog kojim se poziva na islamsku molitvu kao sultanov dar. Očito
su poštovanje i uvažavanje između Franje i sultana bili uzajamni. Takvo
ponašanje prema sultanu i islamu nije postojalo u cijelom srednjem vijeku.
Franjo je veoma mudro razlikovao institucionalno zlo i individuuma koji
je trpio to zlo. Suosjećao je s vojnicima kao pojedincima, iako je odbaci-
vao rat. Bio je žalostan zbog bitke koja se vodila i smrti vojnika, osobito
Španjolaca, zbog njihove »velike nepromišljenosti«.
Svojoj braći u Nepotvrđenom pravilu Franjo objašnjava da se na dva na-
čina može ophoditi sa saracenima (muslimanima). Prvi se način sastoji
u tome da se braća ne svađaju i ne prepiru, nego da služe radi Boga sva-
kom ljudskom stvorenju i da se zadovolje time da priznaju svoju vlastitu
kršćansku vjeru. To bi značilo da navješćuju kršćansku vjeru vlastitim
životom. Druge se način sastoji u tome da navijeste Božju riječ ako se to
sviđa Gospodinu. Možda je riječ inšalah Franjo naučio od muslimana.
Kod Franje se, kao i kod Isusa, dogodio potpuni obrat svijesti: samo takav
novi čovjek može podnijeti društvena zla svoga vremena. Pitanje je može
li dualističko (svađalačko) mišljenje našega vremena uopće razumjeti, do-
pustiti ili podržati takvu radikalnu duhovnost. Rohr misli da se i mi danas
nalazimo pred istom dilemom kao nekoć sv. Franjo: ako im kažemo da ne
ratuju, smatrat će nas luđacima; a ako šutimo, grist će nas savjest. Ovdje
je naprosto riječ o savjesti.
50
Edinost in dialog 74 (2019) 2: 43–59
MILE BABIĆ
2 Samoponiznost kao ljubav
U ovom poglavlju izložit ću temeljne misli Spisa svetoga Franje na osnovi
rada koji sam o njemu objavio (Babić 2019, 79–105) tako što ću dalje razra-
diti i produbiti osnovne misli Franjine kristologije. Vizija Franje Asiškoga,
koja se temelji na Isusovu Evanđelju, naglašava bratstvo i sestrinstvo svih
ljudi, ne samo svih ljudi, nego i svih bića, tj. svih Božjih stvorenja u sve-
miru. Sva su bića u svemiru braća i sestre po stvorenosti. Samo je jedan
Stvoritelj, a sva su ostala bića Božja stvorenja. Ta bitna i neukidiva razlika
između Stvoritelja i stvorenja temelj je bratstva među ljudima te bratstva
i sestrinstva svih Božjih stvorenja. Svi oni koji nisu svjesni razlike između
Stvoritelja i njegovih stvorenja pretvaraju vlastitu religiju u idolatriju. Svi
današnji religiozni fundamentalizmi nisu ništa drugo nego negacija Boga
i pretvaranje Boga u običnoga idola, u lažno božanstvo, u božanstvo smrti,
koje ljude poziva na uzajamnu mržnju i na ubijanje. Ove godine, 4. veljače,
papa Franjo i veliki imam Ahmad al-Taib u Deklaraciji o ljudskom bratstvu
za mir u svijetu i zajednički život pišu da je vjera u jednoga Boga koji
je Stvoritelj, koji je stvorio život i sve ljude, temelj bratstva i sestrinstva svih
ljudi. Oni ističu da Bog zabranjuje ubijanje ljudi. Zatim kažu: »To tražimo
na temelju naše zajedničke vjere u Boga, koji nije stvorio žene i muškarce
da budu ubijeni ni da se međusobno sukobljavaju niti da budu zlostavljani
ili ponižavani u njihovim životima i okolnostima. Svemogući Bog nema
potrebe da ga bilo tko brani i ne želi da se Njegovo ime koristi za terorizi-
ranje ljudi« (Deklaracija, 6. rujna 2019). Treba reći da papa Franjo govori
o bratstvu svih ljudi oslanjajući se pritom na sv. Franju. U svom Govoru
održanom na ekumenskom i međureligijskom susretu u Sarajevu 2015.
Papa je istaknuo da su svi ljudi braća. O tom bratstvu Papa govori i u apo-
stolskoj pobudnici Evangelii gaudium i u enciklici Hvaljen budi.
Svojom vizijom bratstva i sestrinstva svih ljudi i njezinim prakticiranjem
Franjo Asiški je ponudio alternativu svijetu mržnje i nasilja u kojem i danas
živimo. To je iskazao svojom poznatom rečenicom: Exivi de saeculo
(Izašao sam iz svijeta nasilja). Izašao je, dakle, iz svijeta nasilja i počeo
stvarati svijet mira. Sv. Franjo – i franjevci koji ga slijede – zastupa spasenje
cijeloga svijeta, sveukupnoga Božjega stvorenja. Bog ljubi svoje stvorenje
i želi ga spasiti u cjelini. Time sv. Franjo odbacuje ontološki i svaki drugi
oblik dualizma. Ovaj je svijet stvorio dobri Bog i sve što je stvoreno dobro
je i lijepo i izvor je naše radosti. Taj dualizam do danas proizvodi užas
51
Unity and Dialogue 74 (2019) 2: 43–59
SUSRETI SVETOGA FRANJE ASIŠKOGA I FRA ANĐELA ZVIZDOVIĆA SA SULTANIMA
u svijetu, jer zastupa stav da nema spasenja za cijelu stvarnost, nego samo
za određenu stvarnost i samo za neke ljude. Pitanje zla dualizam je riješio
na fundamentalno pogrešan način lociravši zlo u druge. Ako je zlo samo
u drugima, onda kad ubiješ druge ti ubijaš zlo i za to ubijanje zla očekuješ
nagradu i priznanje. Religiozni fundamentalisti ne vjeruju u Božju sve-
moć. Oni ne vjeruju da bi Bog mogao uništiti svijet kad bi htio. Tako oni
pretvaraju Boga u svoga slugu, tj. u idola, koji opravdava njihovu mržnju
i ubijanje.
Koliko je dualističko mišljenje neistinito najbolje se vidi kad proučavamo
što povjesničari kažu o vođi križarske vojske kardinalu Pelagiju, a što kažu
o sultanu Maliku. Francuski franjevac Gwenolé Jeusset navodi u svojoj
knjizi Sveti Franjo i sultan kako Oliver Kölnski u svome pismu Maliku
iskazuje svoje poštovanje sultanu i tvrdi da je sultan zaslužio ime Kamil
(što znači »savršeni«). Na drugoj strani, na temelju dokumenata Jeusset
opisuje aroganciju i nepopustljivost papinskoga legata Pelagija (Jeusset
2008, 93–101).
Za sv. Franju Bog je Ljubav. Budući da je Božja ljubav čista nesebičnost,
čista poniznost (»ponizi samog sebe«, Fil 2,7; kenosis), ta se ljubav osobi-
to odnosi na isključene ljude, na one koje mi isključujemo i progonimo.
Bog ljubi svoje neprijatelje, a mi smo svi Božji neprijatelji time što smo
grešnici. I Bog nas, svoje neprijatelje, ljubi bezuvjetno, posve nesebično
i bezgranično. Takvoga Boga, koji je sama Samoponiznost, otkrio nam
je Isus Krist. A Isusa Krista Franjo želi nasljedovati do kraja i bez ikakva
pridržaja. Zato Franjo želi biti manji od svih ljudi i podložan svakom ljud-
skom stvorenju. On želi gol nasljedovati gologa Krista (nudus nudum
Christum sequi). Po istoj evanđeoskoj logici Franjo se odnosi prema musli-
manima; ne želi s njima nikakvu svađu ni prepirku, nego želi maksimalnu
poniznost: podložnost svakom ljudskom stvorenju zbog Boga i radi Boga.
Bog tako hoće. Najprije, dakle, traži od braće da svjedoče ljubav, a da
zatim priznaju tko su, da priznaju svoj kršćanski identitet, to da su kršćani.
A kada uvide »da se to Gospodinu sviđa«, Gospodinu koji je sama Ljubav,
mogu im navijestiti Božju riječ. Kod Franje nema govora protiv ni logike
protiv koja se iscrpljuje u govoru protiv. Franjo djeluje po evanđeoskoj
logici dobrote, tako što pozitivno govori o onome o čemu heretici govore
negativno. U Nepotvrđenom pravilu on kaže: »I kada vidimo ili čujemo
52
Edinost in dialog 74 (2019) 2: 43–59
MILE BABIĆ
da ljudi govore ili čine zlo ili Boga hule, tada ćemo mi dobro govoriti
i dobro činiti i Boga ljubiti.«
Franjo je religiozni genij, jer ima izravnu relaciju sa Svevišnjim. U svo-
joj Oporuci on kaže da mu nitko nije pokazao što mora činiti. To mu
je sam Svevišnji objavio. Svevišnji mu je objavio da more živjeti po Svetom
Evanđelju. Nije mu to, dakle, rekao ni papa ni Crkva, nego Svevišnji. To je
Franjina proročka dimenzija, koja se često previđa. Upravo je taj odnos
prema Svevišnjemu izvor Franjina mišljenja i djelovanja. Prema Tomi
Čelanskome, Franjo je u Damietti govorio križarima da ne idu u bitku,
jer mu je to Gospodin rekao: »Gospodin mi je objavo da kršćani, ako toga
dana dođe do bitke, neće uspjeti« (1995, 470). Gospodin (Dominus) mu je
to objavio i Franjo je odvraćao križare od bitke te ima najavio poraz, ali
oni su ga izrugivali: »Srca im otvrdnuše i ne htjedoše poslušati.« I tu je ta-
kođer rečeno da se treba više pokoravati Bogu nego ljudima. Franjo ističe
da upamte knezovi ovoga svijeta »da se nije lako boriti protiv Boga, tj.
protiv Božje volje«.
U Nepotvrđenom pravilu Franjo nedvosmisleno govori o muslimanima.
Braća se mogu ponašati na dva načina. Prvi je način da ne bude nikakve
svađe ni prepirke, nikakva govora protiv ni logike protiv, nego ljubav kao
samoponiznost, kao poniznost koja ne pozna granica: podložnost svakom
ljudskom stvorenju zbog Boga, radi Boga, jer tako Bog hoće. Bog je, naime,
prisutan u svakom stvorenju i želi spasiti svako stvorenje. Na latinskome
ta rečenica glasi: Sed sint subditi omni humanae creaturae propter Deum
(»Neka budu podložni svakom ljudskom stvorenju zbog Boga«), jer to Bog
hoće (1 Pet 2,13) i priznaju da su kršćani. To je prvi način: ljubav kao maksi-
malna samoponiznost i priznanje kršćanskoga identiteta, drukčije rečeno,
navješćivanje Evanđelja vlastitim životom, a ne riječima. To zapravo znači
da ljubiš muslimana ne očekujući uzvraćanje, potpuno nesebično, onako
kako ljubi Bog koji je sama Ljubav. Drugi način ponašanja sastoji se u tome
da muslimanima treba navijestiti Božju riječ ako braća uvide da se to sviđa
Gospodinu. Prema tome, opet je tu istaknuta Franjina proročka dimenzija,
koja dolazi odozgo, od Svevišnjega.
Treba imati na umu da Toma Čelanski navodi kako je Franjo svome
Pravilu htio dodati riječi »Duh Sveti je generalni ministar Reda«, ali je s
tim dodavanjem zakasnio, jer je Pravilo već bilo potvrđeno. Ovu tvrdnju
53
Unity and Dialogue 74 (2019) 2: 43–59
SUSRETI SVETOGA FRANJE ASIŠKOGA I FRA ANĐELA ZVIZDOVIĆA SA SULTANIMA
potkrepljuje Nguyên-Van-Khan Norbert u svojoj knjizi Krist u misli sve-
toga Franje Asiškoga prema njegovim Spisima i dokazuje da duhovnost
sv. Franje polazi od Duha Svetoga – prisutnoga u svijetu, u svim Božjim
stvorenjima – pa je po Sinu usmjerena k Ocu (1989, 284). Time je rečeno
da je poslušnost Duhu primarna i da se odnosi na sve članove Reda, Crkve
i na sve ljude. Duh je apsolutno slobodan i apsolutno nov. Čovjek koji
je otvoren i poslušan Duhu Svetome postaje slobodan i nov.
3 Kristologija fra Matije Divkovića
Nakon izložene kristologije sv. Franje potrebno je izložiti kristologiju fra
Matije Divkovića, jer se u njoj najbolje zrcali duh bosanskih franjevaca,
osobito Anđela Zvizdovića.
Utemeljitelj franjevačke – a time i bosanskohercegovačke – književnosti
na narodnom jeziku bio je fra Matija Divković, autor prvih tiskanih knjiga
na narodnom jeziku, koji je iz pastoralnih razloga stvarao zajednički jezik
za sve vjernike. Divković je pisao bosančicom (bosanskom ćirilicom) i u
tiskari Petra M. Bertana sam za svoje knjige lijevao slova i osmišljavao
grafička rješenja. God. 1611. objavio je djela Nauk krstjanski i Sto čudesa
te Besjede i tzv. mali Nauk, koji je do 1738. objavljen dvadesetak puta, i to
u dvije varijante, opsežnoj i skraćenoj.
Divković se rodio 1563. (te je godine zaključen Tridentski sabor), a umro
je 1631. U tom su se razdoblju vodili nemilosrdni ratovi među kršćanskim
konfesijama: katolicima i protestantima. Tada je vrijedila deviza cuius regio
euis religio (»čija regija njegova religija«). I Lutherova Reformacija (1517)
i katolička Reformacija (nazvana protureformacijom) po mom sudu su više
protureformacije nego reformacije, što znači da su više usmjerene jedna
protiv druge, nego što su usmjerene na izvornu, evanđeosku formu života,
na vita apostolica et evangelica. Vraćanjem na mjerodavnu formu živo-
ta započinje reformacija kršćanstva, što je najjasnije pokazao sv. Franjo
Asiški. Divković se u svojim djelima vraća apostolskoj i evanđeoskoj formi
života, tj. Isusu Kristu i njegovim učenicima. On ni s kim ne ulazi spor: ni s
protestantima, ni s pravoslavcima, ni s muslimanima. Divković pozitivno
izlaže kršćanski nauk. Njegov je govor određen pozitivnom evanđeoskom
logikom, koja izbjegava osuđivanje drugih. Ivana Mikulić je usporedila
54
Edinost in dialog 74 (2019) 2: 43–59
MILE BABIĆ
Divkovićev katekizam Nauk krstjanski s katekizmom Ivana Grličića Put
nebeski i došla do uvida da je Divkovićev govor o vjeri i drugim aspektima
ljudske svakidašnjice određen pozitivnom evanđeoskom logikom koja
izbjegava osuđivanje drugih (2017, 49–71).
Divković poziva kršćane da najprije sude samima sebi: »Ne sudite da ne
budete suđeni!« (Mt 7,1) On ističe da ima mnogo kršćana, ali je malo dobrih
kršćana, jer su mnogi samo po imenu kršćani, ali ne i po djelu; za njega
su kršćani oni koji Isusa Krista nasljeduju djelom, jer Divković – poput sv.
Franje – želi gol nasljedovati gologa Krista (nudus nudum Christum sequi).
Vrhunac kršćanskoga humanizma Divković nalazi u Matejevu Evanđelju
(25,40: »Ono što ste učinili jednom od ove moje najmanje braće, meni ste
učinili!«), a osobito u Isusovoj ljubavi prema neprijateljima, jer Bog ljubi
svoje neprijatelje, tj. grešnike.
U predgovoru Besjedama Divković ističe mir kao središnju ideju, jer
u tom vremenu kršćani katolici i kršćani protestanti vode nemilosrdne
i krvave ratove. On veli da je Isus Krist želio da njegovi učenici šire mir,
to je želio i sv. Franjo, a to želi i on, »nedostojan sluga i brat vaš«. Bog je,
po Divkoviću, svojim neprijateljima (grešnicima) poslao novoga Adama,
Isukrsta, da uspostavi mir između Boga i čovjeka. Kao što Bog ljubi svoje
neprijatelje, tako i pravi kršćani, po Divkoviću, trebaju ljubiti svoje ne-
prijatelje. Mir između Boga i čovjeka pretpostavka je mira među ljudima
i mira u čovjeku. Kršćanski put jest put samoponiženja, odricanja od svake
moći (kenosis), jer je Isus došao gol i bos na ovaj svijet i gol umro na križu
(Babić 2014, 391–426).
Na kraju sažimam osnovne misli Divkovićeve kristologije, o kojoj sam
već pisao (Babić 2017, 113–127). Božja se ljubav kod Divkovića očituje
kao samoponiznost. Bog je ponizio sebe da bi uzvisio (spasio) čovjeka.
Isukrstova se ljubav također očituje kao samoponiznost: Isukrst je ponizio
sebe i bio ponizan sve do smrti na križu. Bio je gol i ubog na početku svoga
života, za vrijeme svoga života i na kraju svoga života. Nasuprot Isukrstu,
stari čovjek Adam uzvisivao je sebe i bio je ponižen, jer u Evanđelju Isus
kaže: Tko se uzvisuje bit će ponižen, a tko se ponizuje bit će uzvišen.
Ono što se događa s čovjekom događa se s cijelim stvorenjem jer je kod
Divkovića čovjek zastupnik cijeloga Božjeg stvorenja. Iz ljubavi kao sa-
moponiznosti proizlazi bezuvjetna ljubav prema neprijatelju: Bog ljubi
55
Unity and Dialogue 74 (2019) 2: 43–59
SUSRETI SVETOGA FRANJE ASIŠKOGA I FRA ANĐELA ZVIZDOVIĆA SA SULTANIMA
svoje neprijatelje (grešnike), Isukrst ljubi svoje neprijatelje. Dakle, kršća-
nin je onaj koji ljubi svoje neprijatelje. Ljubav je konkretno i praktično
djelo, što znači da je kršćanin onaj koji djelom nasljeduje Isusa Krista.
Otvorenost Isukrstovu Duhu, tj. Duhu Svetome omogućuje kršćanima
da Isukrsta nasljeduju praktično. Duh Isukrstov koji stanuje u kršćanima
pokreće ih na djelovanje, tj. na praktično nasljedovanje Isusa Krista.
O prisutnosti duha sv. Franje među bosanskim franjevcima, osobito kod
fra Anđela Zvizdovića, pisali su nobelovac Ivo Andrić i Nikola Šop. U svojoj
doktorskoj disertaciji pod naslovom Razvitak duhovnog života u Bosni
pod uticajem turske vlasti Andrić opisuje dokle ide samoponiznost bosan-
skih franjevaca. On piše da su oni svoj rad obavljali u veoma teškim uvjeti-
ma, s iskrenim predanjem i s najvećom požrtvovnošću. Težili su da koriste
narodu i da ga vode ka boljem, što je jedna od njihovih najljepših osobina
i jedna od njihovih najvećih zasluga. Cilj im je bio da služe spasenju duša.
Zbog svoje spremnosti na žrtvu i ustrajnosti u dušobrižništvu, zbog svoga
besprijekornog načina života i svoga moćnog utjecaja na vjernike mogu
služiti kao svijetli primjer katoličkom duhovništvu i svećenstvu cijelog
svijeta. Njihovo samoporicanje graniči s mučeništvom. Prilike su stvorile
iz bosanskog franjevca jedan svojevrstan, poseban tip franjevca i svećenika
ne samo unutar Franjevačkog reda nego i unutar sveukupnog duhovništva
i svećenstva Katoličke Crkve. Taj svoj stav o bosanskim franjevcima Andrić
je na umjetnički način obradio i razvio u svojim književnim djelima.
Kolika je bila moć ljubavi kao samoponiznosti kod bosanskih franjeva-
ca, pokazuje veliki pisac Nikola Šop (rođen u bosanskom gradu Jajcu)
u svojoj trodijelnoj poetsko-mističnoj drami pod naslovom Bosanska tri-
logija. U cijeloj drami Šop prikazuje samoponiznost bosanskog franjevca
fra Anđela Zvizdovića (u drami nazvan Vranđeo), bosanskih franjevaca,
zadnjeg bosanskog kralja Stjepana Tomaševića (u drami nazvan Štipan)
i ostalih pripadnika Bosanskog kraljevstva. Bosna je prikazana kao zemlja
samoponiznosti. U Bosni je sve maleno, počevši od malenog Isusa pa do
malenih bosanskih crkava. Glavna svetkovina u Bosni je svetkovina sv.
Ive Krstitelja, koja se slavi 24. lipnja svake godine u blizini Jajca, na kojoj
se skupljaju hodočasnici iz cijele Bosne i na kojoj se događaju čuda dob-
rote, zahvaljujući Božjem Duhu koji je tu prisutan.
56
Edinost in dialog 74 (2019) 2: 43–59
MILE BABIĆ
Šop je u drami ocrtao obilježja rimske i turske moći, koje se uvećavaju
pobjeđivanjem neprijatelja, i obilježja bosanske (franjevačke) nemoći: sa-
moponiznost i vjeru u nepobjedivu moć dobrote i ljubavi. Šop ističe da je
moć nemoćna pred onima koji ne prihvaćaju logiku moći, pred onima koji
ne žele ubijati nego ljubiti. Moć može komunicirati s nemoći (s dobrotom)
samo onda ako prestane biti moć, ako, dakle, prihvati logiku ljubavi. Šop
zapravo želi reći da dobrota može obratiti svaku silu i moć, svaku vlast,
samo ne može obratiti svetu vlast, tj. onu vlast koja samu sebe obožava,
koja je sebe pretvorila u božanstvo, u idola.
Sredinom 18. stoljeća, ističe poznati turkolog Vjeran Kursar, bosanski su fra-
njevci primili i službeno priznanje svoga posebnoga položaja na simbo-
ličan način. God. 1758. gvardijani fojničkoga i kreševskoga samostana,
zajedno s Benićem, predali su bosanskom veziru Mehmed-paši Kukavici
u Travniku džulus, porez koji se daje novoimenovanom veziru. Tada su fra-
njevački predstavnici bili zaogrnuti tzv. binjišima (tur. biniş), počasnom
odjećom, crvenim ogrtačem od čohe, kojim je bio zaogrnut i fra Anđeo
Zvizdović 1463, kad je primio ahdnamu od Mehmeda Osvajača. Ta se ce-
remonija, prema Benićevoj kronici, ponovila više puta prilikom stupanja
u službu novih vezira. Ona je imala političko značenje, jer je uključivala
franjevačke predstavnike u osmanski državno-upravni sustav. Iako franjev-
ci osmansku državu nisu priznavali kao svoju, ipak su bili kritički lojalni,
pa su im osmanske vlasti, 300 godina nakon legendarnoga susreta fra
Anđela Zvizdovića i Mehmeda Osvajača, ponovili tu ceremoniju davanja
plašta, što znači da su time primili franjevce u osmansku službu (Kursar
2017, 449–475). Bosanski su, dakle, veziri odali priznanje bosanskim fra-
njevcima. Iz toga će kasnije veliki pisac i pjesnik Nikola Šop izvesti u svojoj
Bosanskoj trilogiji da su bosanski franjevci evanđeoskom logikom dobrote
mogli obratiti svaku vlasti, pa i osmansku, ali ne i svetu vlast, koja je samu
sebe apsolutizirala.
U pričama o svome zavičaju Šop opisuje katakombe u Jajcu i kaže (pa-
rafraziram): gdje god postoje silnici, postoje katakombe. On uvjerljivo
dokazuje da svaki silnik, kada drugome oduzima slobodu, sam je izgubi
u istom trenutku: »Katakombe. Gle, i ovaj mali gradić ih ima. Dakle, u tim
zidinama, u tim kamenitim gnijezdima nad vodopadom, živjeli su silnici,
dobro utvrđeni; jer gdje god je bilo silnika, tu su i katakombe. Gledajući
prezrivo kroz prozore svojih kula, kroz okna kovana u rešetke, oni su sami
57
Unity and Dialogue 74 (2019) 2: 43–59
SUSRETI SVETOGA FRANJE ASIŠKOGA I FRA ANĐELA ZVIZDOVIĆA SA SULTANIMA
sebe učinili sužnjima; jer tko oduzme slobodu drugima, i sam je izgubi
u istome trenutku. Katakombe su kao rijeka ponornica. Spriječena u svom
prirodnom toku po zemlji, ona zapjenjena i ljutita, razbija dno svoga korita,
razriva utrobu zemlje, bijesno krči put i najzad nađe ušće u beskrajnom
moru, koje nema granica, ni gospodara. Katakombe su podrovale krva-
ve temelje silničkih kula.« (Šop 2006, 98–99) Iz navedenoga slijedi da je
sloboda za Šopa nedjeljiva jer je nemoguće biti slobodan na tuđu štetu: ili
smo svi slobodni, ili nije nitko. Jednako su udaljeni od slobode i tlačitelji
i potlačeni, pobjednici i pobijeđeni.
4 Istovjetnost dviju kristologija: Franjine i Zvizdovićeve
Divkovićeva je kristologija istovjetna s kristologijom Franje Asiškoga.
On ima viziju života kakvu ima i sv. Franjo: za obojicu je mjerodavna
Isusova forma života (vita apostolica et evangelica, apostolski i evanđe-
oski život Isusa i njegovih učenika). Naime, Divković tvrdi da Isukrsta
treba nasljedovati srcem (vjerom koja izlazi iz srca) i djelima. On najoštrije
kritizira kršćane koji su kršćani samo po imenu, a ne po djelima. Kršćanin
je onaj koji ljubi neprijatelja kako ga je Isukrst ljubio i koji čini dobro sva-
kome, a to znači i onima koji njemu čine zlo i koji ga progone i proklinju.
I Divković kao i sv. Franjo shvaća duboki smisao rečenice Nudus nudum
Christi sequi: Isukrstova ljubav ima oblik samoponiznosti/kenoze (Fil 2,7).
I Franjo i Divković ističu poniznost, nasljedovanje Isusa Krista u poniznosti,
jer biti manji (minor) je proces samoumanjivanja i samoponiženja. Treba
podnositi sve nevolje i nepravde dobrovoljno. Za Divkovića su sva Božja
stvorenja dobra i lijepa i Bogu draga; kod njega je riječ o spasenju cjelo-
kupnoga Božjeg stvorenja.
Divković – kao i Franjo – ostaje vjeran evanđeoskoj logici dobrote, koja
ne govori ni protiv koga, nego čini dobro svima (i zlima). On navodi
Isukrstove riječi: »Ne sudite da ne budete suđeni!« (Mt 7,1) i »Jer kad bismo
sami sebe sudili, ne bismo bili suđeni« (1 Kor 11,31). U predgovoru Nauku
krstjanskome Divković poziva svakoga kršćanina da sudi sam sebi i da
se izmjeri glavnim mjerilom koje se zove Isus Krist. On stalno ponavlja da je
vrhunac Isusova siromaštva goloća na početku i na kraju Isusova života,
što je sv. Franjo praktično nasljedovao. Siromaštvo Divković shvaća kao
slobodu, jer posjedovanje materijalnih dobara priječi ljubav prema Bogu
58
Edinost in dialog 74 (2019) 2: 43–59
MILE BABIĆ
i bližnjemu, a time ponavlja Franjine riječi. Sloboda je, dakle, oslobođenost
od egoizma, od samouzvisivanja, od robovanja samome sebi. Iz velike
slobode nastaje velika ljubav kao samoponiznost. Za Divkovića je Isukrstov
zakon – zakon izvrsne (izvrstite) slobode. Biti vjeran Božjem Duhu – a bit
Duha jest slobode – znači biti vjeran Duhu slobode. Taj je Duh je zapravo
general Franjevačkoga reda.
I sv. Franjo i fra Matija Divković jasno ističu da treba pozitivno misliti,
govoriti i djelovati, pozitivno uzvraćati na tuđu negativnost, a to znači
da treba ljubiti svoga neprijatelja. Svevišnji ljubi svoje neprijatelje kao što
je i Isus Krist ljubio svoje neprijatelje. Prema onima koji se prema nama
odnose najnegativnije trebamo se odnositi najpozitivnije. Prema najvećim
neprijateljima trebamo se odnositi kao prema najvećim prijateljima. Samo
je tako negativnost moguće pretvoriti u pozitivnost, tj. prijeći iz paradigme
nasilja u paradigmu nenasilja.
59
Unity and Dialogue 74 (2019) 2: 43–59
SUSRETI SVETOGA FRANJE ASIŠKOGA I FRA ANĐELA ZVIZDOVIĆA SA SULTANIMA
Reference
Andrić, Ivo. 1982. Razvitak duhovnog ži-
vota u Bosni pod uticajem turske
vlasti. Sveske Zadužbine Ivo Andrić 1:
124–156.
Babić, Mile. 2014. Divković kao reformator.
Matija Divković i kultura pisane ri-
ječi. Sarajevo: Franjevačka teologija
& Kulturno-povijesni institut Bosne
Srebrene: 391–426.
– – –. 2017. Divkovićeva kristologija u
Besjedama. Matija Divković i kultu-
ra pisane riječi II. Sarajevo-Zagreb:
Kulturno-povijesni institut Bosne
Srebrene & Hrvatska sveučilišna nakla-
da: 113–127.
– – –. 2019. Nasilje idola. Sarajevo:
University Press.
Berman, Harold J. 1995. Recht und
Revolution. Frankfurt am Maim:
Suhrkamp.
Čelanski, Toma. 1995. Vita secunda.
Fontes Franciscani. Assisi: Edizioni
Porziuncola.
Deklaracija o ljudskom bratstvu za mir u svije-
tu i zajednički život, Katolička tiskovna
agencija Biskupske konferencije Bosne
i Hercegovine, 1–4.
Frugoni, Chiara. 2001. Vita di un uomo:
Francesco d'Assisi, Torino: Einaudi.
Jeusset, Gwenolé. 2008. Sveti Franjo i sultan.
Sarajevo: Svjetlo riječi.
Kammerer, Peter, Ekkehart Krippendorff
in Narr Wolf-Dieter. 2008. Franz von
Assisi – Zeitgenosse für eine andere
Politik. Düsseldorf: Patmos.
Kursar, Vjeran. 2017. Živjeti krstjanski pod
turskim gospodstvom. Osmansko car-
stvo u djelima bosanskih franjevaca 18.
stoljeća. Matija Divković i kultura pisa-
ne riječi II. Sarajevo-Zagreb: Kulturno-
povijesni institut Bosne Srebrene &
Hrvatska sveučilišna naklada: 449–475.
Kuster, Niklaus. 2009. Franziskus. Rebell und
Heiliger. Freiburg-Basel-Wien: Herder.
Le Goff, Jacques. 2010. Sveti Franjo Asiški.
Zagreb: Demetra.
Manselli, Raul. 2011. Sveti Franjo Asiški.
Sarajevo: Svjetlo riječi.
Mikulić, Ivana. 2017. Divković i Grličić:
počeci bosanske i slavonske kateki-
zamske književnosti. Matija Divković
i kultura pisane riječi II, Sarajevo-
Zagreb: Hrvatska sveučilišna naklada
& Kulturno-povijesni institut Bosne
Srebrene: 49–71.
Norbert, Nguyên-Van-Khan. 1989. Le Christ
dans la pensée de saint François d'Assi-
se d'aprés ses Écrits. Paris: Éditions
Franciscaines.
Rohr, Richard. 2015. Die Liebe leben. Was
Franz von Assisi anders machte.
Freiburg-Basel-Wien: Herder.
Spisi svetoga Franje i svete Klare. 2005.
Mostar: FRAM-ZIRAL.
Šop, Nikola. 1980. Bosanska trilogija.
Sarajevo: Veselin Masleša.
– – –. 2006. Proze. Sarajevo: Matica hrvat-
ska – HKD Napredak.