Палатализация в славянските езици

Процесите на палатализацията в славянските езици започват в праславянски и предизвикват съществени промени във фонемната система, тясно свързани със закона за синхармонизма. Причини за палатализацията в праславянски са:
*несричкотворно i, придобило характер на j;
*предните гласни;
*палатални (меки) съгласни;
Палатализацията в праславянски не е еднократна и протича на няколко етапа, поради което в славистиката по традиция се говори за ''три палатализации'', както и за ''палатализация на съгласните под влияние на'' j. Те представляват важни етапи в развитието на праславянската фонетика. Чрез тях фонемната система се увеличава – появяват се нови, ''палатализирани'' съгласни. Палатализациите играят също така важна роля в процеса на обособяване на славянските езици.
1 Палатализация на съгласните под влияние на *j
Тази палатализация е много стара и има аналогия в балтийски и тохарски език. На палатализация от *''j'' са подложени без изключение всички съгласни, които при това се сливат напълно с ''j'', напр. k + j = č. Някои учени предполагат, че тази промяна протича през междинен етап с удвояване или удължаване на съгласните: k + j > k’k’ > ć > č.
Резултатите от тази палатализация са следните:
1.1 Резултати, останали еднакви във всички славянски езици
k, č, plakati:, plak+jo-, plačọ
g, ž, lъgati:, lug+jo-, lъžọ
ch (х), + j >, š, dychati:, dūch+jo-, dyšọ
z, ž, mazati:, maz+jo-, mažọ
s, š, pisati:, pis+jo-, pišọ
Тези резултати са еднакви на цялата славянска територия и са сходни с тези от първа палатализация, което говори за близост във времето на протичане на промените.
1.2 Различни резултати в славянските езици
r, r’, tvoriti:, tvor+jo-, tvor’ọ
l, l’, moliti:, mol+jo-, mol’ọ
n, n’, goniti:, gon+jo-, gon’ọ
b, + j >, b’, bl’, gubiti:, gub+jo-, gub’ọ, gubl’ọ
p, p’, pl’, kupiti:, kup+jo-, kup’ọ, kupl’ọ
m, m’, ml’, lomiti:, lom+jo-, lom’ọ, loml’ọ
v, v’, vl’, loviti:, lov+jo-, lov’ọ, lovl’ọ
Първоначално тези резултати са еднакви и са запазени и до днес в български, но по-късно в различни славянски езици настъпват промени:
* в чешки език l се слива с l’, а в полски език l > ł, l’ > l;
* в чешки език r’ > ř (=rž), а в полски език r’ > ž (правописно ''rz'');
* при лабиалните съгласни вметнатото (епентетично) l’ е характерно за източнославянските и някои южнославянски езици (без български и македонски), напр. gubiti - gubl’ọ: гублю (руски), gubię (полски), губя (български).
Взаимоотношенията между двата типа резултати от тази палатализация не могат да бъдат изяснени напълно. Някои учени смятат, че единият е по-стар по време, т.е., първоначално се разпространяват форми с l’, след което l’ се изгубва в някои от езиците (изтъкват се примери от полски: ''kopla'', ''grobla'', ''niemówla'' и чешки топоними ''Davle'', ''Zitovle'' и др.). Други учени пък твърдят, че съгласните първоначално са смекчени под влияние на j, а l’ се развива по-късно в източните диалекти.
1.3 Палатализация на t и d под влияние на *j
Резултатите от палатализацията на t и d под влияние на *''j'' са твърде разнообразни в славянските езици:
Праславянски, tj, světja, dj, medja
Западнославянски, чешки, c, svíce, z, meze
лужишки, c, swěca, z, mjeza
полски, c, świeca, dz, miedza
словашки, c, svieca, dz, medza
Източнославянски, руски, č, свеча, ž, межа
украински, č, свіча, ž, межа
белоруски, č, свячка, ž, мяжа
Южнославянски, (старо)български, št, свѣшта, свещ, žd, межда
сръбски, хърватски, ć, sveća, đ, međa
словенски, č, sveča, j, meja
македонски, k’, свеќа, g’, меѓа
Разнообразието в резултатите свидетелства, че те са настъпили в края на праславянската епоха.
1.4 Палатализация на групи съгласни под влияние на *j
Резултатите от палатализацията на групата ktj (kti) са същите като от tj:
*в старобългарски: плеште, ношть;
*в староруски: плече, ночь;
*в полски и чешки: plece, noc
*в сръбски и хърватски: plećа, noć
*в словенски: pleče, noč
Резултатът от slj e šl’: mysliti – myšl’enije.
2 Палатализация на съгласните под влияние на окръжаващите ги гласни
Промените в този случай настъпват под влияние на предните гласни, които въздействат най-силно върху веларните съгласни k, g и ch, при които настъпват промени, известни в славистиката като първа, втора и трета палатализация.
2.1 Първа палатализация на k, g, ch
Съгласните k, g, ch се променят под влияние на предните гласни e, i, ě, ь и ę. Резултатът е следният:
*k > č: *kětūr- > četyre
*g > ž: *g<sup>w</sup>iv- > živ-
*ch > š: *duchě- > duše
Тези промени настъпват предимно при различни граматични форми при склонението и спрежението: vьlkъ, vьlče (звателен падеж), dělaahъ, dělaaše (минало несвършено време) и т.н.
2.2 Втора палатализация на k, g, ch
Втора палатализация е значително по-нова от първата. При нея k, g, ch се променят по следния начин:
*k > c: *koina > cěna
*g > dz / z: *ghoil- > dzělo
*ch > s / š (в западнославянски): *duchi- > dusi
Съчетанията gv и kv пред ě и i се развиват под влияние на втора палатализация, по различен начин в различните праславянски диалекти:
*в източните и южните:
**gv > dzv / zv: gvězda > dzvězda, звезда
**kv > cv: květъ > cvětъ, цвет (руски)
*в западните остават непроменени:
**gv: gwiazda (полски), hvězda (чешки)
**kv: kwiat (полски), květ (чешки)
2.3 Трета палатализация на k, g, ch
Третата палатализация е ''прогресивна'', т.е. върху съгласните оказва влияние предимно предходната гласна (ь и ę), обаче следходната не трябва да е лабиализована. Резултатите са същите, както и във втора палатализация:
* ăvĭkā > ovьca
* vaĭnĭk- > věnьcь
* stĭg- > stьdza
По трета палатализация се променят и чужди заемки, напр.: kuningas > kъnędzь.
2.4 Палатализация на групи съгласни
*По първа палатализация sk’, zg’, sch’ се променят:
** в южнославянски се променят в št, žd, š (dъska - dъštica; razga - raždьje /клони/)
** в севернославянски се променят в šč, ždž, š.
*По втора палатализация sk’, zg’ се променят в st, zd: l’udьsky - l’udьstьji; razga - razdě.
3 Депалатализация
Депалатализацията е противоположен процес на палатализацията. При нея се наблюдава преминаване на предните гласни в задни. Това явление е от по-късните етапи на развитие на славянските езици. Засвидетелствана е депалатализация на ě > a след j, č, ž и š. От по-късен етап е депалатализацията e > o в севернославянските езици: в полски: mesọ > miosą; berọ > biorą. В източнославянски тази промяна се осъществява по-късно, винаги в ударена сричка: зеленый; зелёный (руски).
4 Използвана литература
*Иван Куцаров, ''Сравнителна граматика на славянските езици'' (лекции в СУ, 1978-1979)
*''Увод в изучаването на южнославянските езици'', БАН, С. 1986