Старобългарски писмени паметници

0.1 Ръкописи
0.1.1 Библейски текстове
0.1.1.1 Текстове от Новия Завет
0.1.1.1.1 Четвероевангелия, Четириевангелия
1. Зографско евангелие. X век. Открито е в Зографския манастир на Света гора от Виктор Григорович. През 1860 г. е дарено на руския император и сега се съхранява в Националната руска библиотека в Санкт Петербург (Глаг. 1). 288 листа пергамент. Началото и краят на ръкописа не са запазени. Има липси и в средата. Част от тези липси са били много стари и още през 11 век две изгубени тетради (16 листа или 32 страници) са били възстановени с глаголически текст. Този нов текст е написан върху по-стар също глаголически текст от X век (вж. Зографски палимпсест). През XIII–XIV век към ръкописа е бил прибавен синаксар, писан на кирилица. Така че до нас са дошли четири паметника, запазени като един кодекс – три старобългарски глаголически ръкописа и един среднобългарски кирилски текст. ''Издание'': Jagić 1879 (фототипно преиздание през 1954). ''Литература'': Добрев 1985е; Христова 2003.
2. Мариинско евангелие. X век, втора половина. Открито е от Виктор Григорович през 1844–1845 г. в скита „Св. Богородица“ на Света гора (Атон), откъдето носи името си. Днес се пази в Руската държавна библиотека в Москва, където попада от архива на В. Григорович (Григ. 6/Муз. 1689). Първите два листа се съхраняват във Виенската народна библиотека (Сигнатура Cod. Slav. 146). Съхранената част започва с Мат. 5:24 и завършва с Йоан. 21:17. Липсват два листа с текст от евангелието от Св. Йоан – Йоан. 1:1–23 и Йоан. 18:13–29. ''Издание'': Ягич 1883 (фототипно преиздание през 1960). ''Литература:'' Мострова 1995; Славова 2003.
3. Добромирово евангелие. XI век, край. Кирилски паметник. Наречено е така по името на един от тримата книжовници, които са го писали, поп Добромир. Сега се съхранява в три книгохранилища, разделено на няколко части. В края на XIX век, чрез Ватрослав Ягич, постъпва в Руската национална библиотека в Санкт Петербург. Тази част съдържа 182 пергаментни и 14 хартиени листа с писмо от 14 век. Един от хартиените листове възстановява ранна липса в текста, а другите са синаксар. В манастира „Св. Екатерина“ се пазят две части от паметника, 23 пергаментни листа (под Nο 43) и 12 листа, открити през 1975 г. (сигн. Slav. 7/N). Два листа от паметника се съхраняват във Френската национална библиотека (сигн. Slav. 65). Писмото е архаично, със следи от глаголическо влияние в правописа и графиката. Езикът на паметника е преходен тип между старобългарския и среднобългарския. По фонетични и лексикални черти може да се приеме, че той произхожда от тогавашните югозападни български краища. Издания: Алтбауер 1973 (фототипно); Велчева 1975 (старата Синайска и Петербургската част); Станчев 1981 (Парижката част); 1988: 111 – 112, 317 – 334 (новата Синайска част); Велчева 1991 (диплом. издание на новата Синайска част). Литература: Jagić 1898 – 1899; Иванова-Мавродинова, Мавродинова 1999: 56–60; Икономова 2003.
0.1.1.1.2 Изборни (служебни) евангелия
4. Савина книга. X век, първа половина. Кирилски ръкопис. Наречен е така на името на някой си поп Сава, който е упоменат в две приписки на л. 48 и на л. 54. Запазени са 129 листа от ръкописа. Съдържа кратко изборно евангелие с месецослов. Липсват началото и краят на ръкописа. Има липси и в средата. Тези липси са възникнали постепенно и са били допълвани на два пъти – през XI и през XIV век в Русия. Ръкописът е открит за науката в манастир близо до Псков и е пренесен в Москва. Сега се съхранява се в Руския държавен архив за стари актове (РГАДА) в Москва (фонд 381, No 4). ''Издания'': Щепкин 1903; Князевская, Коробенко, Дограмаджиева 1999. ''Литература'': Щепкин 1899; Погорелов 1927; Sławski 1963, 1978; Новикова 1967, 1968; Дограмаджиева 2003; Христова 2003.
5. Ватикански палимпсест. X век, първа половина. Кирилски текст. Това е долната част на гръцко изборно евангелие от XII–XIII век. Разчетени са частично или в по-голям обем 93 листа от описаните 99, които са кирилски палимпсест. Съхранява се във Ватиканската библиотека (Vat. Gr. 2502). Издание: Кръстанов, Тотоманова, Добрев 1996. Литература: Mussakova 1994; Тотоманова 2000, 2001, 2003а; Джурова 2002; Мъжлекова 2004, 2005.
6. Охридски листове. X век. Паметникът е открит през 1845 г. в Охрид от Виктор Григорович. Съдържа два листа от изборно евангелие. Съществува мнение, че ги е писал един от книжовниците, които са участвали в написването на Синайския псалтир. Съдържа четива за дните от Страстната седмица, неделя от първата седмица и за понеделник на втората седмица след Великден. Ръкописът се съхранява в Одеската държавна научна библиотека (сигн. 1/2 /532/). Издания: Ильинский 1915; Lysaght 1982. Литература: Дограмаджиева 1995; Христова 2003.
7. Листове на Ундолски (Ундолски листове). X век. Кирилски паметник. Оцелели са само два листа от това изборно евангелие. Някога притежание на Вукол М. Ундолски, сега ръкописът се съхранява в Руската държавна библиотека в Москва (сигн. Фонд 310, Унд. 961). Паметникът е написан със старинно висящо, наклонено, уставно писмо. ''Издания'': Карский 1904, Минчева 1978: 18-24. Литература: Минчева 1995; Христова 2003.
8. Асеманиево евангелие. X век, край – XI век, начало. Глаголически паметник. Името си носи от ориенталиста Йозеф Симони Асемани, който открива ръкописа в Иерусалим и го предава през 1736 г. във Ватиканската библиотека, където се съхранява и до днес (сигн. Vat. Slav. 3). Ръкописът се състои от 158 листа и съдържа освен евангелския текст синаксар с дати за помен. Наред с други светци са отбелязани св. Кирил, св. Методий и св. Климент Охридски. Издания: Vajs, Kurz 1929 (фототипно), Vajs, Kurz 1955 (в кирилска транслитерация), Иванова-Мавродинова, Джурова 1981 (цветно фототипно издание). Литература: Минев 1985; Икономова 2003.
9. Боянски палимпсест. XI век. Глаголически паметник, съхранен като долен пласт от среднобългарско кирилско евангелие от XIII век (Добрев 1972; Славова 2003). Открито е през 1945 г. oт Виктор Григорович в Боянската църква край София. Кирилският паметник съдържа 106 листа. Част от глаголическия текст (26 страници) е разчетена и издадена в кирилска транслитерация. Днес се пази в Руската държавна библиотека в Москва (сигн. фонд 87, № 8 /M. 1690/). Издание: Добрев 1972. Литература: Добрев 1985.
10. Зографски палимпсест. XI век. Глаголическият текст на вмъкнатите две тетради от Зографското евангелие. От този изборен евангелски текст са разчетени 6 страници, които съдържат части от Евангелието според Матея. Издание: Добрев 1971 (с кирилска транслитерация). ''Литература'': Добрев 1985.
11. Синайски палимпсест (Fragmentum Sinaiticum). XI век. Глаголически паметник. Долната част на л. 45 от кирилски ръкопис. 1 лист, който съдържа откъс от изборно евангелие (Мат. 13: 28–30, 36–42, Марк. 5: 26). По текст е близък до Асеманиевото евангелие. Съхранява се в Синайския манастир “Св. Екатерина” (сигн. Slav. 39/O). ''Издания'': Altbauer, Mareš 1980; допълнения и поправки у Koch 1983 и Велчева 1999: 102-107. Литература: Altbauer, Mareš 1981; Дограмаджиева 2003.
0.1.1.1.3 Текстове от Апостола
12. Енински апостол. X век. Кирилски ръкопис. Изборен (служебен) апостол. Открит е при ремонт на църквата „Св. Параскева“ в с. Енина, Казанлъшко. Състои се от 39 листа, много от които са частично запазени. Писмото е старинен устав, с наклон вдясно и висящо писмо. Срещат се глаголически букви. Апостолският текст на много места е фрагментарно запазен. Между апостолските четения са разположени прокимени, тропари и типикарски указания. Съхранява се в Народната библиотека „Св. Св. Кирил и Методий“ в София (сигн. НБКМ 1144). ''Издания:'' Мирчев, Кодов 1965; Кодов 1983 (цветно фототипно издание). ''Литература'': Дограмаджиева 1985; Икономова 2003г.
0.1.1.2 Текстове от Стария Завет
0.1.1.2.1 Псалтири
13. Синайски псалтир. X век. Глаголически паметник. Открит е и се съхранява в манастира „Св. Екатерина“ на Синайския полуостров (сигн.: MS 38, MS 2/N). Писан е от не по-малко от седем основни книжовника с архаично, не напълно кръгло глаголическо писмо. По-голямата част от тях са писали с висящо писмо. Текстът изобилства с употреба на кирилица на много места в ръкописа. През 1975 г. в манастира се открива още една част от паметника (32 листа) и сега той обхваща 209 л. В сегашния си вид той съдържа всичките 151 псалма, 14 библейски песни, молитвата „Отче наш“, Утринната песен (Господнята молитва) и началото на Чина на вечернята. В езика на текстовете могат да се разграничат два пласта – архаичен, в който личат следи от езика на Псалтира, възникнал в Моравия и Панония по времето на св. Методий и по-нов, източнобългарски, който се свързва с паметници като Зографското евангелие и Супрасълския сборник. Текстът е най-близък до първоначалния Кирило-Методиев превод. ''Издания'': На старата част – Северьянов 1922, Altbauer 1971 (фототипно); На новата част – фототипно 1988: 87–90, 249–282; дипломатическо издание с транслитерация на кирилица – Mareš 1997. ''Литература'': Илчев 1979, 1980; Бояджиев 2003; Пенкова, Карачорова 2003.
14. Псалтир на Димитър. XI век. 145 листа. Глаголически паметник. Открит през 1975 г. по време на ремонт в манастира „Св. Екатерина“ на Синайския полуостров, където се съхранява (сигн. 3/N). Наречен е така въз основа на приписката на първия лист. Ръкописът съдържа текста на всички псалми, молитви, а също така неканонични текстове (например „Молитва за вълка да не влиза в кошарата“), най-древния славянски лечебник с редки или уникални медицински рецепти и няколко абецедара, от които един глаголически. Представител на късната българска глаголица. Писан е най-малко от трима души с висящo глаголическо писмо и няколко различни правописни системи. Подобно на Синайския псалтир се срещат много кирилски написания, включително и смесена употреба в рамките на една и съща дума. Отделни заглавия са написани изцяло на кирилица. Издания: Miklas 2012 (фототипно); Marti 1999 (издание на глаголическия абецедар); Добрев 1990: 12–13, 17–20; Добрев, Славова 1995 (част от молитвите); Dobrev 1989–1990; Добрев 1990а: 13–17; Rosenschon 1994; Велчева 1991б, 1999; Добрев, Славова 1995: 66–67 (издания на текста на лекарственика). Литература: 1988: 91–100, 192; Mareš 1993; Rosenschon 1994; Велчева 1999: 92–96; Mareš 2000: 591–601; Димова 2014; Dimova 2014.
0.1.2 Други богослужебни книги
0.1.2.1 Требници и мисали
15. Киевски листове. X век, първа половина. Образец на моравската редакция на старобългарския език. Намерени са в Йерусалим и са пренесени в Киев, откъдето е и името им. Съдържат 7 страници превод от латински на мисал (требник) и представлява сакремантар – кратки молитви за десет меси. Древната част на ръкописа е дело на двама души, които пишат със старинна, ъгловата глаголица и висящ почерк. Първата страница е писана по-късно с кръгла глаголица (вероятно през XI век) и съдържа откъс от Посланието на апостол Павел до римляните (13: 11–14, 14: 1–4) и Молитва към Богородица. Днес ръкописът се съхранява в Централната научна библиотека на Украинската академия на науките (сигн. ДА /П 328/). Издания: Нiмчук 1983; Schaeken 1987. Литература: Минчева 1995; Славова 2003.
16. Синайски евхологий (требник, молитвеник; Euchologium Sinaiticum). X век. Глаголически паметник. Вероятно фрагментът (1 л.) познат като Синайски служебник (Fragmentum liturgiarii sinaiticum) e част от същия ръкопис. От паметника липсват около 160 листа от неговото начало. По-голямата му част днес се съхранява в Синайския манастир „Св. Екатерина“, където е открит през средата на XIX век от архимандрит Порфирий Успенский и дякон Н. Крилов (MS 37). Те занасят три листа от паметника в Русия и сега те се намират в Санкт Петербург – един от тях в библиотеката на Руската академия на науките (сб. на И. И. Срезневский, No 19, сигн. 24.4.8), а другите два – в Руската държавна библиотека (Сб. на П. Успенский, Глаг. 2). През 1881 г. Н. П. Кондаков посещава Синайския манастир и също взема един лист. Днес той също се пази в Руската държавна библиотека (сб. на Н. П. Кондаков, Глаг. 3). През 1975 г. се откриват нови 28 листа от паметника, които сега се съхраняват в манастира (сигн. MS 1/N). Заедно с всичките си части днес ръкописът обхваща 133 л. Съдържа молитви и треби по различни поводи (за жетва, за сеитба, за гроздобер, над замърсен кладенец, над болни и недъгави и мн. др.) и чинове (молитвени последования), както и „Заповеди на светите отци“ (списък от наказания, пенициал). Според проучванията от последно време в ръкописа се съдържат текстове, които са превод от гръцки, латински (списъкът от наказания), a вероятно и от старовисоконемски (чинът за изповедание). Издания: Frček 1933–1939 (с гръцки паралелни текстове); Nachtigal 1941-1942; Tarnanidis 1988: (фототипно издание на новооткритата част). ''Литература'': Лалева, Бояджиев 2003; Пенкова, Цибранска 2003; Пенкова 2008: 25–37.
17. Синайски мисал (Missale Sinaiticum). X век. Глаголически паметник. 80 листа. Открит през 1975 г. в манастира „Св. Екатерина“ на Синай. Ръкописът е много повреден от влага и четлив само на отделни места. Съдържа молитви по римски образец. Писмото на паметника показва голяма близост със Синайския евхологий, а според някои учени дори е идентичнo с това на требника. Издание: Неиздаден. Литература: Tarnanidis 1988: 103-108, 194-195 (описание и снимка); обзор на мненията у Schaeken 1998: 364-365; Велчева 1999, 2003.
0.1.2.2 Минеи
18. Миней (празничен миней, Синайски малък миней). XI век. Глаголически паметник. 2 листа. Последование на службата за Йоан Кръстител (част) и Канон за Петър и Павел. Представител на късната българска глаголица с едноеров правопис (само с ъ) и четири знака за назални гласни. Открит в Синайския манастир “Св. Екатерина” през 1975 г., където се пази под сигн. MS 4/N. Цялостно не е издаван. ''Издания'': 1990: 91–97 (канонът); Велчева 1999: 96-99 (издание на страниците от снимката у 1988). Литература: Tarnanidis 1988: 100–102 (описание), Table 11 (снимка на л. 1v-2r), срв. и Schaeken 1998: 362–363; Велчева 1999, Tarnanidis 2003.
0.1.2.3 Октоиси
19. Петербургски октоих (Ленинградски палимпсест, Санкт-Петербургски октоих). XI век. Глаголически паметник, писан с късна глаголица. Долният слой на среднобългарски богослужебен сборник от XIII век, писан върху глаголически текст. Съдържа отделни тропари от канони на октоиха. Пази се Руската Национална библиотека, Санкт-Петербург (сигн. Q.п.I.64). ''Издание'': Цялостно издание липсва. Части са издадени у Lunt 1958 и Велчева 1999: 117-119. ''Литература'': Велчева 1995, 1999.
0.1.2.4 Триоди
20. Кодов триод. Триоден фрагмент. XI век, край. 1 лист. Открит от Христо Кодов през 1963 г. в Габрово. Съдържа част от , трипесеннец за утренята в четвъртък на предпостната седмица. На обратната страна на листа има глаголическа приписка. ''Издание'': Кодов 1966; Велчева 1999: 129–130 (издание и коментар на приписката). ''Литература'': Попов 2003.
0.1.2.5 Жития, похвални слова, проповеди
0.1.2.5.1 Сборници
21. Супрасълски сборник (Ретков сборник). X век, средата. Кирилски сборник от жития на светци за месец март и църковни проповеди (хомилии) за триодния цикъл. Без начало и край. Текстът на ръкописа може да се раздели на отделни дялове, в зависимост от източниците на своето съставяне. Житията в първата част отразяват редакционни промени, които се свързват с Преславското книжовно средище. Съставен е от най-малко три източника, чиито преводи датират от различно време. На л. 207 се чете приписка от някой си Ретко, който според част от учените е книжовникът, писал основната част на ръкописа. В палеографско отношение се различават три почерка, които са от един тип – добре обработено, стоящо унциално писмо, което има своите паралели в редица гръцки ръкописи от края на IX в. Основният почерк е двуеров, но часттите на с. 129.30, 131.9–20 и 218.8–16 са писани с един ер. Ръкописът е открит за науката от М. Бобровски през 1823 г. в Супрасълския манастир до Бялисток, Източна Полша. Откривателят на ръкописа изпраща отделни листове на Б. Копитар във Виена, за да бъде проучен. След смъртта на Копитар 118 листа остават в неговия архив, а по-късно се озовават в Университетската библиотека на Любляна (Cod. Kop. 2). Други 16 листа са закупени от А. Бичков и днес се съхраняват в Руската държавна библиотека в Санкт Петербург (F.п.I.72). Останалите 151 листа попадат у полския граф Замойски и днес се намират в Националната библиотека във Варшава (сб. на граф Замойски, No 21). Общо ръкописът днес съдържа 285 листа. Има липси в началото на сборника и на няколко места в текста. Издания: Северьянов 1904, Заимов, Капалдо 1982–1983. Литература: Славова 2003; Стефова 2003.
22. Клоцов сборник. X век. Глаголически паметник. Състои се от 14 листа, част от някога много голям сборник, чието начало (предполага се около 488 листа) и край са загубени. Съдържа пет хомилии за Връбница и за някои от дните от Страстната седмица, като за един от текстовете не е открит гръцкия оригинал и се предполага, че е оригинално славянско произведение, вероятно на св. Методий. Две от словата са същите, както в Супрасълския сборник, но в друг превод. Писан е с висяща глаголица с преход към ъгловати начертания. В езика се наблюдават редица фонетични моравизми, които съжителстват с по-нови, преславски особености в лексиката. Следи от тази преработка на текста личи като че ли най-отчетливо при библейските цитати. Ръкописът е бил собственост на рода Франкопани от остров Крък в Далмация. През XIX век 12 от листовете са били притежание на граф Парис Клоц, който ги подарява на градския музей в Тренто, Италия, където се съхраняват и днес (сигн. No 2476). Другите два листа са били собственост на барон Андреас Ди Паули и днес се намират в музея „Ferdinandeum“ в Инсбрук, Австрия (сигн. Dip. 973). ''Издание'': Dostál 1959. ''Литература'': Смядовски 1995а; Мусакова 2000; Христова 2003.
0.1.2.6 Текстове от отделни автори
23. Рилски листове (Рилски глаголически листове). X век, втора половина. Глаголически паметник. Откъслек от текст с части от словата на Ефрем Сирин (306 – 373) и молитви за Великия пост. Ръкописът отразява първия превод на слова от книгата „Паренесис“. Писан е с кръгла висяща глаголица. По правопис и почерк има паралели най-вече с Асеманиевото евангелие и Синайския требник. В езика се наблюдава смесване на старинни с по-нови особености. Една част от ръкописа (1 лист и част от друг) е открита от Виктор Григорович в Рилския манастир и е известна като “Лист на Григорович”. Тя съдържа молитви. През 1880 г. Константин Иречек вижда отпечатъци върху дървените подвързии на Рилския сборник от 1473 г. През 1936 г. в подвързията на същия сборник Йордан Иванов открива нови два листа. Пази се в две библиотеки под три сигнатури: 1 л. и една част от лист 8 (Санкт-Петербург, РБАН 24.4.15, сбирка на И. И. Срезневский 62), 6 листа и няколко откъслека , включително и отпечатъци от глаголическия текст в подвързията на кирилски ръкопис 3/6 от 1473 г. (библиотека на Рилския манастир и в подвързията фрагментарно запазени листа и части от листове и два отпечатъка). Листът с молитви се пази в РБАН, Санкт-Петербург, сигн. 24.4.17 (сбирка на И.И. Срезневский 64). Издание: Ильинский 1909 (листът на Григорович); Гошев 1956 (целият текст в кирилска транслитерация). За атрибуцията вж. Смядовски 1980. Литература: Велчева 2003; Смядовски 2003.
24. Хилендарски листове. X век. Кирилски паметник. 2 листа. Откъслек от по-голям ръкопис, който не е добре запазен. Съдържа откъс от поучение на Кирил Иерусалимски (315-386). Отразява превод от гръцки, който е бил направен по времето на цар Симеон (893-927). Намерен от Виктор Григорович през 1844 г. в Хилендарския манастир на Света гора (Атон) и подарен от него на библиотеката на Одеския университет. Сега се съхранява в Одеската държавна научна библиотека (сигн. Р 1/533). ''Издания'': Кульбакин 1900, Минчева 1978: 24 – 39; Lysaght 1982: 135 – 142. ''Литература'': Велчева 2003; Минчева 2003в.
25. Македонски кирилски лист (Лист на Гилфердинг, Гилфердингов лист). X век, първа половина. Съдържа откъс от трактат за преводаческото изкуство от неизвестен славянски автор. Изказани са предположения за авторство на текста на Йоан Екзарх, Константин-Кирил Философ, Методий, Константин Преславски. Почеркът е архаично наклонено висящо писмо с близки паралели в Енинския апостол и Савината книга. Правописът на текста е едноеров, с малък ер и със следи от глаголическо влияние (например използва се само глаголическата буква за ю– ⱓ). Правописът показва връзка с Преславски епиграфски кирилски паметници от края на IX – първата половина на X век. Паметникът е в лошо състояние – пергаментът е силно повреден. Листът е открит от А. Ф. Гилфердинг през 1857 г. на Балканите, но къде по-точно не е известно. Смята се, че това става в Македония, откъдето произлиза и името му. Сега се съхранява в Библиотеката на Руската академия на науките в Санкт Петербург (сб. на И. И. Срезневский № 63, сигн. 24.4.16). Издания: Ильинский 1906; Vaillant 1948; Минчева 1978: 76 – 89, Минчева 1981; Добрев 1981. Литература: Trost 1973; Naumow 1975; Минчева 1995; Икономова 2003.
26. Зографски листове. X век. 2 листа. Откъслек от по-голям ръкопис. Кирилски паметник. Съдържат откъс от съчинение на Василий Велики за монашеските правила. Открити са от П. Лавров през 1906 г. в Зографския манастир, където се пазят и до ден-днешен. ''Издания:'' Lavrov 1926, Lavrov, Vaillant 1930, Минчева 1978: 39-45; Поповски, Петков, Бояджиев 2019: 23 – 36, 197 – 200; ''Литература'': Минчева 1985; Христова 2003.
0.2 Епиграфски паметници
0.2.1 Надгробни и възпоменателни надписи
1. Надпис на Лазар. Двуезичен гръцко-старобългарски надпис. IX век, край – X век, начало. Намерен през 1977 г. в манастира до Голямата базилика в Плиска. Издания: Georgiev 1978: 32-44; Malingoudis 1979: 119; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 151-153.
2. Кирилско-глаголически надпис на инок Манасий от с. Цар Асен, Силистренско. IX век, край – X век, начало. ''Издания'': Ангелов 1980; Попконстантинов 1982: 43-49; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 23-26.
3. Надпис на Антон. 921 г. Скална манастирска църква при с. Крепча, Търговищко. ''Издания'': Константинов 1977: 22-28, обр. 6а, 6б; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 48-50.
4. Надпис на Ана. Двуезичен гръцко-старобългарски надпис. X век. Намерен в местността „Селище“ в Преслав. Издания: Тотев 1966: 39-45, Malingoudis 1979: 25-26, Гълъбов 1980: 57; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 186-187; вж. и Гюзелев 1967.
5. Надпис на Тудора. Открит при Кръглата църква на Преслав. X век. Издания: Миятев 1931: 395-398, обр. 6; Иванова 1955: 79-80, обр. 20; Гълъбов 1980: 56; Malingoudis 1979:43-44; Медынцева, Попконстантинов 1984:74; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 172-173.
6. Надпис на Чургубиля Мостич. X век. Намерен през 1952 г. в местността „Селище“ до Преславската крепост. Издание с коментар: Станчев 1955: 3-42, обр. 17, 18; Иванова 1955: 43-144; Malingoudis 1979: 32-36; Гълъбов 1980: 56-57; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 184-185.
7. Надпис на Антуни. X век, край. Скална манастирска църква до с. Крепча, Търговищко. Издания: Константинов 1977: 19-22, обр. 5а, 5б; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 46-47.
8. Самуилов надпис от 993 г. (Надпис на цар Самуил). Намерен през 1988 г. в с. св. Герман на Преспанското езеро, Гърция. Поставен от цар Самуил за помен на своите роднини. ''Издания'': Успенский 1899; Иванов 1931: 23-25; Дуйчев 1940: 141; Иванова 1955: 60, обр. 13; Malingoudis 1979:39-42; Гълъбов 1980: 59-60; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 35-37.
9. Възпоменателен надпис за цар Самуил. 1014 г. Намерен през 2004 г. в с. Скрът, Петричко. ''Издания и превод'': Грънчаров, Смядовски 2004; Добрев 2007: 443–500.
10. Надпис на Пресиян от 1061 г. Намерен в Източна Словакия. Издание: Tkadlčik 1983; Димитров 2002; Виздал, Николов 2006.
0.2.2 Ктиторски и строителни надписи
11. Надпис, открит в развалините на църква до с. Избул (Теке Козлуджа), Плискoвско. IX век, край -X век, начало. ''Издания'': Иванова 1932-1933: 319-321, 1955: 98-99; Гълъбов 1980: 58; Медынцева, Попконстантинов 1984: 34, табл. IX; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 156-157.
12. Надпис на Павел Хартофилакс. X век, начало. На стената на кръщелнята в Кръглата църква в Преслав. ''Издания'': Миятев 1929: 115–116, обр. 3; Malingoudis 1979: 27–28; Гълъбов 1980: 55; Медынцева, Попконстантинов 1984:28-41; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 176–177.
13. Воденски надпис на цар Самуил. 988–989 г. ''Издание и превод'': Добрев 2007: 9–441.
14. Битолски надпис на Иван Владислав. 1015-1016 г. Намерен при събарянето на Чауш джамия в Битоля през 1956 г. Издания: Бурмов 1959: 84–86; Мошин 1966: 51-61; Заимов, Тъпкова-Заимова 1970; Гълъбов 1980: 60; вж. и Божилов 1971.
0.2.3 Летописни надписи
15. Добруджански надпис от 943 г. Намерен върху строителен блок от крепост при с. Мирча вода, Северна Добруджа. ''Издания'': Mareš 1951; Богдан 1958: 88–104; Malingoudis 1979: 29–31, Гълъбов 1980: 58; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 107–109; вж. и Гюзелев 1968; Божилов 1973.
0.2.4 Надписи с приписков характер
0.2.4.1 Надписи, свързани с богослужението
16. Богослужебен надпис с прокимени. Преслав. Съдържа утрените и вечерните прокимени на седмичното богослужение. Дните на седмицата са на старобългарски, а прокимените – на гръцки. IX–X век. Издания: Миятев 1931: 398–402, обр. 7, 8, 9; Гошев 1933: 233–251; Иванова 1955: обр. 19а и 19б; Гълъбов 1980: 58; Медынцева, Попконстантинов 1984: 71–74, обр. 17.1–3; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 178–182.
17. Гръцко-старобългарски надпис с текста на Пс. 53:3. Вътрешна страна на църквата в Равна, Провадийско. IX век, край – X век, начало. Издания: Попконстантинов 1984; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 214-217.
18. Вечерен прокимен на глаголица. На страната на Кръщелнята от Кръглата църква в Преслав. X век, начало. Издания: Миятев 1929: 1 14–115, обр. 2; Миятев 1931: 394–396; Иванова 1932: 227–230; Иванова 1955: 76; Медынцева, Попконстантинов 1984: 46–49, обр. 5; Константинова 1986: 100–104; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 168–169.
19. Имена на светци върху керемиди. Χ век. Намерени в църквата-костница в местността „Селище“ до Преславската крепост. Издания: Иванова 1955: 89-97, обр. 33; Гошев 1961: 102 – 104, обр. 101, 102.
20. Надпис срещу еретиците. Открит през 1947 г. до с. Гиген, Никополско. X век. Издания: Гошев 1961: 79 – 83, Malingoudis 1979: 37 – 38; Маргос 1984: 119-125; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 27 – 29.
21. Темнички надпис. Съдържа част от имената на 40-те Севастийски мъченици. X – XI век. Издания: Стоjановић 1913; Иванова 1955: 59 – 60, обр. 11, Гълъбов 1980: 59; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 103 – 105.
22. Първомайски надпис. Старобългарско-гръцки надпис с началото на Евангелието според Йоан. X – XI век. Издания: Заимов 1983; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 127 – 129.
23. Надпис с името на св. Климент, папа Римски. Вътрешна страна на църквата в Равна, Провадийско. IX век, край – X век, начало. Издания: Попконстантинов, Смядовски 1983; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 214 – 217.
24. Фрагменти от рисувани надписи върху белоглинена керамика. IX – X в. Намерени в Преслав. Издания: Господинов 1946: 85, обр. 35; Иванова 1955: 77 – 78, 86 – 87, обр. 16 – 18; Гълъбов 1980: 56; Медынцева, Попконстантинов 1984: 74 – 75, обр. 17, вж. и Ваклинова 1995; Попконстантинов, Добрев 1995; Славова 2003.
25. Формулата „Исус Христос победи“. Мурфатлар, Румъния. Надпис върху църквата в манастирския комплекс. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 86 – 87.
26. Цитат от Мат. 26:31 (Марк. 14:27). Мурфатлар, Румъния. Надпис върху църквата в манастирския комплекс. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 88 – 89.
0.2.5 Отделни надписи с различна тематика
0.2.5.1 Бесарабски (Мурфатларски) надписи
Открити през 1960 – 1961 г. в манастирски комплекс в Северна Добруджа. Издания: Mihăilă 1964: 39 – 58 = Михаилэ 1964: 149 – 169; Barnea, Ştefănescu 1971: 114, 195, 203 – 221; Malingoudis 1979: 107 – 110; Гълъбов 1980: 58 – 59; Popkonstantinov 1986; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 61 – 102.
27. Глаголически надпис с името „Илия“. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 72 – 73.
28. Кирилски надпис с името „Илия“. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 72 – 73.
29. Надпис с дата 15 октомври. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 74 – 75.
30. Надпис на Симеон. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 76 – 77.
31. Надпис за църквата „Св. Георги“. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 78 – 79.
32. Надпис за поклонение в църквата. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 80 – 81.
33. Надпис на Ян и Димиян. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 76 – 77.
34. Надпис „длъжни сме“. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 90 – 91.
35. Надпис с вероятно упоменаване на името Ян. Мурфатлар, Румъния. Църква в манастирския комплекс. X век. Недобре запазен. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 94 – 95.
0.2.5.2 Варош
36. Надпис от 996 г. на Андрей. Върху колона от развалините на манастира „Св. Архангели“ край с. Варош, Прилепско (сега квартал на Прилеп). Издания: Иванов 1931: 26 – 28; Гошев 1961: 88; Гълъбов 1980: 60; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 243 – 244.
0.2.5.3 Крепча, Търговищко
37. Надпис на инок Момчил. Скална църква при с. Крепча, Търговищко. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 52 – 53.
38. Надпис на Славомир. Скална църква при с. Крепча, Търговищко. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 54 – 55.
39. Надпис на Герги Граматик. Скална църква при с. Крепча, Търговищко. X век. Кирило-глаголически. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 57.
40. Надпис на игумен Анани. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 54 – 57.
41. Надпис от скалната църква при с. Крепча, Търговищко (недовършен). X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 52 – 53.
0.2.5.4 Охрид
42. Надпис от църквата „Св. Архангели“ в Охрид. X – XI век. Издание: Иванов 1931: 53.
0.2.5.5 Преслав
43. Надпис на Ян от кръщелнята в Кръглата църква на Преслав. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 195.
44. Надписи на Ян и Яков от източната част на Преслав. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 196 – 197.
45. Надпис на дякон Илия от източната врата на Вътрешния град на Преслав. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 198 – 199.
46. Надпис върху керамика с обозначение на вместимостта (9 литра). От местността „Манастир“ в Преслав. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 203; вж. и Ваклинова 1995; Попконстантинов, Добрев 1995; Славова 2003.
47. Надписи на крепостната стена на Вътрешния град в Преславската крепост. X век. ''Издания'': Лисицов 1979: 181 – 182, обр. 10; Константинов 1980: 29 – 30.
48. Надпис с обозначение 22 февруари от местността „Селище“ в Преслав. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 202.
49. Надпис от 931 г. върху парче от глинен съд. Открит в Преслав. Издания: Ovčarov 1976; Допълнения: Malingoudis 1979: 121; Константинов 1980; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 204 – 205.
50. Надпис на Герги. X век. Преслав, южно от двореца. ''Издание'': Тотев 1966: 39-41, обр. 1; Гълъбов 1980: 57.
51. Надпис върху северната страна на кръщелнята в Кръглата църква в Преслав. X век. ''Издание'': Медынцева, Попконстантинов 1984: 43 – 46, обр. IV.3,4.
52. Фрагмент от старобългарски надпис върху керамична плочка. Преслав. X век. ''Издания'': Миятев 1929: 118, обр. 4.2; Миятев 1931: 392 – 393; вж. и Ваклинова 1995; Попконстантинов, Добрев 1995; Славова 2003.
53. Надпис върху каменен блок от местността „Селище“ в Преслав. X век. ''Издание'': Константинов 1980: 294 – 295, обр. 8, 8а.
54. Надпис на Варгил. 1012–1013 г. ''Издание'': Майсторски 2003; срв. Павлов 2012.
0.2.5.6 Равна, Провадийско
55. Гръцко-старобългарски надпис на Марин. Външна страна на църквата в Равна, Провадийско. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 218 – 219.
56. Надпис с името Марина. Външна страна на църквата в Равна, Провадийско. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 220 – 221.
57. Отделни малки кирилски надписи (графити) от външната страна на църквата в Равна, Провадийско. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 222 – 225.
58. Надпис със споменаване на понеделник пладне. Външна страна на църквата в Равна. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 232 – 233.
0.2.5.7 Черноглавци, Шуменско
59. Глаголически надпис от с. Черноглавци, Шуменско. X век. Издание: Velčeva 2000: 45.
60. Надпис от 18 септември 8463 г. (954/955 г.) Издание: Балабанов, Тихова 2002; срв. и Тихова 2002.
0.2.5.8 Шумен
61. Надпис с думата „богоин“. Крепост на Шумен. IX век, край. Издание: Бешевлиев 1979: 225; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 242.
0.2.6 Амулети
62. Оловен кирилско-глаголически амулет против дявола. X век. ''Издание'': Попконстантинов 2004.
63. Оловен кръст – амулет от с. Голеш, Силистренско. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 31 – 33.
64. Оловен амулет от крепостта Крън, Казанлъшко. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 38 – 40.
65. Оловен амулет от острова Пъкуйул луй Соаре (Păcuiul lui Soare) близо до Силистра. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 121 – 126.
66. Оловен амулет от крепостта на Перник. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 133 – 138.
67. Старобългарско-гръцки оловен амулет от крепостта Пет Могили, Шуменско. Χ век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 139 – 142.
68. Оловен амулет от крепостта до с. Руйно, Силистренско. Χ век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 236 – 240.
69. Оловен амулет от сбирката на Националния исторически музей, София. Χ век. Послание на цар Авгар. Издание: Popkonstantinov 1999.
70. Оловен амулет от с. Одърци, Добричко. Χ век, втора половина. ''Издания'': Дончева, Попконстантинов 1988, 1994; Дончева-Панайотова 1999.
71. Оловен амулет от крепостта Кълъраш, Румъния. Χ – ΧΙ век, начало. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 17 – 21.
72. Оловен амулет от с. Орешак, Варненско. 10-11 век, начало. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 117-119.
0.2.7 Отделни имена и подписи върху печати, монети, медальони, керамика
73. Надпис на Показ върху амфора от Плиска. Χ век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 154 – 155.
74. Надпис върху парче от глинен съд. Χ век. Намерен през 1977 г. във Вътрешния град на Преславската крепост. ''Издание'': Марков, Лисицов 1981.
75. Надпис на Мартин от Преслав. Χ век. ''Издание'': Миятев, Иванова 1933: 220-221; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 200 – 201.
76. Лолин прешлен. Надпис върху глинен прешлен от вретено. Намерен край Кръглата църква в Преслав. Χ век. Издания: Миятев 1931: 402, 1932: 173; Иванова 1955: 80, обр.21; Медынцева, Попконстантинов 1984: 74, обр. 17.4; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 189.
77. Надпис върху дръжка от глинен съд. Намерен в Плиска. Издание: Михайлов 1955: 80–83, обр. 29.
78. Златен пръстен с надпис от Пазарджик. Χ век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 131 – 132.
79. Надпис върху печата на Георги Синкел. Οтпечатък от матрицата. Открит в местността „Селище“ в Преслав. ''Издания'': Герасимов 1935: 356, обр. 196, 197; 1955; 1976; Иванова 1955: 84 – 86, обр. 27; Гълъбов 1980: 57; Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 188.
80. Имена върху керамичен прешлен. Източно от църквата в Равна, Провадийско. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 228.
81. Надпис върху печат на цар Петър. Около средата на X век. Издание: Йорданов 2001: № 120, с. 65–66 за споровете относно автентичността му.
82. Имена от скалната църква при с. Крепча, Търговищко. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 58 – 59.
83. Имена от църквата при местността „Селище“ в Преслав. X век. Издание: Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 190 – 194.
84. Имена от външната страна на църквата в с. Равна, Провадийско. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 226 – 227.
85. Графит на Нерад. Мурфатлар, Румъния. Върху страната на олтара в манастирската църква. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 92 – 93.
0.2.8 Абдецедари
86. Глаголическа азбука. Част. X век, начало. Издания: Гошев 1961: 61-66, обр. 53, табл. VIa, Viб; Медынцева, Попконстантинов 1984: 49 – 54, Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 166 – 167.
0.2.9 Отделни букви
87. Отделни глаголически букви върху страната на кръщелнята от Кръглата църква в Преслав. X век, начало. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 170 – 171.
88. Отделни глаголически букви от Равна, Провадийско. X век. ''Издание'': Popkonstantinov, Kronsteiner 1994: 212 – 213.
0.2.10 Съкращения
''КМЕ'': Кирило – Методиевска енциклопедия,
''КМЕ 1'': Петър Динеков (гл. ред.). 1985. Кирило – Методиевска енциклопедия. Т. 1. София: БАН.
''КМЕ 2'': Петър Динеков (гл. ред.). 1995. Кирило – Методиевска енциклопедия. Т. 2. София: Университетско издателство „Св. Климент Охридски“.
''КМЕ 3'': Лиляна Грашева (гл. ред.). 2003а. Кирило – Методиевска енциклопедия. Т. 3. София: БАН
''КМЕ 4'': Лиляна Грашева (гл. ред.). 2003б. Кирило – Методиевска енциклопедия. Т. 4. София: БАН
''СЛЕР'': Донка Петканова (съст.). 2003. ''Старобългарска литература. Енциклопедичен речник.'' Второ преработено и допълнено издание. Велико Търново: Абагар.