Uloga zdravstvenog sektora u smanjenju uticaja klimatskih promena na javno zdravlje

klimatske promene;javno zdravlje;medicinske sestre;anketa;climate change;public health;nurses;survey

<s>Mentor: dr Nataša Petrović, redovni profesor Fakulteta organizacionih nauka, Univerzitet u Beogradu Član: dr Jovan Filipović, redovni profesor Fakulteta organizacionih nauka, Univerzitet u Beogradu Član: dr Primož Pevcin, vanredni profesor Fakulteta za upravu, Univerzitet u Ljubljani APSTRAKT</s>
<s>Klima je u svetu bila relativno stabilna hiljadama godina.</s><s>Industrijska revolucija je promenila tu stabilnost.</s><s>Sada je očigledan uticaj ljudi na klimatske promene.</s><s>Naučnici, kliničari, zaposleni u sektoru zdravlja, zajedno sa javnošću traže da obratimo pažnju na globalno zagrevanje.</s><s>Principi o kojima oni govore uključuju sprečavanje, olakšavanje, prilagođavanje, a pre svega spremnost.</s><s>Sprečavanje je isprepleteno sa olakšavanjem kako se svet bori da stabilizuje, uspori ili čak preokrene globalno zagrevanje.</s><s>Prilagođavanje odgovara spremnosti dok pokušavamo da predvidimo ili se pripremimo za efekte klimatskih promena.</s><s>Ekonomska pitanja su od najvećeg značaja i u javnom zdravlju i u reakcijama na klimatske promene.</s><s>Svetska zdravstvena Organizacija (SZO), Ujedinjene Nacije (UN), Evropska Unija (EU) i druge organizacije, zajednice i pojedinačne zemlje stalno pokušavaju da se izbore sa klimatskim promenama.</s><s>U ovom radu se diskutuje da li su ti napori dovoljni.</s><s>Sumiraju se i analiziraju njihovi programi i strategije zajedno sa predviđanjima za budućnost.</s><s>Posebna pažnja je posvećena naporima u Srbiji.</s>
<s>Zdravstveni radnici mogu da pruže ogroman doprinos, međutim, mora im se pružiti dubinsko znanje o ovim pitanjima da bi mogli adekvatno da reaguju.</s><s>Pošto su medicinske sestre stub zdravstvene nege svuda, njihova uloga je značajna.</s><s>Zbog toga, naš je cilj da istražimo njihovo znanje o klimatskim promenama i globalnom zagrevanju te njihovu spremnost da stiču nova znanja.</s><s>Rezultati istraživanja ukazuju da je potrebno da se u nastavne programe obrazovnih ustanova uključe klimatske promene i njihov uticaj na zdravlje u mnogo većem stepenu.</s><s>Ključne reči: klimatske promene, javno zdravlje, medicinske sestre, anketa ABSTRACT</s>
<s>Climate of the world has been relatively stable for thousands of years.</s><s>Industrial revolution changed the stability.</s><s>Human effect on climate change is now apparent.</s><s>Scientists, clinicians, public health professionals together with general public have called for attention to global warming.</s><s>Principles they are discussing involve prevention, mitigation, adaptation, and most of all preparedness.</s><s>Prevention is interwoven with mitigation as the world strives to stabilize, decelerate or even reverse global warming.</s><s>Adaptation corresponds to preparedness as we anticipate or prepare for the effects of climate change.</s><s>Economic considerations are critical both in public health and in climate change response.</s><s>WHO, UN, EU, and other organizations, communities, and individual countries are constantly trying to fight climate change.</s><s>Whether these endevors are sufficient is discussed in the paper.</s><s>Their programs and strategies are summarized and analysed together with projections for the future.</s><s>Special attention is paid to efforts taken in Serbia.</s>
<s>Health care professionals can provide a tremendous contribution, however, they must be given in-depth knowledge of the issues in order to be able to respond adequately.</s><s>Since nurses are the pillar of health care everywhere, their role is significant.</s><s>Therefore, we aim to investigate their knowledge on climate change and global warming, and their readiness to gain new knowledge.</s><s>The results of the research indicate the necessarity of the climate change inclusion in the curriculum of educational institutions and its impact on health to a larger level.</s>
<s>• Da je rad isključivo rezultat mog sopstvenog istraživačkog rada; • Da sam rad i mišljenja drugih autora koje sam koristio u ovom radu naznačio ili citirao u skladu sa Uputsvom;</s>
<s>• Da su svi radovi i mišljenja drugih autora navedeni u spisku literature/referenci koji su sastavni deo ovog rada i pisani su u skladu sa Uputstvom; • Da sam dobio sve dozvole za korišćenje autorskog dela koji se u potpunosti/celosti unose u predati rad i da sam to jasno naveo;</s>
<s>• Da sam svestan da je plagijat korišćenje tuđih radova u bilo kom obliku (kao citata, parafraza, slika, tabela, dijagrama, dizajna, planova, fotografija, filma, muzike, formula, veb sajtova, komjuterskih programa i sl.) bez navođenja autora ili predstavljanje tuđih autorskih dela kao mojih, kažnjivo po zakonu (Zakon o autorskim i srodnim pravima, Službeni glasnik Republike Srbije, br 104/2009, 99/2011, 119/2012), kao i drugih zakona i odgovarajućih akata Univerziteta u Beogradu i Fakulteta organizacionih nauka; • Da sam svestan da plagijat uključuje i predstavljanje, upotrebu i distribuiranje rada predavača ili drugih studenata kao sopstvenih; • Da sam svestan posledica koje kod dokazanog plagijata mogu prouzrokovati na predati završni master rad i moj status;</s>
<s>• Da je elektronska verzija završnog rada identična štampanom primerku i pristajem na njegovo objavljivanje pod uslovima propisanim aktima Univerziteta i Fakulteta.</s>
<s>Tabela 5 – Postavljen sistem ranog uzbunjivanja i pripremljena reakcija zdravstvenog sektora Tabela 6 – Saznanja o klimatskim promenama (prema broju pitanja u Upitniku) Tabela</s>
<s>Klimatske promene i njihov uticaj na javno zdravlje su izuzetno značajna tema globalno u 21. veku.</s><s>Proučavaju ih akademski svet, kroz institucije obrazovanja, nauke, kroz nezavisne organizacije.</s><s>Proučavaju ih, takođe, svetske i državne organizacije koje žele da umanje njihove štetne posledice, sačuvaju ljudsko zdravlje i životnu okolinu.</s><s>Izučavanje klimatskih promena nije podstaknuto samo humanim namerama; javno zdravlje je veoma skupo za bilo koju zajednicu pa je ekonomski momenat od značaja za celokupno čovečanstvo.</s><s>Zemlje u razvoju ne raspolažu sredstvima za permanentno proučavanje posledica klimatskih promena, ali mogu da koriste saznanja razvijenih zemalja u izradi svojih politika i strategija.</s><s>Svetska zdravstvena organizacija tvrdi da ljudske aktivnosti utiču na globalne klimatske promene.</s><s>Događaji ekstremnog vremena, promene u klimi koje utiču na hranu i zalihe pitke vode, promene u ekosistemima, sve ovo je povezano sa globalnim zagrevanjem i predstavlja rizik po zdravlje.1</s>
<s>Brojne su studije i izveštaji o klimatskim promenama.</s><s>One se bave emisijama ugljen dioksida, strategijama za njihovo smanjenje ii za adaptaciju na klimatske promene.</s><s>Tema ovog rada je mnogo uža – šta zdravstveni sektor može da uradi da se smanji štetan uticaj klimatskih promena.</s><s>Još uža oblast ovog rada je analiza znanja i obaveštenosti medicinskih sestara i tehničara u našoj zemlji o klimatskim promenama i bolestima koje izazivaju ili pogoršavaju.</s>
<s>Tema životne sredine i njene zaštite je oduvek bila predmet interesovanja autora.</s><s>Beograd je jedan od najzagađenijih gradova, a u njemi ipak bivstvuje preko dva i po miliona ljudi.</s><s>Šta znaju o klimatskim promenama, šta čine da njihov uticaj umanje, mogu li da promene svoja ponašanja, su pitanja koja zahtevaju odgovor.</s><s>Ako i drugi studenti shvate značaj problema, svako će dati mali lični doprinos, bar je to duboko uverenje autora.</s><s>Namera autora je da dođe do saznanja o stepenu informisanosti, obrazovanosti i obučenosti jednog segmenta zdravstvenih radnika.</s><s>I naučna literatura i izveštaji i strategije relevantnih ustanova stavljaju naglasak na ulogu zdravstvenog sektora u problemu klimatskih promena.</s><s>Na primer, Seir, Razi i Karpenter u žurnalu NursingAdministration (takođe na adresi semanticscholar.org), objašnjavaju na koje sve načine će klimatske promene uticati na javno zdravlje i na rad medicinskih sestara.2 O znanju i stavovima sestara u sektoru javnog zdravlja, pisali su 1Izvor: https://www.who.int/features/factfiles/climate_change/en/NAPOMENA – Puni bibliografskipodaci su navedeni u literaturi.</s>
<s>Polivka i Čodri uz referenciranje Poupa i drugih.3 Treba pomenuti i Australian Nursing Journal u kome je Barlou izučavao znanje medicinskih sestara o klimatskim promenama.4 Medicinske sestre su veliki deo tima zdravstvenog rada zbog kritične uloge koju igraju u poboljšanju zdravlja i opšteg blagostanja pojedinaca.</s><s>I sestre podležu klimatskim uticajima, koji su se znatno povećali tokom poslednjih decenija, posebno zbog industrijskih aktivnosti čovečanstva.</s><s>Da bi sestrama obezbedili dobro razumevanje problema klimatskih promena, mnoge škole u svoje nastavne programe uključuju tu vrstu znanja.</s><s>Rad je zasnovan na analizi literature na globalnom nivou kao i literature koja se odnosi na Srbiju.</s><s>Obuhvata naučne radove, dokumente u obliku izveštaja svetskih organizacija, kao SZO ili UN, izveštaje državnih insitucija zaduženih za javno zdravlje, dostupne statističke podatke, publikacije iz civilnog sektora i akademske članke.</s><s>Poglavlja 1 do 4 predstavljaju pregled literature uz korišćenje deskriptivne analize.</s><s>Poglavlje 5 je istraživanje izvedeno u obliku ankete sa statističkom analizom, grafikonima i tabelama te tumačenjima.</s>
<s>Prvo poglavlje tumači pojam klimatskih promena i opisuje njihovu manifestaciju.</s><s>Potom se analizira globalna svest o ovom problemu.</s><s>U delu koji se odnosi na stanje u svetu, prikazuju se podaci o emisijama ugljen dioksida i distribucija.</s><s>Potom se govori o globalnim predviđanjima u cilju smanjenja klimatskih promena, njihovom olakšavanju ili adaptaciji, a zatim se iznose posledice klimatskih promena.</s><s>U drugom poglavlju se formuliše javno zdravlje sa naročitim naglaskom o ulozi i radu Svetske zdravstvene organizacije.</s><s>Govori se o ekonomskoj koristi koju bi donelo smanjenje emisija CO2.</s><s>Veoma je važno da znamo ko su učesnici u sprovođenju javnog zdravlja i da se odredi njihova uloga vezano za klimatske promene.</s><s>Posle globalnog pregleda, prelazi se na javno zdravlje u Srbiji sa opisom.</s><s>Sledeće se daje kratak pregled bolesti koje su izazvane klimatskim promenama, prema globalnim tumačenjima.</s><s>U poglavlju 5 se te bolesti detaljnije analiziraju.</s>
<s>Treće poglavlje je posvećeno globalnim i pojedinačnim strategijama sa strategijom SZO kao početnom i najsveobuhvatnijom za našu temu.</s><s>Potom se navode primeri ekološki održivih reakcija iz Australije, Kanade, EU i G20, čemu slede procene i strategije.</s><s>Poglavlje četiri razmatra reakciju zdravstvenog sektora na klimatske promene sa aspektima tih promena i primerima iz nekoliko zajednica te iz Srbije.</s><s>3Izvor:https://ehp.niehs.nih.gov/doi/full/10.1289/ehp.1104025 4Izvor: https://search.informit.com.au/documentSummary;dn=418205074723196;res=IELHEA Peto poglavlje predstavlja istraživanje o stavovima i saznanjima medicinskih sestara o bolestima koje su posledica klimatskih promena i globalnog zagrevanja.</s><s>Ovde se objašnjavaju materijali i metode, saopštavaju rezultati ankete uz deskriptivnu, grafičku i tabelarnu analizu.</s><s>Opisuju se bolesti iz klasifikacije date u upitniku i opisuje se kategorizacija.</s><s>Sledi diskusija o dobijenim rezultatima.</s>
<s>Već decenijama se javnost celog sveta, u manjoj ili većoj meri, bavi klimatskim promenama.</s><s>Dugo se negiralo njihovo postojanje, a naročito uloga čoveka u njihovom stvaranju.</s>
<s>Neke civilizacije su shvatile odavno koliko čovek utiče na prirodu.</s><s>Na Piramidi sunca u Teotiakuanu u Meksiku, uklesan je natpis: „Samim svojim postojanjem ugrožavamo planetu.“ U La Valeti, na Malti, zapisana je mudrost urođenih američkih stanovnika: „Naša deca su nam dala svet da ga čuvamo i negujemo za njih.“ Mnogo je takvih izreka u svetu, ali je bilo još više onih koji su tvrdili da su klimatske promene ili nepostojeće ili rezultat prirodnih promena u našem sistemu bez ikakve uzročno posledične veze sa delovanjem čoveka.</s><s>Stvari su se promenile, saznanja su potvrđena i niko ih ne može osporiti.</s><s>Ujedinjene nacije5 (UN) su definisale klimatske promene kao „promenu klime koju direktno ili indirektno pripisujemo aktivnostima čoveka, a koja menja sastav globalne atmosfere i koja se, pored prirodne promenljivosti klime, može posmatrati tokom komparativnih perioda vremena.“</s>
<s>UN su napravile okvir za konvenciju o klimatskim promenama i međunarodni ugovor je potpisan 9. maja 1992. u Rio de Žaneiru6.</s><s>Tada su postavljeni ciljevi da se stabilizuju koncentracije ugljendioksida (efekat staklene bašte) do nivoa kojim bi se sprečilo opasno mešanje u klimatski sistem.</s><s>Ugovor je ratifikovan dve godine kasnije od strane dovoljnog broja zemalja.</s><s>Potom su se zemlje članice okupljale jednom godišnje da razgovaraju o istoj 5UNFCC (12), archive, United Nations Framework Convention on Climate Change, Article 3 Principles, pristupljeno 14.5.2020.</s>
<s>6https://www.britannica.com/event/United-Nations-Conference-on-Environment-and-Development, pristupljeno temi, da bi 1997. bio potpisan Protokol iz Kjota7, kojim su se razvijene zemlje obavezale da će smanjiti emisije CO2 do 2012, što je amandmanom iz Dohe produženo na 2020.</s><s>Usledio je Sporazum u Parizu8 kojim je dogovoreno da se nivo emisije smanji na 1,50 C. Ovaj sporazum je stupio na snagu novembra 2016.</s>
<s>Na 19. sesiji Konferencije članica u Varšavi 2013.</s><s>UNFCCC (United Nations Framework Convention on Climate Change – Okvir sporazuma o klimatskim promenama Ujedinjenih Nacija) je stvorio mehanizam za INDC (Intended Nationally Determined Contributions – Nameravani nacionalno određeni doprinosi) koje je trebalo predati do sastanka u Parizu 2015.</s><s>Zemlje su dobile slobodu i fleksibilnost da obezbede planove za prilagođavanje i smanjenje na nacionalnom nivou.</s><s>INDC je ostao i nadalje temelj ponašanja i dogovaranja.</s>
<s>Napravljen je i okvir za klimu i širenje znanja sa vodičem za implementaciju, koji su mogli da koriste donosioci odluka u manje razvijenim zemljama.</s><s>U tom vodiču9 se identifikuje niz zajedničkih izazova sa kojima se zemlje suočavaju u implementaciji NDC (Nationally Determined Contributions – Nacionalno određeni doprinosi).</s><s>Između ostalog, ovo uključuje:</s>
<s>✓ Izgradnju svesti o potrebi za, koristima i delovanju zainteresovanih strana, uključujući ključna vladina ministarstva; ✓ Usklađivanje tokova i integrisanje teme klimatskih promena u procese planiranja i razvoja;</s>
<s>✓ Razmatranje ograničenja u resursima za razvoj i ugradnju klimatske politike.</s><s>Istraživački centar PEW10 je za Dan zemlje ilustrovao rast svesti o klimatskim promenama.</s><s>Istraživanje je vršeno među odraslim osobama u SAD.</s><s>Podela je na grupe koje, po političkim naklonostima, pripadaju Demokratama ili Republikancima, dok treća kriva označava ukupan zbir.</s><s>Podaci se odnosena 2020. godinu.</s><s>Od ispitanika se tražilo da se izjasne o stepenu pretnje nastale zbog klimatskih promena.</s><s>Kao što se vidi na Slici 1, čak 60 7https://www.investopedia.com/terms/k/kyoto.asp, pristupljeno 14.5.2020. 8Izvor: https://assets.nrdc.org/sites/default/files/paris-agreement-climate-change-2017-ib.pdf, pristupljeno 9Izvor: https://unfccc.int/nationally-determined-contributions-ndcs, pristupljeno 10.5.2020. 10 Izvor: PEW Research Center, nezavisni think-tank, https://www.pewresearch.org/global/questionsearch/?qid=2863&cntIDs=&stdIDs=, pristupljeno 15.5.2020. procenata ispitanika smatra da su klimatske promene velika pretnja.</s><s>Iako je među njima samo jedna četvrtina građana naklonjenih Republikancima, to ne menja činjenicu da više od pola ukupnog reprezentativnog uzorka veruje da su klimatske promene velika opasnost.</s><s>Možda bi bilo vredno sociološkog istraživanja zašto je svest krenula da raste od 2013. godine.</s><s>Pitanje na koje bi valjalo potražiti odgovor, je veza između završetka recesije iz 2008., oživljavanje privrede, većepristupačnosti korišćenja zelenih energija, i tako dalje.</s><s>Slika 1 – Rast svesti o klimatskim promenama Koncentracija ugljen-dioksida se povećala kao rezultat industrijske revolucije i eksponencijalnog rasta proizvodnih aktivnosti širom sveta.</s><s>Odšumljavanje (deforestacija), poljoprivreda i fosilna goriva su prvenstveni izvori CO2.</s><s>Prema podacima autora za GCP11 (Global Carbon Project) Andrija Blokina za 2108, pet zemalja koje proizvode najviše ugljendioksida su Kina, SAD, Indija, Rusija i Japan.</s><s>Najveći „štetočina“ u emisijama CO2 za ove zemlje su električna energija, odnosno, sagorevanje uglja.</s><s>11 GCP, Andriy Blokhin, The five Countries that produce the most CO2, ažurirano 14.novembra 2019., pristupljeno 27.4.2020.</s>
<s>Kina emituje najviše CO2 u svetu sa 9,8 milijardi metričkih tona 2017. godine.</s><s>Primarni izvor je sagorevanje uglja.</s><s>Oko 70% ukupne energije proizvedene u Kini potiče iz uglja, a pošto je ugalj bogat ugljenikom, njegovo sagorevanje proizvodi ugljen-dioksid preko industrijskih postrojenja, toplana i termoelektrana.</s><s>Kina je, takođe, najveći uvoznik nafte, tako da i ovo fosilno gorivo doprinosi zagađenju preko svih vrsta motornih vozila.</s><s>Kina planira da generiše nuklearnu i obnovljivu energiju i da poveća upotrebu prirodnog gasa.</s>
<s>SAD su drugi najveći emiter CO2 sa 5,3 milijarde metričkih tone 2017. godine.</s><s>Najveći izvor emisije u SAD su proizvodnja struje, transport i industrija.</s><s>Iako su SAD preduzele značajne napore da smanje zavisnost od uglja za proizvodnju struje, ova zemlja je postala veliki proizvođač (i potrošač) nafte.</s><s>Pored toga, ekonomija SAD se veoma oslanja na sektor transporta koji koristi benzin/dizel gorivo za kamione, brodove, avione i vozove.</s><s>Američki potrošači, posebno, zavise od automobila kao primarnog prevoznog sredstva.</s><s>Sledeći veliki doprinos emisiji CO2 u Americi daje industrija, i to naročito hemijski sektor za proizvodnju raznih sirovih materijala.</s><s>SAD su bile najveći emiter do 2006. kada ih je Kina pretekla.</s>
<s>Indija je 2017. godine proizvela 2,5 mlrd. metričkih tona CO2.</s><s>Kako je privreda Indije krenula sa urbanizacijom i industrijalizacijom tako se naglo povećala potrošnja raznih goriva.</s><s>Na primer, 1992. je Indija proizvodila električnu energiju iz uglja u 68%, a 2105. se procenat popeo na 75.</s><s>Ima mnogo ugljenokopa u Indiji, a pored toga, ugalj je jeftiniji od uvozne nafte ili gasa.</s><s>Indija će verovatno i dalje povećavati potrošnju uglja.</s>
<s>Rusija je proizvela 1,7 milijardi metričkih tona CO2 u 2017. godini.</s><s>Rusija je jedna od zemalja sa najvećim depozitima prirodnog gasa pa je gas primarni izvor energije.</s><s>Ugalj se dosta koristi u hemijskoj i drugim baznim industrijama.</s>
<s>Japan je 2017. proizveo 1,2 milijarde metričkih tona ugljen dioksida.</s><s>Japan se u proizvodnji električne energije oslanja na prirodni gas i ugalj kao izvore.</s><s>Pošto su 2011. zatvoreni nuklearni reaktori u Fukušimi, povećala se zavisnost od fosilnih izvora.</s><s>Međutim, Japan se priprema da nanovo otvori svoje nuklearne elektrane, tako da će se emisija CO2 smanjiti.</s>
<s>Gore navedeni podaci nam ne daju potpunu sliku.</s><s>Naime, sam broj metričkih tona jeste veoma značajan, ali se mora razmotriti u sklopu drugih podataka.</s><s>Na primer, Amerika ima 72% manje emisije CO2 od Kine, a teritorije im se razlikuju za svega oko 170 hiljada kvadratnih kilometara.</s><s>Međutim, u Kini živi milijardu i sto miliona ljudi više nego u Americi.</s><s>Prema tim ciframa Amerika proizvede gotovo dva i po puta više CO2 po glavi stanovnika nego Kina.</s><s>Sa druge strane, Indija ima nepunih sto miliona stanovnika manje od Kine, a po glavi stanovnika proizvede 1,83 mt, što je više nego tri puta manje od Kine.</s><s>U ovakvom poređenju, među pet zemalja koje proizvode najviše CO2 u svetu, Japan ima gotovo dvostruko manje stanovnika od Amerike, a po glavi stanovnika proizvodi 58% manje CO2 od Amerike.</s><s>Međutim, Japan ima teritoriju od 364 hiljade kvadratnih kilometara, a Amerika gotovo 9 miliona kilometara kvadratnih više.</s><s>Na prvi pogled, utisak bi bio da je atmosfera u Japanu mnogo zagađenija, ipak, mora se imati u vidu da je Japan ostrvska zemlja, i to višeostrvska, te da uticaj Pacifika i vazdušnih struja umnogome olakšava problem u Japanu.</s><s>Rusija jeste teritorijalno najveća, međutim, ogroman deo njene teritorije je nenastanjen i bez industrije.</s><s>Rusija je odmah iza Amerike sa 11,64 mt po glavi stanovnika.</s><s>Tabela 1 – Uporedna analiza emisije CO2 po glavi stanovnika i po km2 teritorije Zemlja</s>
<s>izvor https://www.nationmaster.com/country-info/stats/Geography/Land-area/Sq.-km Podaci za broj stanovnika; izvor -https://worldpopulationreview.com/countries/ 1.3.</s><s>Globalna predviđanja</s>
<s>Krajnji cilj Sporazuma o okviru je stabilizacija koncentracije ugljen dioksida u atmosferi do nivoa koji bi sprečio opasne antropogene promene.</s><s>U Članu 212 Sporazuma ovo bi trebalo da se „ostvari u roku koji je dovoljan da se eko-sistemi adaptiraju prirodno na klimatske promene, što bi obezbedilo da proizvodnja hrane ne bude ugrožena, a da se ekonomski razvoj nastavi na održiv način.“</s>
<s>U cilju boljeg sagledavanja i planiranja, napravljene su predviđanja promena do kojih treba da dođe do kraja 21. veka.</s><s>Slika 2 prikazuje moguće scenarije za emisije ugljen dioksida.</s><s>Ako je početna tačka bila 2000. godina sa 40 gigatona ugljen dioksida proizvedenog sagorevanjem fosilnih goriva, vidi se da je za deset godina (do 2010.) došlo do opadanja na globalnom nivou.</s><s>Legenda desno prikazuje scenarije šta će se desiti ako se nastavi ka ciljanim trendovima.</s><s>Najbolji rezultat do 2100. godine za planetu zemlju bio bi spuštanje nivoa emisije na 450 ppmv (parts per million by volume – delića po milionu prema zapremini).</s><s>Najgori scenario je, prirodno, da se ne čini ništa što bi dovelo do koncentracije CO2od 1390 ppmv 2100. godine.</s>
<s>Jedna od najznačajnijih posledica prevelike emisije ugljen dioksida je, svakako, globalno zagrevanje.</s><s>IPCC13 je grafički prikazao globalno zagrevanje površine zemlje od 1900. godine do 2300. godine sa mogućim scenarijima (Slika 3).</s><s>Prema gore pomenutim obavezama koje su zemlje prihvatile da bi dale svoj doprinos smanjenju emisija, razlikuju se 1. Crna linija; ono što se desilo u 20. veku; 2. Crvena, zelena i plava linija koje označavaju vrste reakcija i rada na smanjenju emisija; 3. Narandžasta linija koja opisuje garancije koje su zemlje dale, da će održavati konstantan sastav atmosfere.</s><s>Istinski je lako videti da je danas, 2020. godine, uz crveni scenario situacija već izuzetno zabrinjavajuća, a da bi do 2100. zagrevanje bilo toliko da ljudi ne bi mogli da prežive.</s><s>Međutim, uz održavanje konstantnog sastava, u sledećem veku bi došlo do pada temperature čime bi se omogućilo preživljavanje planete.</s>
<s>Slika 3 – Globalno zagrevanje površine zemlje Izvor - https://www.ipcc.ch/report/ar4/wg1/global-climate-projections/ I britanski BBC14 je preko svog pretraživača predstavio sumornu sliku budućnosti planete, ukoliko se stvari ne promene.</s><s>Njihova projekcija ide od 2020. godine do kraja ovog 13IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change – Međuvladin panel o klimatskim promenama) je telo Ujedinjenih Nacija za procenu naučnih nalaza koji se odnose na klimatske promene 14British Broadcasting Corporation; Climate Action Tracker, pristupljeno 15.5.2020. veka.</s><s>Prema ovom predviđanju, ukoliko se slede trenutna obećanja, koja nisu svuda i izglasana, doći će do globalnog porasta temperature od 2,5 do 2,8 stepeni.</s><s>Sa druge strane, ako se budu pratile trenutno već donete međunarodne politike, povećanje temperature će iznositi između 2,8 i 3,2 stepena.</s><s>Konačno, ako zemlje ne budu uopšte reagovale, već 2100. godine će temperature biti više za 4,1 do 4,8 stepeni.</s><s>Naknadno će biti govora o posledicama globalnog zagrevanja.</s>
<s>Slika 4 – Koliko će se problem pogoršati?</s><s>Emisije i očekivano zagrevanje do 2100.</s><s>U svim razmatranjima se niži nivoi stabilizacije povezuju sa nižim magnitudama globalnog zagrevanja u poređenju sa višim nivoima stabilizacije.</s><s>To praktično znači da bi niži nivoi stabilizacije trebalo da sačekaju da nivoi emisije dostignu vrhunac, a onda da počnu da opadaju.</s><s>To je i suština predviđanja da bi se stabilizovale GHG emisije (GHG – Greenhouse gases – gasovi stvoreni u stakleniku).</s>
<s>Postoje nedoumice i nesigurnosti o tome kako će se koncentracije GHG i globalne temperature menjati kao odgovor na antropogene emisije.</s><s>Postoje i neslaganja oko toga koji nivoi klimatskih promena predstavljaju opasnost.</s><s>Nauka može da predoči rizike klimatskih promena, ali odlučivanje o tome koji su rizici opasni, zalazi u teren procene.</s><s>Rizici od globalnog zagrevanja se smatraju značajnim ako je zagrevanje 1 do 20 C u odnosu na temperaturne vrednosti pre industrijalizacije.</s><s>Takođe, zagrevanje za 40 C ili više bi dovelo do rizika u kome se gubi bio-različitost i smanjuje se globalna bezbednost hrane.</s><s>Pored bezbednosti hrane javlja se i problem implementacije strategija za smanjenje emisija jer troškovi mogu znatno da nadmaše očekivanja.</s><s>Evropska investiciona banka15 je uradila komparativnu analizu između SAD, Kine i Evrope.</s><s>Istraživanje je razmatralo procenat ljudi u navedenim zemljama koji će donositi odluke u 2020. godini na osnovu klimatskih promena, odnosno, kao reakciju na njih (Slika 5).</s>
<s>Kupovati manje plastičnih proizvoda (svetlo plava); Manje zagrevati svoj dom tokom zime (zelena);</s>
<s>Bojkotovati kompanije koje su ugljenik negativne (braon); Protestovati ili učestvovati u marševima za klimatske promene (tamno plava).</s><s>Slika 5 – Klimatske promene ključni faktor u donošenju odluka 2020. godine Izvor - https://www.eib.org/en/index.htm 15Izvor: https://www.eib.org/en/index.htm, pristupljeno 15.5.2020.</s><s>Ono što najviše ohrabruje je činjenica da u sva tri ispitivana područja, više od polovine ispitanika ima nameru da učini nešto po svakoj od predloženih rezolucija.</s><s>Najveći deo se odlučio za smanjenu kupovinu plastičnih proizvoda.</s><s>Takođe je zanimljivo da su ispitanici sa područja Kine najopredeljeniji i najodlučniji u svojim odlukama, iako Kina važi za jednog od najvećih zagađivača.</s><s>A moguće je da je baš to razlog – ljudi su svesni i žele da nešto učine po tom pitanju.</s>
<s>Zbog svega navedenog se pri odlučivanju postupa po principu predostrožnosti čim se identifikuju opasni, nepovratni ili katastrofalni događaji, mada ni ovde naučno vrednovanje potencijalne štete nije dovoljno sigurno, odnosno, razlikuje se među istaknutim pojedincima i ustanovama.</s><s>U tom smislu princip predostrožnosti ukazuje na potrebu da se takvi događaji spreče.</s><s>Da zaključimo, imajući u vidu sve nedoumice i nesigurnosti, princip predostrožnosti obezbeđuje delovanje i on se provlači kroz sve analize, istraživanja, nalaze i zaključke pojedinačnih zemalja kao i ukupne međunarodne zajednice.</s><s>1.4.</s><s>Posledice klimatskih promena</s>
<s>Od dugih suša do opasnog izlaganja suncu, vremenske prilike utiču na ljudsko zdravlje na mnoge načine, a klimatske promene su taj uticaj povećale, ali i prenele na celo prirodno okruženje, odnosno eko sisteme širom sveta.</s><s>Svakodnevno u svetskim vestima čitamo o insektima koji su proširili svoj raspon bivstvovanja.</s><s>Na primer, ovogodišnja najezda skakavaca u Keniji koja se poklopila sa početkom COVID 19 pandemije, Takođe, javljaju se insekti koji prenose bolesti.</s><s>Naši roditelji govore o četiri podjednako duga godišnja doba, dok milenijumska generacija zna za duga leta, kratke, a oštre zime, kratko proleće i dugu jesen.</s><s>Vreli talasi su sve duži, a 12. maja je Politika izvestila o temperaturi od skoro četrdeset stepeni u Grčkoj.16 Amir Sapkota17 kaže da klimatske promene pogađaju zajednice u ovom trenutku: „one su nam u dvorištu“.</s>
<s>Juna 2019. godine, navodeći klimatske promene kao pretnju zdravlju, više od 70 velikih medicinskih grupacija izdalo je „poziv na delovanje“, opisujući klimatske promene kao „hitan slučaj za zdravstvo“.18</s>
<s>Džonatan Pac19, stručnjak za klimatske promene i javno zdravlje, naglašava: „Postoji mnogo putanji preko kojih klimatske promene utiču na naše zdravlje.“ On navodi da su to 16Politika, arhiva, 12.5.2020.</s>
<s>Manje leteti (narandžasta); toplota vazduha, zagađenje vazduha, ekstremne vremenske prilike, vektor-vezane bolesti20, a naročito, pristup bezbednoj vodi i hrani.</s><s>Rizici po zdravlje, prema njegovim rečima, izazvani klimatskim promenama neproporcionalno povređuju marginalizovane grupe, uključujući ljude sa invalidnošću ili oslabljenim čulima, porodice i pojedince sa niskim prihodima.</s><s>Pac smatra da će se dispariteti samo povećavati.</s>
<s>Slika 6 – Infografika klimatskih promena Izvor - https://www.shutterstock.com/image-vector/climate-change-infographics-409808830 Infografika sa Slike 6 uključuje povećanje nivoa mora, smanjenje vegetacje, otapanje glečera, smanjenje genetske različitosti i solarnu radijaciju.</s><s>2. Javno zdravlje</s>
<s>CDC fondacija21 (Centers for Disease Control and Prevention – Centri za kontrolu i sprečavanje bolesti) definiše javno zdravlje22 kao naučnu disciplinu koja štiti i unapređuje zdravlje ljudi i njihovih zajednica.</s><s>Ovo se postiže promovisanjem zdravog načina života, istraživanjem bolesti, sprečavanjem povreda, otkrivanjem, sprečavanjem i reagovanjem na zarazne bolesti.</s>
<s>19Jonathan Patz, M.D., MPH, direktor Global Health Institute na Univerzitetu Wisconsin, isti izvor 20Bolesti koje nastaju kao rezultat infekcije prenete na ljude i životinje pomoću antropoda koji piju krv (npr. komarci, krpelji i buve)</s>
<s>21CDC fondacija je nezavisna, neprofitna orgaizacija koja pomaže u sklapanju partnerstava između Centara za kontrolu i sprečavanje bolesti i organizacija iz privatnog sektora.</s><s>22https://www.cdcfoundation.org/what-public-health, pristupljeno 14.4.2020.</s><s>Haskel et al23 tvrde da postoji značajan broj podataka koji dokazuju obrnut odnos između zdravog stila života, uključujući i fizičke aktivnosti, i negativnih zdravstvenih rezultata tokom celog čovekovog životnog veka.</s><s>Najjednostavnjim rečima, što je veća aktivnost stanovništva, to je manja mogućnost dobijanja znatnog broja hroničnih bolesti.</s><s>Džon Hopkins Institut24 definiciji javnog zdravlja dodaje i produžavanje životnog veka i poboljšanje kvaliteta života.</s><s>Javno zdravlje je interdisciplinarno polje za koje su značajni i epidemiologija, biostatistika, društvene nauke te upravljanje zdravstvenim sektorom.</s><s>Prema Zakonu o zaštiti javnog zdravlja Republike Srbije25 „Javno zdravlje je nauka i umetnost preveniranja bolesti, produženja života, unapređenje fizičkog zdravlja i efikasnosti kroz organizovane napore zajednice za sanaciju okoline, kontrolu infekcija u zajednici, edukaciju individua o principima lične higijene, organizovanje zdravstvene službe za ranu dijagnozu i preventivnu terapiju bolesti i razvoj socijalnih mehanizama koji će obezbediti da svaka individua u zajednici ima standard života koji će joj omogućiti da sačuva zdravlje.“ Ovo je, zapravo, definicija preuzeta od profesora Čarlsa Edvarda Vinsloua.26 2.1.</s><s>Svetska zdravstvena organizacija</s>
<s>Javno zdravlje igra značajnu ulogu u sprečavanju bolesti i u razvijenim zemljama i u zemljama u razvoju.</s><s>To se čini preko lokalnih zdravstvenih sistema (sektora) i drugih (vladinih i nevladinih) organizacija.</s><s>Međunarodna agencija koja usklađuje ovaj rad i radi na pitanjima javnog zdravlja je SZO (Svetska zdravstvena organizacija; WHO – World Health Organisation).27 Većina zemalja, svakako, ima vlastite agencije ili institucije za javno zdravlje, najčešće pri ministarstvu za zdravlje, ali je njihova odgovornost zdravlje unutar zemlje.</s>
<s>SZO identifikuje ključne funkcije programa javnog zdravlja, a one uključuju: • Pružanje vodeće uloge u stvarima kritičnim za zdravlje te angažovanje u partnerstvima gde je potrebno združeno delovanje; • Uobličavanje tema za istraživanje, stimulisanje stvaranja, prevođenja i podele vrednog znanja;</s>
<s>• Postavljanje normi i standarda i unapređenje i praćenje njihove implementacije; • Artikulacija etičnosti i politike zasnovane na dokazima; 23Huskell, W., Blair, S., O´Hill, J (2009.), časopis Preventive Medicine; Health outcomes and importance for public health policy, str. 280</s>
<s>24John Hopkins Bloomberg School of Public Health, archive, pristupljeno 24.5.2020. 25Izvor: http://izjzv.org.rs/app/soc.katedra/javno%20zdravlje.pdf, pristupljeno 14.5.2020. 26Charles Edward Winslow, definisao javno zdravlje 27Izvor: https://www.who.int/, pristupano više puta počev od 14.5.2020. • Nadgledanje zdravstvene situacije i procena trendova u zdravlju.28 Programi nadgledanja javnog zdravlja posebno mogu da: • Posluže kao sistemi ranog upozorenja u slučaju nadolazeće zdravstvene krize; • Dokumentuju uticaj intervencije ili prate napredak ka specifičnim ciljevima; • Nadgledaju i tumače epidemiologiju zdravstvanih problema, omogućavaju da se postave prioriteti te da se naprave politika i strategija; • Dijagnostikuju, istražuju i nadgledaju zdravstvene probleme i opasnost po zdravlje u nekoj zajednici.</s>
<s>Nadzor nad javnim zdravljem doveo je do identifikacije i prioritizacije mnogih zdravstvenih pitanja sa kojima se svet danas suočava.29 Ovo uključuje HIV/AIDS, dijabetes, bolesti iz vode, zoonotske bolesti, otpornost na antibiotike koja dovodi do nove pojave tuberkuloze.</s><s>Ova otpornost je, čak, bila tema Svetskog dana zdravlja 2011. godine.</s><s>Iako je važno da javno zdravlje postane prioritet, Lori Geret30 tvrdi da postoje posledice, odnosno, kad se strana pomoć usmeri u programe za specifične bolesti, obično se zanemari javno zdravlje jer zemlji nedostaju sredstva za borbu sa drugim bolestima.</s><s>2.2.</s><s>Ekonomska korist</s>
<s>Dešava se da se na troškove za zdravlje u nekim sredinama gleda kao na kratkotrajni izdatak i „nerazumno bacanje novca“, a ne kao na dugoročno ulaganje.</s><s>Tek s krajemprošlog veka su sredstva investirana u javno zdravlje prepoznata kao ključni pokretač ekonomskog rasta neke zemlje.</s>
<s>Zdravlje je stanje kod ljudi, zbog koga mogu da ispune i ispolje vlastite funkcionalne kapacitete i potencijale, što im omogućava da vode samostalan, društveni i privredni život.</s><s>To je jasna veza – zdravo društvo = ekonomski rast = održivi razvoj.</s><s>28Iako su sve međunarodne ustanove deklarativno nezavisne, to ne znači da se na njih ne vrši politički pritisak.</s><s>Pandemija COVID19, koja još uvek traje u trenutku pisanja ovog rada, pokazala je koliko je to štetno po ceo svet.</s><s>Predsednik SAD je povukao finansiranje SZO u trenutku kad je svet bio najugroženiji.</s><s>Posledice su se osetile odmah, a sigurno će potrajati.</s>
<s>30Ibid zdravlje: rangiranje evropskih zemalja, BMC žurnal, opis na https://scholar.google.com/citations?user=a8ApoxIAAAAJ&hl=en Dobro zdravlje, prema podacima SZO32, poboljšava očekivano trajanja životnog veka pri rođenju za 10%, povećava ekonomski rast za 0,35 % godišnje.</s><s>Loše zdravlje, predstavlja veliko finansijsko opterećenje za zajednicu.</s><s>Oko 50% razlike u privrednom rastu između bogatih i siromašnih zemalja je zbog lošeg zdravlja i kratkog očekivanog trajanja životnog veka.</s><s>Zdravlje i kvalitet života ljudi predstavljaju preduslov razvoja, unapređenja i prosperiteta jedne države.</s><s>Zdravlje je izvor svakodnevnog života, a ne samo predmet življenja, i zato je pozitivan koncept koji u prvi plan stavlja društvene i lične potencijale (resurse), kao i fizičke sposobnosti.</s>
<s>Zdravo stanovništvo je neophodno za postizanje strateških, socijalnih i ekonomskih ciljeva svakog društva i države, i stoga svaka država nalazi svoj interes u promociji javnog zdravlje, što se odslikava kroz podršku koju je država spremna da pruži za razvoj i unapređenje ove oblasti.</s>
<s>U oblasti javno-zdravstvene zaštite stanovništva i rada zdravstvene službe u dvadesetom veku, postoji mreža instituta i zavoda za javno zdravlje, čiji rad se ogleda u unapređenju zdravlja stanovništva, a pre svega u sprečavanju masovne pojave zaraznih, nezaraznih bolesti i traumatizama, bolestima koje su u prošlosti a i danas predstavljale vodeći zdravstveni problem.</s>
<s>poboljšanjem zdravlja majki i dece, obezbeđenjem zdravije pijaće vode i hrane, prepoznavanjem mnogih faktora rizika po zdravlje stanovništva.</s><s>Pokazatelji zdravstvenog stanja i odrednice zdravlja upućuju na sledeće konstatacije: veliki broj stanovnika oboleva, prerano umire ili biva onesposobljeno usled bolesti i povreda koje su značajnim delom mogu sprečiti; vodeće bolesti i povrede dele zajedničke faktore rizika kao što su: pušenje, nepravilna ishrana, zloupotreba alkohola, fizička neaktivnost, gojaznost, stres; 32"The top 10 causes of death Fact sheet N°310".</s><s>World Health Organization.</s><s>October 2013.</s><s>Archived from the original on 30 May 2017.</s><s>Arhiva SZO, prerađeno vodeće bolesti i povrede su i direktno povezane sa socijalnim i ekonomskim determinantama zdravlja, odnosno nesrazmerno prisutniji kod siromašnog i ranjivog stanovništva, što doprinosi nejednakosti u zdravlju unutar jedne zemlje; postoje značajne razlike u dostupnosti i kvalitetu rada zdravstvene službe u različitim delovima sveta, pojedinih regiona ili zemalja.</s><s>3. Globalne i pojedinačne strategije</s>
<s>Svetska zdravstvena organizacija se već decenijama bavi problemima klimatskih promena zajedno sa drugim međunarodnim organizacijama (na primer, Ujedinjene Nacije), ali i sa nezavisnim ili nevladinim organizacijama i ustanovama.</s><s>Na 72.</s><s>Svetskoj skupštini o zdravlju, održanoj 18. aprila 2019. godine, iznet je nacrt globalne strategije SZO, sa posebnim naglaskom na unapređenju života i održivosti zdravstvenog blagostanja kroz zdravu životnu sredinu.33</s>
<s>Veoma značajan deo svetske strategije, kako je to predložila SZO, su strateški ciljevi.</s><s>Početna premisa se odnosi na nastavak razmišljanja o načinu na koji živimo, radimo, proizvodima, trošimo i vladamo.</s><s>Ovde je potrebna transformacija u svim sektorima.</s><s>To je proces, a ne samo odluka trenutka.</s>
<s>Prvi strategijski cilj je primarna prevencija.</s><s>To znači (1) angažman masivno uvećane primarne preventive i (2) integraciju aktivnosti u programima primarne preventive.</s><s>Sledeči strategijski cij je aktivnost u svim sektorima.</s><s>Delovanje na osnovu odrednica o javnom zdravlju je glavni prerogativ.</s><s>Iz ovoga sledi da se sistematski moraju razmatrati politike koje se odnose na zdravlje, a koje izlaze van opsega samog zdravstvenog sektora.</s><s>Da bi se ostvarile nus-koristi, izbor te politike moraju da budu održive aktivnosti, iz čega proizilazi da se pri stvaranju politika u raznim sektorima, mora polaziti i od stava o njihovom uticaju na zdravlje.</s><s>Međutim, da bi se to ostvarilo, najpre se moraju razviti kapaciteti zdravstvenog sektora.34 Treba obezbediti zdravo i „ozelenjeno“ radno okruženje u objektima 33Izvor: https://www.who.int/docs/default-source/climate-change/who-global-strategy-on-health-environmentand-climate-change-a72-15.pdf?sfvrsn=20e72548_2, pristupljeno 27.4.2020. 34U trenutku pisanja ovog rada, pandemija COVID 19 još uvek ugrožava svet.</s><s>Pandemija je pokazala koliko su bili spremni zdravstveni sistemi, sve njihove nedostatke ili kvalitete.</s><s>Kada pandemija prestane da bude akutna, moraće da dođe do transformacija u mnogim zemljaa. zdravstvenog sektora.</s><s>Ovo se ne može ostvariti bez izrade sistema podrške, do koje će se lakše doći ukoliko se povežu pokreti za zdravlje i omoguće međudržavni sporazumi.</s><s>Veliki porast međunarodne trgovine poslednjih decenija pratio je veliki broj bilateralnih i regionalnih sporazuma u svetu.</s><s>2018. godine u svetu je bilo gotovo 300 pravosnažnih sporazuma, pored onih koje je Svetska Trgovinska Organizacija sklopila između 164 zemlje.35Istovremeno se pregovaralo o novim dugoročnim sporazumima, a uspostavljene konvencije o globalnom trgovanju su javno dovedene u pitanje u potrazi za boljim rešenjima.</s><s>U svom članku o međunarodnim trgovinskim sporazumima, pod istim naslovom, Daglas A. Irving36 kaže da je većina ekonomista prihvatila premisu da slobodna trgovina među narodima poboljšava ukupno ekonomsko blagostanje još od vremena kad je Adam Smit (1776.) objavio “Bogatstvo naroda”.</s><s>Kao što je u ekonomiji došlo do stvaranja zajednica, tako i zdravstvo treba da krene u saradnju među zemljama.</s><s>Pored navedenog, međunarodna saradnja bi omogućila značajnije prikupljanje podataka, sticanje znanja i zajedničkog praćenja problema.</s><s>Logikom vođeno razmišljanje kaže da nivoi mora rastu u celom svetu ili da vetrovi ne zastaju na granici neke zemlje pa je saradnja smislena i potrebna.</s><s>Takođe, interpretacija dokaza bi bila pristupačna svim zainteresovanim stranama.</s><s>Još jedan činilac koji ide u korist ideje međunarodne saradnje je da se lakše stvaraju mehanizmi za rano prepoznavanje i reakciju na pretnje.</s><s>Dodatno, istraživanje i inovacija se mogu lakše usmeravati, ali i finansijski fondovi.</s><s>Jedan od suštinskih zadataka je nadgledanje napretka u stvaranju održivih ciljeva razvoja.</s>
<s>Snažnije nacionalne i sub-nacionalne platforme za izradu politika za sve sektore.</s><s>Prema SZO programu, ključne postavke kao mesta intervencije su: 1. Domaćinstva (strukturno zdrava, sanitacija, voda, unutrašnja temperatura itd.) 2. Škole (zdravo okruženje za učenje)</s>
<s>3. Radna mesta (zdravstvena zaštita i ovladavanje rizicima na radnom mestu psihološkim, fizičkim, hemijskim, ergonomskim) 4. Preduzeća (treba da zastupaju adaptaciju na klimatske promene, mogu imati veoma pozitivnu ulogu)</s>
<s>35Izvor: https://www.americanexpress.com/us/foreign-exchange/articles/international-trade-agreements-history/ 36Izvor: https://www.econlib.org/library/Enc/InternationalTradeAgreements.htmlIrwing, Douglas A, International Trade agreements, pristupljeno 16.12.2019. 5. Zdravstveni objekti (obezbeđuju upravljanje osnovnim potrebama životne sredine) 6. Gradovi (urbano planiranje, nabavke i rezerve energenata, voda i sanitacija, upravljanje otpadom)</s>
<s>Izvor – Program SZO https://www.who.int/docs/default-source/climate-change/who-global-strategy-on-health-environment-andclimate-change-a72-15.pdf?sfvrsn=20e72548_2 SZO je dala izveštaj o zemljama koje su izvele procene o ranjivosti i adaptaciji na klimatske promene vezane za zdravlje37.</s>
<s>Procene o ranjivosti i adaptaciji su kritičan korak u izgradnji zdravstvenih sistema koji će biti otporni na klimatske promene, prema studiji SZO iz 2019.godine.38 Studija nudi nalaze koji pomažu da se sagleda spremnost svake zemlje za uspešno nošenje sa klimatskim promenama.</s><s>Od 101 zemlje članice, njih 51 su izvestile da imaju strateške planove za sektor zdravstva.</s><s>Ista studija je, kvalitativnom analizom, utvrdila da se planovi i strategije razlikuju po rasponu obuhvata nacionalnog zdravstva od strategija za klimatske promene.</s><s>37Izvor: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/329972/WHO-CED-PHE-EPE-19.11-eng.pdf?ua=1 pristupljeno 22.4.2020.</s>
<s>Budžet za zdravstvo pokriva troškove implementacije Međusaradnja u sektorima (zdravstvo i vode) Međusaradnja sa ostalim sektorima</s>
<s>Postoji nacionalni program za zdravstvene radnike Kad se radi o nivou implementacije nacionalnih planova, 45 zemalja je procenilo svoj nivo.</s><s>Od tih zemalja, 38% je svoj nivo označilo kao nizak, a 35% kao umeren.</s><s>Svega 18%, odnosno ni petina, je dalo visoku ocenu svom nivou ugradnje, dok se 7 procenata izjasnilo da nisu ostvarili nikakavnapredak, a 2% da nemaju podatke39.</s><s>Kao glavne izazove za implementaciju nacionalnih planova, zemlje su navele finansiranje (24 zemlje), vođstvo (19), radnu snagu u zdravstvenom sektoru (16), dokaze, metodologiju i alate (16) te nemanje gotovog plana (5).</s><s>Glavni prioriteti u nacionalnim strategijama/planovima koji trenutno nemaju finansiranje, za 45 ispitanih zemalja, su rani sistem upozorenja (12 zemalja), procena ranjivosti (10), istraživanje i znanje (10), izgradnja kapaciteta (7), zdravstveni sistem i tehnologija (7), komunikacija i zastupanje (3), regulativa (3), zdravstveni objekti otporni na U svom izveštaju o zdravlju i klimatskim promenama, SZO nadalje vrši kvalitativnu analizu glavnih grupa bolesti koje su identifikovane u procenama ranjivosti i adaptacije.</s><s>Kao glavni problem, označene su vektor-prenosive bolesti (23 zemlje) i bolesti prenosive preko vode i hrane (takođe 23 zemlje).</s><s>Za njima slede direktne povrede i/ili smrti (21), bolesti izazvane toplotom (21), i pitanja mentalnog zdravlja (6).</s><s>39Ibid, poglavlje 3</s>
<s>▪ Uključivanje zdravstva u međunarodne mehanizme za klimatske promene; ▪ Rešenja za skaliranje strategija i nadgledanja procesa; ▪ Uključivanje nus-koristi u strateške planove i obuhvat drugih sektora (transport, energetski sektor, poljoprivreda, vode, sanitacija i upravljanje otpadnim vodama; ▪ Barijere sa kojima se zemlje susreću u izradama procena; ▪ Održivost i ograničenja zdravstvenih sektora; ▪ Barijere i rešenja za pristup finansijama.</s><s>3.2.</s><s>Ekološki održive reakcije</s>
<s>U svetu postoji gotovo dve stotine država, a sa ostrvskim i drugim teritorijama, čak i više.</s><s>Neke su razvijene, mnoge su u razvoju, a tu su i, takozvane, emerging ekonomije, odnosno zemlje čija je stopa ekonomskog razvoja brzo rastuća.</s><s>Bez ekonomskog rasta ne mogu se ostvariti ni ciljevi javnog zdravlja niti reakcija na klimatske promene.</s><s>Australija po svom ekonomskom razvoju pripada grupi G20 što znači da je razvijena zemlja sa jakom privredom.</s><s>Australija je, na primer, prva u svetu napravila jedinstveni sistem kvalifikacija i time potpuno uredila tržište rada.</s><s>Svaki građanin Australije tačno zna koliko i kakvog obrazovanja mora da stekne da bi mogao da radi na određenom poslu.</s><s>Australija je, takođe, bila među prvim zemljama koje su krenule u pripremu programa reakcija na klimatske promene.</s><s>Ipak, Elizabet Hovort40 u radu „Uloga javnog zdravlja u klimatskim promenama i održivosti: kakva treba da bude reakcija australijskog javnog zdravlja?“ iz 2014. godine, ukazuje da još uvek postoji ogroman jaz između znanja ili dokaza i koordinisanog delovanja zdravstvenog sektora.</s><s>Prema njenim nalazima, treba uspostaviti mrežu ili grupu za sve vidove javnog zdravlja vezane za klimatske promene da bi se napravio program zasnovan na zdravlju celog stanovništva.</s><s>Program bi bio zasnovan na već postojećim programima Nacionalne službe za zdravlje Velike Britanije41 i napred pominjanom američkom Centru za kontrolu i sprečavanje bolesti.</s><s>Program mora da uključuje planove za implementaciju.</s><s>Udruženje za javno zdravlje Australije (Public Health Association of Australia) treba da vodi program.</s><s>Program treba da udovolji sledećim zahtevima: 1. Unaprediti nadzor razvojem informativnih sistema koji bi brzo prikupljali, delili i širili informacije relevantne za klimatske promene korišćenjem elektronskih sredstava komunikacije i mobilnih telefona svim građanima.</s><s>2. Obrazovati i obučiti osoblje da imaju znanje za efektivnu intervenciju kod svih građana.</s>
<s>3. Nastaviti zastupanje pitanja klimatskih promena da bi to ostao prioritet.</s><s>4. Omogućiti dalje istraživanje i obezbediti njegovo finansiranje.</s><s>5. Razviti neophodne alatke za zaposlene u zdravstvu da mogu da prate rizike, intervenišu i šire informacije.</s>
<s>9. Nastaviti promovisanje nacionalnog centra za kontrolu i sprečavanje bolesti.</s><s>40Izvor: https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1111/1753-6405.12255, Haworth, Elizabeth (2014.), The role of public health in climate change and sustainability: what should the Australian public health response be?; 41NHS – National Health Service; Australija je članica Komonvelta Kao što je navedeno, Hovort je ove predloge iznela 2014. godine.</s><s>Januara 2020. je došlo do snažnih kritika premijera sa ocenom da se ne čini dovoljno.</s><s>Australija je zacrtala smanjenje emisija CO2 od 26-28% do 2030. godine u poređenju sa 2005-om.42 Sekretarijat za industriju, nauku, energetiku i resurse (Department of Industry, Science, Energy and Reasources)43 je prikazao svoje ciljeve za smanjenje emisije CO2.</s>
<s>Izvor-https://publications.industry.gov.au/publications/climate-change/climatechange/publications/factsheet-australias-2030-climate-change-target.html U ukupnom skoru plan Australije je bio da do 2030. emisija CO2 padne sa 612 na 441 milion metričkih tona, što je smanjenje od oko 26 do 28%.</s><s>Kod emisije po osobi, previđeno smanjenje je čak 50-52%, a najveće smanjenje je predviđeno u intenzitetu emisija u iznosu od Nažalost, prema pisanju britanskog Gardijana44, Australija ima jednu od najgorih reakcija na klimatske promene u sklopu G20.</s><s>Autor svoju tvrdnju zasniva na izveštaju „Od braon ka zelenom“45 gde se u sumarnom izveštaju navodi da je oko polovina zemalja G20 42Izvor: https://www.bbc.com/news/world-australia-50869565 43Izvor: https://publications.industry.gov.au/publications/climate-change/climate-change/publications/factsheetaustralias-2030-climate-change-target.html 44Guardian, 11. novembar 2019. autor Graham Readfern (Gream Redfern); Izvor: https://www.theguardian.com/environment/2019/nov/11/australia-climate-response-among-worst-g20 45Brown to Green report; najsveobuhvatniji pregled učinjenog na olakšanju, finansiranju i adaptaciji u okviru G20, Izvor: https://www.climate-transparency.org/g20-climate-performance/g20report2019 (Kina, EU i njene članice iz G20, Indija, Rusija, Saudijska Aarabija, Turska) na putu da ostvari projektivane ciljeve, isključujući emisije kod korišćenja zemljišta, promene namene zemljišta i šumarstva46, ali ne i Australija.</s><s>Što se tiče energetike, tokom 2018. godine emisije u tom sektoru su se povećale za 1,6%, uključujući i proizvodnju struje i grejanja.</s><s>U sektoru transporta je 2018. godine, takođe, došlo do povećanja od 1,2%.</s><s>U ovom izveštaju se za Australiju kaže da emisije rastu od 2015. godine, to jest, od kad je napušten princip „carbon pricing“.</s><s>Određivanje cene ugljenika, što je doslovan prevod izraza, je instrument koji obuhvata spoljne troškove emisija ugljen dioksida, kao što su šteta naneta usevima, troškovi lečenja u zdravstvenom sistemu, gubitak imovine zbog poplava i rasta nivoa mora, a potom povezivanje sa izvorom.</s><s>Mnoge vlade su uvele porez na ugljenik (direktno proporcionalno: što veća emisija, to veći poreski izdatak) da bi smanjile emisije.</s><s>Po Sporazumu iz Pariza, trebalo je da Australija prepolovi vrednosti emisija do 2030.</s><s>Primetan je pad ulaganja u obnovljivu energiju u Australiji, a u sektorima industrije i transporta, gde emisije rastu, australijska vlada nema spremnu politiku.</s><s>3.2.2.</s><s>Primer Kanade</s>
<s>Kanada je jedna od vodećih zemalja u reakcijama na klimatske promene i u adaptaciji.</s><s>Kanađani su svoje aktivnosti razvrstali na sledeći način47: 1. Aktivnosti na smanjenju emisija</s>
<s>5. Adaptacija i otpornost na klimatske promene 6. Čista tehnologija, inovacija i poslovi 7. Parkovi i zaštićena područja</s>
<s>46Izvor: https://www.climate-transparency.org/wp-content/uploads/2019/11/Brown-to-Green-Report-2019.pdf 47Izvor: https://www.canada.ca/en/services/environment/weather/climatechange/climate-action.html, pristupljeno Slika 8 – Izvori emisija u Kanadi</s>
<s>Najveći procenat emisija (27) potiče iz potrošnje nafte i benzina, iza kojeg sledi transport (24%).</s><s>Industrija i otpad iz šumarstva i poljoprivrede doprinose sa po 13 procenata.</s><s>Domovi i zgrade su odgovorni za 12% emisija, a proizvodnja struje za 10 procenata.</s><s>Kanada je:</s>
<s>Ažurirala modele za nove i postojeće zgrade da bi unapredili energetsku efikasnost; Uspostavila programe i standarde za primenu energetske efikasnosti; Podržala urođene zajednice i vlade da unaprede energetsku efikasnost; Počela da gasi proizvodnju hidrofluorougljenika (uobičajenog sastojka u frižiderima, sprejevima i klima uređajima).</s>
<s>U okviru transporta, Kanada je već ostvarila pomak time što je: Značajno povećala ulaganje u javni prevoz;</s>
<s>Obezbedila po 5 hiljada k-dolara za svako vozilo sa nultom emisijom; Povećala standard za emisiju pojedinačnih vozila;</s>
<s>U sektoru industrije je Kanada značajno uložila u čiste tehnologije, uvela poreze na emisije velikih zagađivača i povećalaindustrijsku energetsku efikasnost.</s><s>Interaktivna mapa delovanja (koja je dostupna na -https://climate-change.canada.ca/climateaction-map/App/index?GOCTemplateCulture=en-CA&zoom=2) nedvosmisleno prikazuje šta sve Kanada čini za ublažavanje klimatskih promena.</s><s>3.2.3.</s><s>Politika i strategije Evropske Unije Procene</s>
<s>Mnoge evropske zemlje pripremile su planove i programe u skladu sa smernicama SZO.</s><s>Evropska Unija je ispitivala tu spremnost.48 U upitniku su upotrebljena dva glavna pokazatelja: (1) da li je izvedena procena uticaja i ranjivosti nacionalnog zdravlja zbog klimatskih promena i (2) da li je napravljena strategija za zdravlje i klimatske promene.</s><s>Ovakve procene omogućavaju vladama da preciznije shvate stepen i veličinu potencijalnih pretnji za zdravlje zbog klimatskih promena.</s><s>Potom, da se razume i efektivnost postojećih politika adaptacije i olakšavanja po kojima se mogu izraditi i programi za budućnost.</s><s>U planiranju i implementaciji adaptacije na klimatske promene, kritični prvi korak je procena koji delovi stanovništva su najranjiviji zbog klimatskih efekata na zdravlje.</s><s>Zatim, mogu da se prepoznaju slabosti sistema pa da se izgrade specifične intervenciju za zaštitu.</s><s>Procene, takođe, mogu da prošire dokaze i poboljšaju razumevanje o vezama klimatskih promena i bolesti.</s><s>Od 20 anketiranih zemalja, njih 18 je izvelo procene.</s><s>Ovaj podatak se odnosi na period do 2016. (tada je predočen Završni izveštaj o javnom zdravlju i adaptacijama za klimatske promene SZO; fusnota 57).</s><s>To je dalo solidnu osnovu za planiranje i razvoj nacionalnih strategija.</s><s>Procene su, dodatno, označile potrebu za sprečavanjem specifičnih rizika, kao što su vreli talasi ili nove zarazne bolesti.</s><s>U procenama se svuda uzimaju u obzir lokalne okolnosti.</s><s>Nije bilo jednog opšteg pristupa u proceni ranjivosti i uticajima na zdravlje među zemljama EU.</s><s>Pristupi se menjaju prema zemljama.</s><s>Negde se razmatraju svi mogući uticaji, u drugima fokus leži na specifičnim ishodima, kao što su talasi vreline, a u nekima ekstremno vreme – sve u zavisnosti od okolnosti u datoj zemlji.</s><s>Neke zemlje su procenu vršile na osnovu specifičnih klimatskih promena, a druge na osnovu zdravstvenih rizika koji se menjaju uz promenu klime.</s><s>Geografske skale su varirale od nacionalnih do sub-nacionalnih.</s><s>Uprkos tim razlikama, 48Izvor:http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0010/386965/Pagoda-REPORT-final-published2.pdf%3Fua%3D1, pristupano od 23.27.4.2020. izuzetno je dragocena svaka informacija da bi se i na evropskom i na globalnom nivou bolje sagledale neophodne promene u zdravstvenom sektoru, infrastrukturi i kapacitetu za bavljenje klimatskim promenama.</s>
<s>Austrija je napravila nekoliko procena kao deo svoje nacionalne strategije za adaptaciju, uključujući rizike izazvane toplotom, vektor-prenosive bolesti i alergenske polene.</s><s>Austrijski izveštaj o proceni iz 2014. godine sadrži procenu ranjivosti, a jedno poglavlje se bavi uticajem klimatskih promena na zdravlje.</s>
<s>Belgija nije napravila procenu, već je izvela nekoliko studija na regionalnom (Brisel, Flandrija i Valonija), kao i na federalnom nivou.</s><s>Ove preliminarne studije pokrivaju nekoliko sektora, uključujući i zdravstveni, i predstavljaju prvi korak ka izradi regionalnih i federalnog plana za adaptaciju.</s>
<s>Bugarska je objavila publikaciju u kojoj se procenjuju rizici za bugarsku privredu, nastali zbog klimatskih promena, sa posebnim delom gde se procenjuju i analiziraju rizici za javno zdravlje.</s><s>Procena ranjivosti označava zdravstveni sektor kao srednje ranjiv sa nedovoljnim kapacitetom za adaptaciju.</s><s>Nacionalna strategija, u svetlu razmatranja tih rezultata, će uključivati poglavlje o ljudskom zdravlju i specifičnim merama u tom sektoru.</s><s>Nemačka je jedno poglavlje posvetila ukupnoj ranjivosti javnog zdravlja u celoj zemlji.</s><s>Izveštaj ukazuje na ranjivost srednje vrednosti u bliskoj budućnosti.</s><s>U sektoru zdravstva, izveštaj zaključuje da je kapacitet adaptacije srednjeg do visokog nivoa: ograničenja kapaciteta (opterećenost hitnih službi, bolnica i lekara) nisu prekoračena i postoji dobra osnovna usluga.</s><s>Usvajanjem izveštaja o inicijalnom napretku o nemačkoj strategiji za adaptacije na klimatske promene 2015. godine, savezna vlada je odlučila da procenu ranjivosti izvodi svakih šest godina.</s>
<s>Litvanija je izvela studiju o pretnjama od klimatskih promena 2014. godine.</s><s>Glavna područja ranjivosti su alergijske bolesti, bolesti koje prenose krpelji, UV zračenje, zagađenje vazduha, ekstremna vrućina, iznenadni mraz, poplave i uticaji izazvani događajima ekstremnog vremena.</s><s>Studija je, takođe, dala preporuke za adaptaciju na klimatske promene.</s><s>Postojeće prakse u vakcinisanju se procenjuju i razgovara se o dodatnim vakcinama.</s><s>Španija je u svojim procenama uzela u obzir projekcije demografske strukture zemlje i uticaj drugih sektora prema različitim scenarijima klimatskih promena.</s><s>Ova analiza im je obezbedila osnovu za razvoj opservatorije za zdravlje i klimatske promene, a to im pruža informacije i podršku za kritične aktivnosti u adaptaciji.</s><s>Ovo uključuje izradu mapa najranjivijih područja, specifične programe za nadgledanje i kontrolu vektor-prenosivih bolesti, planove aktivnosti u sistemima za rano upozorenje u javnom zdravlju, da bi se olakšala identifikacija rizičnih situacija pre nego što nastanu, te aktivnosti koje imaju za cilj da pojačaju svest u svim oblastima gde postoji veza između javnog zdravlja i klimatskih promena.</s><s>Linkovi za većinu ovih procena su na raspolaganju preko Platforme za klimatsku adaptaciju Evropske komisije (European Climate Adaptation Platform via European Commission & Strategije i planovi za adaptaciju</s>
<s>U anketi je postavljeno pitanje u vezi nacionalnih i sub-nacionalnih strategija i planova: Da li je vaša zemlja napravila strategiju/ plan i plan implementacije?</s><s>Ako jeste, da li su ih vlada ili odgovarajuća tela odobrila?</s>
<s>Adaptacija je neophodna da bi olakšala teret bolesti uzrokovanih klimatskim promenama, ali i da bi ojačala javno zdravlje i sektor zdravstva.</s><s>Stvaranje zajednica koje su otporne na klimu znači upravljanje uticajima klimatskih promena uz primenu dobro poznatih i isprobanih intervencija u zdravstvu, kao što su obrazovanje, vakcinacija, vektorska kontrola, higijena hrane, hranljivi suplementi, primarna briga o zdravlju i mentalnom zdravlju, nadgledanje bolesti te priprema za katastrofe.</s><s>Prema Pagoda izveštaju49postoji visok racio u troškovima za dobre rezultate, a bolji rezultati se postižu ukoliko se planovi za adaptaciju implementiraju rano.</s><s>Neophodno je obezbediti angažovanje zdravstvenog sektora u odnosu na rizike od klimatskih promena.</s><s>Ovo uključuje povećanje svesti i poboljšanje znanja kod medicinara u praksi kako da sprovode, interpretiraju i procenjuju studije o uticaju na zdravlje.</s><s>Na osnovu izveštaja, 25 od 28 zemalja je razvilo svoje strategije.</s><s>Većina nacionalnih strategija zasniva se na instrumentima za borbu protiv klimatskih promena i u polju ljudskog zdravlja u tom smislu.</s><s>49Ibid</s>
<s>Efektivne nacionalne reakcije zahtevaju da zdravstveni sektor identifikuje strateške ciljeve i da predvidi pretnje.</s><s>Najvažniji korak u tim strategijama je da se naprave planovi adaptacije i odrede prioritetne aktivnosti, potrebe za sredstvima i specifične vremenske odrednice i procesi za implementaciju.</s><s>Tri četvrtine zemalja, koje su dale odgovore, razvile su ove strategije, uglavnom u odnosu na informacije, rano upozoravanje i hitne slučajeve.</s><s>Zemlje su, preko ankete, dale sledeće primere:</s>
<s>Austrija.</s><s>Zdravstveni ciljevi za Austriju 2012. godine odobreni su od strane Federalne zdravstvene komisije i Saveta Ministara.</s><s>Ukupni cilj je bio da se poboljša zdravlje svih ljudi u zemlji, bez obzira na nivo obrazovanja, prihode ili životnu situaciju.</s><s>Specifični zdravstveni cilj je bio da „se obezbede održivi prirodni resursi, kao što su vazduh, voda i tlo te zdravo okruženje za buduće generacije“, 50 te da se govori o adaptaciji na klimatske promene.</s><s>Belgija.</s><s>U najnovijoj verziji procedura i politike javnog zdravlja, uzimaju se u obzir izazovi klimatskih promena, a isto važi za za nacionalni plan za ozon i zagrevanje.</s><s>Hrvatska.</s><s>Ministarstvo zdravlja Hrvatske odobrilo je Protokol o procedurama i preporukama za zaštitu od vreline 2012.</s><s>Razvija se i plan za delovanje u zdravstvu.</s><s>EU je podržala razvoj hrvatske strategije za adaptaciju za period do 2040, kao i strategiju smanjenja CO2 do 2030.</s><s>Finska.</s><s>Predviđa se da nacionalni plan adaptacije do 2022. pruži zemlji kapacitet da se adaptira na promene i da upravlja rizicima.</s><s>Zdravstveni sektor treba da pruži visok nivo usluga koji omogućava dobar nadzor nad bolestima – posebno zaraznim – i da obezbedi osnovne institucionalne zdravstvene potrebe u zaštiti (kao što je bezbedno snabdevanje vodom).</s><s>Ministarstvo za socijalna pitanja i zdravlje je opštinama obezbedilo smernice kako da klimatska pitanja ugrade u spremnost za zaštitu zdravlja i kako da obezede termalnu bezbednost (od vrelih talasa do jakih hladnoća), posebno za one koji su na dugotrajnoj nezi.</s><s>Litvanija.</s><s>Ova zemlja je napravila plan mera i pokazatelja za nadgledanje nacionalne strategije za adaptaciju na klimatske promene do 2030.</s><s>Rizici klimatskih promena se nalaze i u nacionalnom programu za javno zdravlje.</s><s>Holandija.</s><s>Zemlja je 2016. godine usvojila strategiju adaptacije za period do 2030.</s><s>Rizici se pominju i u programu za nacionalno zdravlje 2014. – 2020.</s><s>Primenjuje se plan za vrele talase i za nadzor novih patogena.</s>
<s>Slovačka.</s><s>Mere adaptacije i aktivnosti uključene su u nacionalni akcioni plan za životnu sredinu.</s><s>Definisano je nekoliko ciljeva, uključujući zdravstvena pitanja u svim politikama i strategijama u svim sektorima i na svim nivoima.</s><s>Ostali ciljevi su jačanje zdravstvenog i društvenog sistema, zaštita vodenih izvora, higijene i bezbedne hrane kroz preventivne i adaptivne mere.</s>
<s>Švedska.</s><s>Agencija za javno zdravlje Švedske napravila je akcioni plan za adaptaciju pod imenom „Javno zdravlje u klimi koja se menja“ 2017. godine.</s><s>Plan je ograničen na mandat Agencije i ne uključuje, još uvek, zadatke niti druge zainteresovane.</s><s>U izveštaju Svetske banke51 iz 2019. navode se glavni faktori uticaja na povećanje emisija u G20 za 2018. godinu.</s><s>Bruto društveni dohodak je, u odnosu na 1990. godinu, porastao za 150%.</s><s>Emisije CO2koje su vezane za energetiku su se, u istom periodu, povećale za 90 procenata.</s><s>Ukupno snabdevanje primarnom energijom je veće za 60%.</s><s>U istom vremenskom razmaku od 28 godina, stanovništvo zemalja G20 se povećalo za 30%.</s><s>Zanimljivo je da je intenzitet ugljenika energetskog sektora ostao na istom nivou, što je dobra vest, mada se očekivalo njegovo smanjenje.</s><s>Samo je energetski intenzitet ekonomije opao za nešto više od 30 procenata mada su i tu očekivanja bila mnogo veća.</s><s>U ukupnom zbiru, u zemljama G20 su emisije CO2 u periodu od 2005. do 2016. godine porasle za 1,4%.</s><s>Ukupno snabdevanje energentima za zemlje G20 za 2018. godinu ima sledeće vrednosti: 51Izvor: https://www.climate-transparency.org/wp-content/uploads/2019/11/Brown-to-Green-Report-2019.pdf, Slika 9 – Primarno snabdevanje energentima u G20 za 2018.</s><s>Godinu Ugalj je najzastupljeniji sa 31%, nafta prati sa 29%, gas 22%, a potom sa mnogo manjim vrednostima slede obnovljive energije sa 9 procenata, nuklearna sa 6% i ostale sa 3%.</s><s>Zemlje G20 još uvek imaju 60% energenata koji doprinose emisiji ugljen dioksida.</s><s>Kao ilustracija kakve promene mogu da se dese, poslužiće članak Fione Harvi52 u kome se iznosi podatak da je u toku pandemije u aprilu 2020. došlo do pada emisija od 17% u odnosu na 2019. godinu.</s><s>Kad su mere zatvaranja bile najstrože, u Velikoj Britaniji, na primer, Ove cifre mogu da deluju optimistično, međutim, autor ovog rada ih smatra katastrofalnim.</s><s>Naime, ako je u vreme potpunog zatvaranja došlo do pada od 17%, to znači da se ponašanje ljudi nije gotovo uopšte promenilo jer je preostalo 83% emisije.</s><s>Kada je zacrtani cilj planete emisija nula, onda moramo zaključiti da je jedan od ključnih faktora rast svesti o klimatskim promenama i njihovoj štetnosti za celu planetu te menjanje ponašanja.</s><s>3.2.5.</s><s>Reakcija u svetu</s>
<s>Zemlje članice Ujedinjenih Nacija su usvojile, već pomenuti, Sporazum iz Pariza koji je stupio na snagu novembra 2016.</s><s>Ovim sporazmom su se sve članice složile da će ograničiti globalni rast temperature na manje od dva procenta.</s><s>Do aprila 2018. godine 175 članica je ratifikovalo ovaj sporazum, a deset zemalja u razvoju je predalo nacionalne planove za adaptaciju kao odgovor na klimatske promene.53 Nakon toga je cilj smanjenja rasta temperature dat na iznosu od 1,5%.</s><s>Predviđa se da bi nulti nivo smanjenja mogao biti ostvaren do 2050. godine, uz naročito smanjenje metana.</s><s>Putanje su karakteristične po sledećim faktorima: Smanjenje potražnje energije;</s>
<s>Dekarbonizacija električne energije i drugih pokretačkih goriva; Elektrifikacija krajnjeg korišćenja energije; Velika smanjenja u poljoprivrednim emisijama; 52Izvor: https://www.msn.com/en-xl/northamerica/northamerica-top-stories/lockdowns-trigger-dramatic-fall-inglobal-carbon-emissions/ar-BB14kFtI?OCID=newswrap#image=BB14kFtI_1đ2 53Izvor: https://www.un.org/sustainabledevelopment/climate-change/, pristupljeno 14.5.2020.</s><s>Skladištenje ugljenika u geološkim rezervoarima uz korišćenje tehnologije.54 4. Reakcija zdravstvenog sektora</s>
<s>Zaposleni u zdravstvenom sektoru su jedan od glavnih nosilaca borbe protiv bolesti nastalih zbog klimatskih promena.</s><s>Osim toga, oni moraju i da preuzmu ulogu preventivnog delovanja i adaptacije.</s><s>Naravno da to ne treba da rade sami.</s><s>U svim delovanjima vezanim za ovaj problem treba da učestvuju i drugi sektori.</s><s>Mediji i ostala sredstva komunikacije, na primer, će imati veoma značajnu i odgovornu ulogu.</s><s>Društvene mreže, toliko popularne u celom svetu, su se već uključile u aktivnosti oko ekoloških pitanja.</s><s>Petrović et al55 čak tvrde da je suštinski neophodno da se društvene mreže integrišu sa obrazovanjem.</s><s>U slučaju klimatskih promena, obrazovanje može biti i neformalno da bi se saznanja prenela do što većeg broja ljudi.</s><s>Što više ljudi budu znali o opasnostima uzrokovanim klimatskim promenama i o načinu ponašanja da se posledice ublaže, to će biti bolje javno zdravlje, a ujedno i ukupna ekonomija.</s>
<s>Zdravstveni radnici za sada možda ne shvataju u potpunosti kako državna i nacionalna politika imaju direktan uticaj na zdravlje niti koliko je važan njihov glas po ovom pitanju.</s><s>Šeri Tordžman56 sa Instituta za društvenu politiku Kaledonije kaže: „Mi bukvalno jedemo, pijemo i udišemo javnu politiku.</s><s>Ona određuje kvalitet vazduha koji udišemo i vode koju pijemo.</s><s>Ona utiče na hranu koju jedemo – kako se seje i ubira, gde se distribuira i prodaje i koliko je plaćamo.</s><s>Ona kontroliše način na koji čistimo i nadgledamo bezbednost vode.“ Kao verni prenosioci informacija o zdravlju svojim pacijentima, članovima zajednice i političarima, lekari i medicinske sestre imaju i moralnu i profesionalnu odgovornost da deluju.</s><s>Organizacije zdravstvenih profesionalaca kao što su Američko udruženje medicinskih 54Izvor: https://www.ipcc.ch/sr15/, pristupljeno 12.5.2020. 55Petrović Nataša i dr (2012) Moguća obrazovna upotreba fejsbuka u okruženju visokog obrazovanja, Konferencija ICICTE, opis na https://scholar.google.com/citations?user=a8ApoxIAAAAJ&hl=en 56Izvor: https://noharm-uscanada.org/sites/default/files/documentsfiles/68/ClimateChangeandHealth_RoleforHealthCareSector_0.pdf sestara, Američka medicinska asocijacija i Američka asocijacija za javno zdravlje57 su zauzele stav o klimatskim promenama u rezoluciji58 u kojoj se navodi da zajednica zdravstvenih radnika kao celina treba da zastupa olakšavanje i izbegavanje klimatskih promena, da prati uticaj tih promena na ljudsko zdravlje i da pomaže pri adaptaciji do njima najvišeg mogućeg stepena.</s><s>Rad na prevenciji je od ključnog značaja.</s><s>Da bi to mogli da urade, i sami moraju najpre da budu dobro obavešteni o zdravstvenim implikacijama da bi mogli da obaveste i klijente i zajednice.</s>
<s>U tom smislu je u SAD i Kanadi osnovan i Konzorcijum za zdravstvenu pismenost koji predstavlja saradnju vodećih organizacija u radu na zdravstvanom obrazovanju.</s><s>Direktnim profesionalcima, kao što su lekari, medicinske sestre i bolničari, treba da se pridruže i administratori u zdravstvenim ustanovama i da permanentno obaveštavaju javnost kako politika o klimatskim promenama i izbori u potrošnji utiču na zdravlje zajednice.</s><s>Zdravstveni radnici mogu da vode ostale sopstvenim primerom tako što će smanjiti svoj ugljen-dioksid otisak59 i prihvatiti održivi stil života, na primer, manju zavisnost od putovanja automobilom.</s><s>Oni, dodatno, mogu da razmatraju troškove u svojim objektima i da nađu načine da pri nabavci opreme budu što „zeleniji“.</s><s>Imaju i vitalnu ulogu u lokalnoj i regionalnoj strategiji za klimatsku adaptaciju tako što pripremaju pacijente, zdravstvene objekte i zajednice da budu otporni i da se na najbolji način nose sa uticajem na zdravlje od strane klimatskih promena.</s>
<s>Ukoliko u zdravstveni sektor uračunamo, na jedan način, i sve farmaceutske kompanije, doprinos pravilnom izveštavanju bi mogao da bude mnogo veći, ako ni na koji drugi način, bar preko finansiranja aplikacija i/ili masivnih SMS-ova i različitih vrsta publiciteta i promovisanja aktivnosti.</s>
<s>U sektoru zdravstva, najveći objekti za zaštitu zdravlja, su svakako bolnice.</s><s>Statistika je pokazala da, u principu, bolnice troše dvostruko više ukupne energije po kvadratnom metru nego kancelarijski prostor.</s><s>To je razumljivo s obzirom na sve aparate koji se koriste za preglede i na laboratorije u sklopu bolnica.</s><s>Takođe, pacijenti su u bolnicama 24 sata dnevno, a osoblje se smenjuje u smenama tokom istog perioda, dok kancelarije bivaju napuštene posle radnog vremena pa nije potrebna energija ni za grejanje ni za osvetljenje.</s><s>Ipak, energetski efikasne bolnice mogu da uštede novac, da poprave kvalitet vazduha u samim objektima i da 57Ibid</s>
<s>58 American Public Health Association Policy # 20078, arhiva 59Uobičajeni izraz za ukupan doprinos zagađenju ugljen dioksidom. tako doprinesu javnom zdravlju.</s><s>Sa ekološki zdravim zgradama gde se za grejanje i svetlo koriste, na primer, solarne ploče, za toplu vodu podzemne termalne vode, potrošnja energije koja stvara CO2 se znatno smanjuje.</s><s>Čak i lokacija bolnice utiče na izloženost emisiji.</s><s>Na primeru Beograda i na osnovu iskustava pacijenata znamo da je velika razlika između bolnica na Bežanijskoj Kosi ili na Dedinju (obe u zelenom prostoru) u odnosu na Klinički centar(u samom gradu).</s>
<s>Kada se radi o vodi, uštede se mogu ostvariti u bolnicama uvođenjem sistema filtriranja vode iz vodovoda.</s><s>Kod hrane, nabavka za ishranu pacijenata i zaposlenih može da ide direktno od proizvođača, što je jeftinije i zdravije.</s><s>Postoje čak i ideje da se u bolnicama koje se prostiru na većem terenu van grada, naprave bašte za sveže povrće.</s><s>Meso u jelovnicima za pacijente bi trebalo da se nađe samo povremeno, najpre zbog zdravstvenih razloga generalno, ali i zbog toga što proizvodnja mesa povlači i velike emisije CO2.</s>
<s>Relativno nedavno su Međuvladin panel o klimatskim promenama i Nacionalna procena klimatskih promenaSAD60 u svojim pojedinačnim izveštajima sumirali efekte klimatskih promena na zdravlje.</s><s>Njihove projekcije ukazuju da će se uticaji povećavati disproporcionalno na štetu ranjive populacije i siromašnijih zajednica.</s><s>Direktan uticaj klimatskih promena na zdravlje odnosi se, prvenstveno, na morbidnost i mortalitet, kao i povrede povezane sa pojavom ekstremnog vremena – poplave, jake oluje ili požari.</s><s>U Evropi je, tokom talasa vreline 2003. godine umrlo više od 70.000 ljudi.</s><s>U Kaliforniji je tokom talasa vreline 2006. zabeleženo 655 smrti.</s><s>Uragan Katrina je izazvao 1800 smrtnih slučajeva, a više od 6.300 ljudi je umrlo u Hajan tajfunu na Filipinima.</s><s>Strategije za aktivnosti u klimatskim promenama, kao što je pomenuto, uključuju kobeneficije (nus-koristi) kojima se istovremeno smanjuju rizik i uticaj klimatskih promena i poboljšava javno zdravlje.</s><s>Na primer, smanjenje emisije iz prevoza se ostvaruje pomeranjem transporta na druge oblike (hodanje, biciklizam, javni transport) što daje ogromne zdravstvene koristi kroz fizičku aktivnost, uključujući smanjenje broja kardiovaskularnih bolesti, 60Climate change 2007.</s><s>Impacts, adaptation, and vulnerability, Contribution of working group II to the fourth assessment report of the Intergovernmental Panel on Climate Change. in: Parry ML Canziani OF Palutikof JP van der Linden PJ Cambridge University Press, str.58-73 dijabetes, osteoporozu, depresije i neke vrste raka.61 U kontekstu prevoza, „zelena“ goriva smanjuju zagađenje vazduha.</s><s>Isto se može navesti kao činilac kod termoelektrana i toplana.</s><s>Svi čisti izvori energije značajno utiču na smanjenje zagađenja u ambijentu, a time se postiže smanjenje kardiovaskularnih bolesti i smrtnost dece.</s><s>Smanjenje potrošnje mesa u razvijenim zemljama ili bogatijim delovima zemalja u razvoju dovodi do smanjenja proizvodnje metana62, ali opet i do smanjenja kardiovaskularnih bolesti i nekih vrsta raka.</s>
<s>Urbano ozelenjavanje i zelena infrastruktura imaju za rezultat višestruke koristi smanjeno zagađenje vazduha, filtracija vode, smanjen rizik od poplave, manji energetski troškovi, zeleni prostori za fizičke aktivnosti, manje stope kriminala i nasilja.</s><s>Neki programi pripreme su eksplicitno ugradili jačanje društvenih mreža u zajednicama, a posle velikih prirodnih katastrofa, u programima obnove, dolazi do slaganja zajednice da se smanje društvene nejednakosti ili rasna segregacija.</s><s>Nadzor, vrednovanje i istraživanje imaju vitalni značaj jer koriste podatke da informišu zajednice i donosioce odluka, da odrede prioritete u delovanju i unaprede zdravlje.</s><s>4.2.1.</s><s>Primer delovanja zdravstvenog sektora iz San Dijega Koalicija za zdravlje životne sredine63 (EHC – The Environmental Health Coalition) se bori za zdravu životnu sredinu u San Dijegu i regionu Tihuane već decenijama.</s><s>Ova Koalicija deluje u zajednicama sa niskim prihodima kao što su Siti Hajts i Nešenl Siti (City Heights, National City), a koje predstavljaju dom za imigrante i izbeglice iz preko 60 zemalja.</s><s>EHC je stupila u partnerstvo sa La Maestra zdravstvenim centrima da bi pružila obuku i materijale za osoblje klinike, kao i za klijente, sa obaveštenjima o vezi između zdravlja i klimatskih promena.</s><s>Na ovoj najjužnijoj granici Kalifornije, klimatske promene već izazivaju talase vrućine koji obaraju sve rekorde, izazivaju spontane požare, pogoršavaju kvalitet vazduha i predstavljaju pretnju za snabdevanje vodom.</s><s>61Može da bude relevantna opaska da su za vreme vanrednog stanja mart/april 2020. (nije radio javni prevoz) mnogi građani Beograda pešačili do svog odredišta.</s><s>Čim je javni prevoz ponovo dozvoljen, vratili su se starim navikama.</s><s>Permanentno obrazovanje o fizičkim aktivnostima je neophodno.</s><s>62Metan je jedan od većih nus-proizvoda na stočnim farmama.</s><s>63http://www.phi.org/wp</s>
<s>Intervencije u javnom zdravlju content/uploads/migration/uploads/application/files/h7fjouo1i38v3tu427p9s9kcmhs3oxsi7tsg1fovh3yesd5hxu.pdf Koalicija je pripremila lako pristupačne i dopadljive dvojezične materijale o zagađenju vazduha, „nevidljivoj pretnji“ klimatskih promena, uticaju tih promena na zdravlje.</s><s>Materijali uključuju brošure, postere i program za promotere u kojima se naglašavaju akcije koje svako može da preduzme u svom domu i u zajednici.</s><s>EHC je obučila preko 50 članova osoblja La Maestre i promotera koristeći pristup „dubokog obrazovanja“ koji započinje sa pitanjima pojedincima i porodicama, a tek onda se širi na zajednicu i na globalna pitanja.</s><s>U slučaju klimatskih promena, na primer promoteri su podučavali kako porodice mogu da štede novac koristeći energiju efikasnije, da prate potrošnju kilovata, da isključuju svetla, zamene obične sijalice za štedljive.</s><s>Trenutna i direktna ušteda je dovela do manjeg zagađenja vazduha u zajednici, a globalno je smanjena emisija CO2.</s><s>Naravno, ovde se radi o malim uštedama i promenama na globalnom nivou, ali kako izreka kaže – zrno po zrno = pogača.</s><s>Kod zdravstvenog osoblja EHC i La Maestra su sproveli mnogo specijalizovaniju obuku, pripremajući ih da prenesu ključne poruke javnosti i zvaničnicima o značaju rešavanja pitanja klimatskih promena.</s>
<s>Klinika planira da doda još dva pitanja u svoje upitnike: (1) Imate li klima uređaj? (2) Da li živite u blizini zelenog pojasa (cool island)?</s><s>Odgovori i svedočenja na ova i ostala pitanja se zatim povezuju sa zastupanjem delovanja cele zajednice.</s><s>EHC je otkrila da stanovnici u saradnji sa zdravstvenim radnicima imaju snažan uticaj i mogu dosta doprineti poboljšanju stanja.</s>
<s>Klimatske promene su u Inglvudu pitanje društvene pravde.</s><s>Inglvud64 se nalazi na ukrštanju dva autoputa odmah ispod uzletne piste Međunarodnog aerodroma u Los Anđelesu, jednog od najprometnijih u svetu.</s><s>Zajednicu čini preko 80% Afro-Amerikanaca.</s><s>Ceo grad je izložen visokim nivoima zagađenja vazduha i buke, te arsenika u zemljištu.</s><s>Za ove ljude je to pitanje društvene pravde.</s>
<s>Institut za izučavanje socijalne pravde (SJLI - Social Justice Learning Institute) i Kolaboracija za održivi Inglvud (Sustainable Inglewood Collaborative) odlučili su da pomognu zajednici da se uključi u lokalne procese planiranja koji bi mogli da promene 64Inglewood; izvor ibid</s>
<s>4.2.2.</s><s>Primer iz Inglvuda situaciju.</s><s>Krenulo se od Generalnog (urbanističkog) plana.</s><s>Pored građana i dve navedene institucije, pridružili su se lokalne firme, budžetski organi i lokalne vlasti.</s><s>U toku 14 meseci su se održavale radionice za procenu potreba zajednice, forumi za razvoj šire vizije, informativni sastanci gde su se podaci obrađivali.</s><s>U ovom postupku je prepoznato devet ključnih područja: transport, urbano ozelenjavanje, energetici, otpad, voda, kvalitet vazduha, upotreba zemljišta, zoniranje i hrana.</s>
<s>Članovi Kolaboracije su pregledali sve podatke nastale lokalno, a onda izvršili reviziju sličnih pokušaja širom Amerike i izneli u javnost sve lokalne potrebe i pitanja.</s><s>Ključna partnerstva su ojačala ceo proces.</s><s>Na primer, Regionalni sekretarijat za javno zdravlje Los Anđelesa je radio sa mladima celog leta da bi napravili dublju procenu koristeći instrumente Zajednica za izvrsnost u ishrani, fizičkoj aktivnosti i sprečavanju gojaznosti (Communities of Excellence in Nutrition, Physical Activity and Obesity Prevention).</s><s>Jedna nezavisna organizacija (Tree People) je pomagala u planiranju svojim ogromnim iskustvom u urbanom ozelenjavanju i pitanjima vode.</s><s>Gradski sekretarijat je bio uključen od samog početka.</s><s>Oktobra 2014. godine sastavljen je sveobuhvatan plan sa strategijama za poboljšanje jednakosti u zdravlju, smanjenju štetnih gasova i opštim potrebama zajednice.</s><s>Ovaj plan je već poslužio da se izvrše promene u saobraćaju.</s><s>Usledila je i obrazovna kampanja da se i formalno obezbedi podrška za plan.</s><s>Od izgradnje partnerstva do dobro izučenih pitanja ponuđena su rešenja koja će biti ugradljiva, efektivna i prihvaćena.</s>
<s>4.2.3.</s><s>Primer akcije „Medicinske sestre za zdrave i sveže domove“ Jedan student socijalnih nauka i jedna studentkinja koledža za medicinske sestre, boravili su na razmeni studenata u inostranstvu.</s><s>Tamo su saznali kako sestre koje rade na javnom zdravlju, pomažu zajednicama sa niskim prihodima.</s><s>Oni su odlučili da smisle kako da integrišu klimatske promene u rad na javnom zdravlju.</s><s>Našli su podjednako voljne partnere u Sekretarijatu za javno zdravlje Freznoa, gde je osoblje već bilo svesno da velike vrućine predstavljaju problem za njihove klijente.</s><s>Podneli su predlog za projekat „Medicinske sestre za za zdrave i sveže domove“ na konkursu pod pokroviteljstvom Zdravstvena briga bez škodljivosti (HCWH – Health Care Without Harm) i dobili deset hiljada dolara da implementiraju svoj predlog.</s><s>Frezno, koji je najveći američki proizvođač voća i povrća, postaje sve topliji zbog klimatskih promena.</s><s>Godišnje ima 92 dana kada su temperature preko 40 stepeni, a prognoze su da će se to povećatiza 22 do 30 procenata do 2050.</s><s>Frezno je etnički raznolik i ima niske prihode.</s><s>Gotovo polovina stanovnika su Latino porekla, preko 8% su Azijati, 5% Afro-Amerikanci, a 22% žive u siromaštvu.</s><s>Mnoge siromašne porodice žive u pretrpanom smeštaju lošeg kvaliteta bez klima uređaja i ne mogu da, u svojim već nategnutim budžetima, nađu novac za hlađenje domova.</s><s>Krenuli su u izučavanje literature o vrućini, o kućnom okruženju, klimatskim promenama i zdravlju.</s><s>Studenti dobrovoljci su izašli i na teren da nauče kako se vrše procene efikasnosti energenata.</s><s>Pružili su informacije o olakšicama za plaćanje za porodice sa niskim prihodima (na primer, popravke i računi za struju).</s><s>Koristeći procenu za astmu kao templat, razvili su procenu za rizik od vrućine u obliku kratke liste sa pitanjima o stanju prozora, barijerama za klima uređaje (sama nabavka ili visoki računi za struju) i slično.</s><s>Bilo je potrebno manje od 3 minuta da se formular popuni.</s><s>Potom su studenti kreirali kratke informativne materijale i obučili medicinske sestre iz sektora javnog zdravlja da ih prenesu stanovnicima i da podatke o preporukama proslede nadležnim organima.</s><s>Medicinske sestre su uzvratile dodatnim predlozima, na osnovu svog iskustva te omogućile još jednostavnije popunjavanje formulara.</s><s>Postupak je u toku i uskoro će biti izvršeno vrednovanje da se sagleda da li je ovo dobar način da se stanovnici ranjivi toplotom identifikuju, pripreme i obezbede.</s><s>Republika Srbija još nije usvojila Zakon o klimatskim promenama iako su predstavnici vlasti u izjavama za medije tvrdili da će to biti urađeno do kraja 2019. godine.</s><s>U martu 2018. usvojen je program javne rasprave o ovom zakonu.</s><s>Nacrt je bio i elektronski predstavljen.65 Potom je 14. juna 2018. podnet izveštaj o javnoj raspravi.66 U primedbama, koje su učesnici javne rasprave dostavili predlagaču, zanimljivi su podaci koje je iznela „Alijansa za zdravlje i životnu sredinu (HEAL)“ 67 Prema njihovim saznanjima, region Jugoistočne Evrope ima godišnji gubitak od 19% BDP-a zbog troškova povezanih sa slučajevima smrti uzrokovanih zagađenjem vazduha.</s><s>U Srbiji, tvrdi Alijansa, zdravstveni troškovi vezani za zagađenje vazduha iznose 33,5% BDP-a.</s><s>Uz takvo stanje je veoma čudno da Zakon o klimatskim promenama još nije donet.</s><s>Još je čudniji odgovor na primedbu na član 17 predloženog zakona: „U Nacrtu zakona date su nadležnosti Saveta u načelu (...) pa nije potrebno posebno navođenje sektora zdravlja.“</s>
<s>U traganju za odgovorima pretraživali smo internet putem ključnih reči kao što su: zeleni programi, ekologija, klimatske promene, energetika i klima.</s><s>Došli smo do zaključka da su akcije sporadične, nemaju sistem u organizovanosti i oslanjaju se na građansku inicijativu.</s><s>Kod ozelenjavanja postoje organizovane aktivnosti lokalnih vlasti.</s><s>Takođe, kod 65Izvor: www.ekologija.gov.rs , pristupljeno 20.4.2020. 66Izvor:https://www.ekologija.gov.rs/izvestaj-o-javnoj-raspravi-o-nacrtu-zakona-o-klimatskim-promenama/, pristupljeno 22.4.2020.</s>
<s>Slede neke od aktivnosti: pošumljavanja postoji Strategija pošumljavanja Republike Srbije u funkciji upravljanja rizikom od bujičnih poplava68 koju je izradio Institut za šumarstvo.</s>
<s>sredinu; b) Radionica: Unapređenje srednjeročnog i dugoročnog planiranja prilagođavanja na izmenjene klimatske uslove u Republici Srbiji. c) Ministarstvo za zaštitu životne sredine i Program UN za razvoj.</s><s>Dijalog o klimatskim promenama u Srbiji, jačanje partnerstava. d) Više konkursa za inovativna rešenja u oblasti klimatskih promena. e) Brojni domaći i međunarodni sastanci na istu temu.</s><s>2. Zelena akcija Srbije – Akcija: Odbranimo reke Stare planine Facebook (https://www.facebook.com/groups/ZelenaAkcijaSrbije/) 3. Zelena lista Srbije – Akcija: Oplaneti se!</s><s>Recikliraj!</s><s>Lokalne akcije realizovane su u 12 gradova u Srbiji – Bački Petrovac, Novi Sad, Kruševac, Trstenik, Raška, Gornji Milanovac, Vranje, Vučje, Pirot, Knjaževac, Niš, Bor i Pirot (http://www.oplanetise.com/projekti/)</s>
<s>4. Energetski portal – Akcija: Peticija protiv plastike (https://www.energetskiportal.rs/peticija-protiv-plastike/) 5. Koliko se klima promenila u Srbiji u poslednjih 30 godina, informativni vebsajt Klima101. (https://www.klima101.rs/osmotrene-klimatske-promene-srbija/) Na zvaničnom sajtu Ministarstva zaštite životne sredine, pristupačni su svi dokumenti koji predstavljaju osnov delovanja ovog ministarstva.</s><s>Oni se odnose na: Zaštitu životne sredine</s>
<s>Poslednji izveštaj iz oblasti zaštite životne sredine postavljen je avgusta 2014. godine.</s><s>U Strategijama postoje Nacionalni program zaštite životne sredine i Strategija upravljanja otpadom.</s><s>U prvopomenutom, koji ima preko 200 stranica, iznose se načela, daju se opisi pravnog okvira i stanja.</s><s>Zakon još nije usvojen.</s><s>Na zvaničnom sajtu Ministarstva zdravlja Srbije ima 367 rezultata za pretragu pod terminom javno zdravlje.</s><s>Odnose se na konkurse za prijem u zdravstvene ustanove.</s><s>Kao aktuelno ili vesti, nude se informacije o COVID19 virusu.</s><s>Pokušali smo da dobijemo informacije o tome šta zdravstveni sektor čini u vezi sa klimatskim promenama, međutim, nema elektronskog odgovora, a ličnim odlaskom, takođe, nismo saznali ništa.</s><s>Istine radi, treba reći da je u vreme naših pokušaja, pandemija COVID 19 bila u jeku.</s><s>Zavod za javno zdravlje na svom sajtu daje izveštaje o kvalitetu zdravstvene zaštite.</s><s>Poslednji izveštaj je za 2018 godinu69.</s><s>Iz izveštaja se može videti da je, između ostalog, održano 14 edukacija zdravstvenog osoblja u Centru za higijenu i humanu ekologiju70, međutim, bez navođenja teme edukacije.</s><s>Na sajtu navedenog Centra možemo naći podatke o uzorkovanju, fizičko-hemijskom ispitivanju, mikrobiološkom ispitivanju i davanju stručnog mišljenja.</s><s>U pod-meniju aktuelnosti, poslednja objava je postavljena januara 2019. godine, a nijedna od objava se ne odnosi na temu ovog rada.</s><s>5. Istraživanje</s>
<s>Ujedinjene Nacije (UN)71su definisale klimatske promene kao „promenu klime koju direktno ili indirektno pripisujemo aktivnostima čoveka, a koja menja sastav globalne atmosfere i koja se, pored prirodne promenljivosti klime, može posmatrati tokom komparativnih perioda vremena.“</s>
<s>70Izvor: http://www.izjzkg.rs/centri/centar-za-higijenu-i-humanu-ekologiju 71UNFCC (12), archive, United Nations Framework Convention on Climate Change, Article 3 Principles, pristupljeno UN su napravile okvir za konvenciju o klimatskim promenama i međunarodni ugovor je potpisan 9. maja 1992. u Rio de Žaneiru72.</s><s>Tada su postavljeni ciljevi da se stabilizuju koncentracije ugljendioksida (efekat staklene bašte) do nivoa kojim bi se sprečilo opasno mešanje u klimatski sistem.</s><s>Ugovor je ratifikovan dve godine kasnije od strane 197 zemalja.</s><s>Potom su se zemlje članice, koje su ratifikovale sporazum, okupljale jednom godišnje da razgovaraju o istoj temi, da bi 1997. bio potpisan Protokol iz Kjota73, kojim su se razvijene zemlje obavezale da će smanjiti emisije CO2do 2012. godine, što je amandmanom iz Dohe produženo na 2020.</s><s>Usledio je Sporazum u Parizu74 2015. godine koji je ratifikovalo 175 zemalja, a kojim je dogovoreno da se nivo emisije smanji na 1,50 C. Ovaj sporazum je stupio na snagu novembra 2016.</s>
<s>Napravljen je i okvir za klimu i širenje znanja (United Nations Framework Convention on Climate Change) sa priručnikom75 za implementaciju, koji su mogli da koriste donosioci odluka u manje razvijenim zemljama.</s><s>Priručnik nosi naziv “Climate – get the big picture”.</s><s>U vodiču76 koji je napravljen za zemlje u razvoju ili zemlje koje su se naknadno pridružile projektu, se identifikuje niz zajedničkih izazova sa kojima se zemlje suočavaju u implementaciji NDC (Nationally Determined Contributions – Nacionalno određeni doprinosi).</s><s>Između ostalog, ovo uključuje: ✓ Izgradnju svesti o potrebi za koristima i delovanju zainteresovanih strana, uključujući ključna vladina ministarstva; ✓ Usklađivanje tokova i integrisanje teme klimatskih promena u procese planiranja i razvoja;</s>
<s>73Izvor: https://www.investopedia.com/terms/k/kyoto.asp, pristupljeno 14.5.2020. 74Izvor: https://assets.nrdc.org/sites/default/files/paris-agreement-climate-change-2017-ib.pdf, pristupljeno 75Izvor: https://unfccc.int/resource/bigpicture/, pristupljeno 23.jula 2020. 76Izvor: https://unfccc.int/nationally-determined-contributions-ndcs, pristupljeno 14.5.2020.</s><s>CDC fondacija77 (Centers for Disease Control and Prevention – Centri za kontrolu i prevenciju bolesti) definiše javno zdravlje78 kao naučnu disciplinu koja štiti i unapređuje zdravlje ljudi i njihovih zajednica.</s><s>Ovo se postiže promovisanjem zdravog načina života, istraživanjem bolesti, sprečavanjem povreda, otkrivanjem, sprečavanjem i reagovanjem na zarazne bolesti.</s>
<s>Haskel et al79 tvrde da postoji značajan broj podataka koji dokazuju obrnut odnos između zdravog stila života, uključujući i fizičke aktivnosti, i negativnih zdravstvenih rezultata tokom celog čovekovog životnog veka.</s><s>Najjednostavnjim rečima, što je veća aktivnost stanovništva, to je manja mogućnost dobijanja znatnog broja hroničnih bolesti.</s><s>Džon Hopkins Institut80 definiciji javnog zdravlja dodaje i produžavanje životnog veka i poboljšanje kvaliteta života.</s><s>Javno zdravlje je interdisciplinarno polje za koje su značajni i epidemiologija, biostatistika, društvene nauke te upravljanje zdravstvenim sektorom. .</s><s>Učesnici u sprovođenju javnog zdravlja Problemi u funkcionisanju sistema javnog zdravlja i zdravstveno stanje stanovništva su problemi u čijem rešavanju treba da učestvuju svi akteri koji sprovode javno zdravlje u nekoj zemlji.</s>
<s>Vodeću ulogu u oblasti javnog zdravlja u Republici Srbiji i mnogim zemljama sveta imaju specijalizovani zavodi i instituti za javno zdravlje.</s><s>Ove ustanove u cilju obavljanja specifičnih delatnosti organizuju se na državnom, regionalnom i gradskom nivou.</s><s>Njihov glavni zadatak je da koordiniraju sveobuhvatnu oblast javnog zdravlja i neposredno učestvuju u promociji zdravlja, prevenciji bolesti, unapređenju fizičkog i mentalnog zdravlja stanovništva, zaštiti životne i radne sredine u saradnji sa drugim relevantnim ustanovama i organizacijama.</s>
<s>Svetska zdravstvena organizacija je u trećem poglavlju svog osnivačkog akta istakla značaj uloge cele zajednice u preventivi, očuvanju i poboljšanju javnog zdravlja.</s><s>Knjiga Kordije Ču 81 govori i o učešću čitavih zajednica, lokalnih i širih, u očuvanju javnog zdravlja.</s><s>Ona je dala konceptualni okvir za ulogu zajednice i postavila modele aktivnosti.</s><s>Tip pitanja kojima zajednica treba da se bavi odnosi se na kontrolu, predstavljanje i uključenje zajednice 77CDC fondacija je nezavisna, neprofitnaorgaizacijakojapomaže u sklapanjupartnerstavaizmeđuCentarazakontroluiprevencijubolestiiorganizacijaizprivatnogsektora.</s><s>78Izvor:https://www.cdcfoundation.org/what-public-health, pristupljeno 14.5.2020. 79Izvor: https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/19463850/Huskell, W., Blair, S., O´Hill, J (2009.):časopisPreventive Medicine; Health outcomes and importance for public health policy, str. 280; pristupljeno 18.5.2020. 80John Hopkins Bloomberg School of Public Health, archive, pristupljeno 14.5.2020. 81Chu, Cordia, (1994) Ecological Public Health: From Vision to Practice, Univerzitet Toronto, str.232-239 Izvor: www.researchgate.net › publication › 306239533 , pristupljeno 18.5.2000. ka spoljnim telima.</s><s>Modeli delovanja uključuju razvoj zajednice, saradnju i izgradnju koalicije te intervencije zasnovane na potrebama zajednice.</s><s>5.4.</s><s>Javno zdravlje u Srbiji</s>
<s>Pod pokroviteljstvom Evropske Unije, Klimatski forum82 je objavio studiju o Proceni ranjivosti na klimatske promene za Srbiju.</s><s>U studiji se analiziraju svi oblici sadašnjih i budućih klimatskih rizika, od prirodnih katastrofa, preko vodnih resursa i uticaja na eko sisteme do adaptacije na promene.</s>
<s>U studiji se kaže da u Strategiji javnog zdravlja Republike Srbije klimatske promene i njihov uticaj uopšte nisu razmatrane.</s><s>Tvrdi se da su pojedini ciljevi postavljeni u ovoj strategiji kompatibilni sa opštim ciljevima adaptacije u sektoru zdravstva.</s><s>Kad se radi o smanjenju rizika od prirodnih katastrofa, središnji strateški dokument je Nacionalna strategija zaštite i spasavanja u vanrednim situacijama.</s><s>Ona prepoznaje klimatske promene kao jedan faktor koji utiče na sistem zaštite u vanrednim situacijama, a smanjenje rizika od katastrofa postavlja kao nacionalni i lokalni prioritet.</s><s>Ovaj dokument, takođe, daje i pregled svih institucija koje su uključene u sistem zaštite u vanrednim situacijama.</s><s>Drugi značajan dokument iz ove oblasti je Strategija zaštite od požara za period 2012-2017.83 U sklopu preporuka koje se daju, kao jedan od prioriteta se navodi adaptacija na klimatske promene.</s><s>Zakonska regulativa je, u tom smislu, napredovala, ali kod adaptacije je došlo samo do smanjenja štete, a ne i do korišćenja pozitivnih efekata.</s><s>U studiji se tvrdi da je implementacija adaptacije način za unapređenje konkurentnosti pojedinih industrija ili geografskih područja.</s><s>One su sastavni deo planiranja održivog razvoja, najviše zbog međusobne povezanosti industrija.</s><s>Na primer, adaptacije u poljoprivredi će zavisiti i od upravljanja vodnim bogatstvom i od infrastrukure.</s><s>Strategija održivog razvoja napravljena je pre 12 godina, 2008. godine, međutim, autor nije uspeo da nađe statističke podatke o do sada ostvarenim rezultatima.</s><s>Na sajtu Republičkog zavoda za statistiku84 stoji samo podatak da je napravljena resorna grupa za sprovođenje Agende održivog razvoja 2015. godine.</s><s>Ipak, treba reći da se na istom sajtu može naći 27 pokazatelja dobrog zdravlja, od kojih je dostupno za 82Izvor: https://d2ouvy59p0dg6k.cloudfront.net/downloads/cva_srbija_srpski.pdf 83Prema Ibid</s>
<s>84Izvor:http://sdg.indikatori.rs/, pristupljeno 15.5.2020. 85Izvor: http://sdg.indikatori.rs/area/good-health-and-well-being/, pristupljeno 15.5.2020. 5.5.</s><s>Bolesti izazvane klimatskim promenama 5.5.1.</s><s>Bolesti izazvane povećanjem toplote vazduha Kako globalne temperature rastu, svedoci smo sve više vrelih dana.</s><s>Toplotni udari i iscrpljenost su direktna posledica ove pojave.</s><s>Međutim, dokazano je i da stanje stresa izazvano toplotom, može da uveća kardiovaskularne i probeme sa bubrezima.</s><s>Istraživački program za globalne promene86 iz 2016.godine izvestio je da se predviđeno povećanje od nekoliko hiljada na nekoliko desetina hiljada preranih smrti može očekivati širom SAD u letnjim mesecima kao rezultat visokih temperatura vazduha.</s><s>Određeni faktori rizika čine ljude osetljivijim na temperature.</s><s>Deca i starije odrasle osobe trpe veći rizik, kao i ljudi sa određenim hroničnim bolestima ili oni pod specifičnom terapijom (na primer, pilule za izbacivanje tečnosti ili anti-psihotični lekovi).</s><s>Vrućinu posebno teško podnose i ljudi koji rade napolju ili koji provode dosta vremena napolju.</s><s>Život u urbanim sredinama, takođe, može povećati šanse za izloženost vrućini zbog efekta „urbanog ostrva“.</s><s>Naime, betonirani pločnici i asfaltirane ulice, kao i betonske zgrade, zadržavaju toplotu i mogu doprineti da temperatura u gradovima bude i do 100C viša nego u ruralnim sredinama.</s>
<s>Ukoliko ne dođe do smanjenja efekta staklene bašte i smanjenja atmosferskih koncentracija CO2, kvalitet vazduha će se znatno pogoršati.</s><s>Topliji dani neizbežno vode ka povećanoj količini nivoa ozona pri površini zemlje, a to je glavni sastojak smoga87.</s><s>Spontani požari se javljaju češće i zahvataju veće teritorije, oslobađajući opasne čestice i gasove u atmosferu.</s><s>Sezone alergija su produžene i pojačane.</s><s>Program tvrdi da od astme preko kardiovaskularnih bolesti do mortaliteta na sve utiče zagađenost vazduha.</s><s>SZO je procenila da je zagađenje vazduha odgovorno za oko sedam miliona smrti godišnje u celom svetu, a da bi smanjenje sagorevanja fosilnih goriva moglo da spasi dva i po miliona života godišnje do 2050. godine.</s><s>86Global Change Research Program; https://www.yaleclimateconnections.org/2019/08/how-climate-changethreatens-public-health/, pristupljeno 23.4.2020. 87Engleska reč smoke (dim) i fog (magla) spojile su se u skraćen izraz smog da bi opisale pojavu u Londonu polovinom 18. veka i kasnije, kada su se mnoge fabrike nalazile u samom gradu i sagorevale ugalj za rad mašina.</s><s>5.5.3.</s><s>Bolesti koje prenose insekti i arahnidi88 Kako se razna mesta sve više zagrevaju, a periodi bez mraza produžuju, stvorenja koja prenose bolesti, kao što su komarci i krpelji, će pojačati i proširiti svoje aktivnosti.</s><s>Aedes aegypti komarac već prenosi viruse u toplijim klimama, a i može da bude vektor za brojne bolesti.</s><s>On se, kao vrsta, raširio u SAD, a prenosi i virus Zapadnog Nila.</s><s>Majkl A. Robert89 je izučavao rizike povećanog prenosa bolesti denga90 u SAD, u toplijim predelima.</s><s>On tvrdi da je toplota vazduha značajno proširila domet komaraca, a takođe je skratila period inkubacije bolesti pre prenosa te produžila životni vek komaraca.</s><s>Bolesti koje prenose krpelji su, takođe, pod uticajem klimatskih promena.</s><s>Prema studiji iz 2016. godine u Agenciji za javno zdravlje Nacionalne mikrobiološke laboratorije u Kanadi, toplije zime će verovatno povećati broj krpelja koji prežive zimu i produžiti njihovu aktivnu sezonu.91 Autori napominju da će širenje krpelja biti sporije od širenja letećih insekata tako da će se i bolesti, koje oni prenose, širiti sporije.</s><s>Voda je značajna i za populacije komaraca i krpelja.</s><s>Komarci zavise od stajaćih voda za razmnožavanje, a krpeljima je potrebno vlažno okruženje da bi rehidrirali, pa će sušna područja biti po manjim rizikom.</s>
<s>88 Beskičmenjaci artropodi kao što su pauci, škorpioni, krpelji i sl. 89Robert, Michael A. (2019), profesor na Univerzitetu nauka u Filadelfiji, članak u časopisu Ekonomist, štampano izdanje, februar 2020., str.86</s>
<s>90Denga bolest izazvana virusom, praćena visokom temperaturom i jakim bolovima u zglobovima 91National Microbiology Laboratory; Public Health Agency of Canada (2016) Izvor:https://www.canada.ca/en/environment-climate-change/services/species-risk-public-registry/recoverystrategies/round-leaved-greenbrier-2017.html Slika 10 – Uticaj klimatskih promena na ljudsko zdravlje Izvor - https://www.cdc.gov/climateandhealth/effects/default.htm (U smeru kazaljki na satu - Tumačenje: Centralni tekst – posledice klimatskih promena: Rastuće temperature, ekstremnije vreme, viši nivoi mora, povećani nivoi CO2.</s><s>Spoljni krug vode ka: Surovo vreme, zagađenje vazduha, promene u vektor ekologiji, povećani alergeni, uticaj na kvalitet vode, uticaj na snabdevanje vodom i hranom, degradacija okruženja, ekstremna toplota.</s><s>Kvadrat od prvo levo gore – Povrede, smrti, uticaj na mentalno zdravlje; Astma i kardiovaskularne bolesti; Malarija, denga, encefalitis, hanta virus, groznica doline Rift, lajmska bolest, čikanganija, virus Zapadnog Nila; Respiratorne alergije, astma; Kolera, kriptosporidijaza, kampilo bakterija, leptospiroza, štetno cvetanje algi; Neuhranjenost, bolesti dijareje; Prisilna migracija, građanski sukobi, uticaji na mentalno zdravlje; Bolest i smrt vezani za toplotu, kardiovaskularni kolaps.</s><s>5.5.4.</s><s>Pristup bezbednoj hrani i vodi</s>
<s>Očekuje se da će klimatske promene, u mnogo slučajeva, negativno uticati na žetvu useva i na bezbednost hrane.</s><s>Poplave, suše i oluje mogu da izbrišu celu setvu i opustoše polja.</s><s>Više temperature usporavaju rast nekih useva, na primer, kukuruza.</s><s>Infestacija štetočinama i izloženost patogenima će porasti.</s><s>Povišeni nivoi ugljen dioksida smanjuju hranljive vrednosti žitarica kao što su pšenica i pirinač.</s><s>Vrućina je, dodatno, smanjila prinos mleka na stočnim farmama.</s><s>Američki Sekretarijat za poljoprivredu92 je dokazao da krave proizvode manje mleka tokom toplih perioda, ali i da mleko ima manje masnoće, čvrste materije i sadržaja belančevina.</s><s>Smanjena proizvodnja će kao posledicu imati povišene cene, što će najviše pogoditi zajednice sa niskim prihodima.</s>
<s>Povišene temperature utiču i na kvalitet vode.</s><s>One izazivaju rast cvetajućih algi, a oluje i porast nivoa vode u moru, kvare infrastrukturu otpadnih voda i pijaće vode.</s><s>Sam rast nivoa mora ima negativan uticaj na javno zdravlje u smislu plavljenja i izlaganja sve više ljudi kontaminiranoj vodi.</s>
<s>U gradovima gde se kišnica i otpadne vode preklapaju u infrastrukturi, jake oluje izazivaju oštećenja vodo sistema i dovode do izlivanja kanalizacije u rezervoare u kojima se filtrira kišnica.</s><s>Prema gore pomenutom Pacovom istraživanju takvog izlivanja u Čikagu, ovaj grad može da očekuje 50 do 120% više događaja izlivanja do 2100. godine.</s><s>5.6.</s><s>Bezbednost i zdravlje tokom ekstremnog vremena Od uragana do spontanih požara, ekstremno vreme predstavlja i rizik za zdravlje.</s><s>Prema pomenutom izveštaju o zdravlju i klimatskim promenama, primarni uticaj uključuje smrt, bolest i povrede, pogoršavanje već stečenih stanja bolesti i negativne uticaje na mentalno zdravlje.</s><s>U studiji objavljenoj 2019. godine, Tod Pageč93 iznosi nalaz da se broj smrtnih ishoda izazvanih tropskom olujom po većini scenarija za klimatske promene povećava za čak 52%.</s>
<s>Ekstremno vreme može narušiti i infrastrukturu zdravstvenog sektora, čime se otežavaju mogućnosti da pacijenti dobiju negu koja im je potrebna.</s><s>Tokom uragana Sendi, šest bolnica i 26 rezidencijalnih objekata za negu bilo je zatvoreno, što je prevedeno u cifre, značilo 75.000 ljudi bez odgovarajuće nege.</s><s>Čak i kad ekstremno vreme prođe, pitanja mentalnog zdravlja se zadržavaju.</s><s>Najčešći problemi su post-traumatski poremećaj u stresu, depresija i opšta anksioznost.</s><s>92USDA Izvor: https://www.usda.gov/topics/disaster, pristupljeno 22.4.2020. 93Pugatch, Tod (2019) Lessons Learned from Hurricane Sandy and Recommendations for Improved Healthcare and Public Health Response and Recovery for Future Catastrophic Events, Izvor: https://www.acep.org/globalassets/uploads/uploaded-files/acep/by-medical-focus/disaster/lessons-learned-fromhurricane-sandy-webpage.pdf, str.22-42</s>
<s>Tema ovog istraživanja je uloga zdravstvenog sektora u olakšavanju i adaptaciji na klimatske promene, specifično nivo njihovog znanja o ovom pitanju.</s><s>Autor nije uspeo da dođe do studija izvedenih u Srbiji, međutim, bilo je nekoliko studija na istu temu u drugim zemljama.</s><s>Naime, gotovo da je opšte shvatanje da radnici u zdravstvu treba da postanu zastupnici promena i borci za zaštitu svoje zajednice i njenog zdravlja, kao i celovitosti svoje životne sredine.</s><s>Mnoge studije se bave reakcijom na klimatske promene.</s><s>U jednoj od njih, koja je izvedena u sedam zemalja, navodi se primer Albanije94 kao zemlje koja je uspešno ojačala svoju hitnu medicinsku službu.</s><s>Oni su obučili osoblje u 173 bolnice, lekare i sestre, kako da upravljaju događajima ekstremnog vremena.</s><s>Ovo je izvedeno u 12 od 36 distrikta.</s><s>Zdravstveni radnici sad umeju da identifikuju i leče pacijente rano da bi izbegli fatalne ishode u slučaju vrelih talasa, zagađenja vazduha, poplava i zaraznih bolesti.</s><s>Obučeni su da donose promptne odluke u dijagnostici i tretmanu.</s><s>Sa druge strane, članak Žanel Siemplenski Lefort, koji je napisala za Evropsku investicionu banku95 a gde je intervjuisala Marsena Goleka, lekara i ekonomistu u zdravstvu, tvrdi se da je sledeći bitan korak digitalizacija zdravstva.</s><s>Digitalizacija će ubrzati medicinsko istraživanje, a još više njegovu implementaciju u praksi.</s><s>Što se tiče znanja medicinskih sestara o klimatskim promenama, zanimljivo je istraživanje Polivke i dr.96To je bilo prvo nacionalno istraživanje u SAD.</s><s>Tri istraživača su onlajn anketirali 176 administratora (što bi bilo u ravni glavnih sestara u Srbiji) sa 5 ili više godina iskustva.</s><s>Zaključak je bio da učesnici shvataju da je životno okruženje ugroženo i sagledavaju svoju ulogu u borbi protiv klimatskih promena.</s><s>Međutim, znaju i za ograničena sredstva i nedostatak osoblja koje bi se posvetilo samo tim pitanjima.</s><s>Studija Polivke i dr. je bila strukturirana slično našoj po demografiji učesnika, a pitanja su bila zatvorenog tipa (slažem se, neutralan, ne slažem se, sa po tri stepena (ne)slaganja).</s><s>Studija Polivke i dr. izvedena je 2012.</s><s>Cilj je bio da se odrede znanje i stavovi medicinskih sestara u sektoru javnog zdravlja u vezi klimatskih promena i uloge u zdravstvenim centrima.</s><s>Istraživanje je rađeno onlajn, a anketna pitanja su distribuirana direktorima zdravstvenih centara.</s><s>Ispitanici su bile uglavnom glavne sestre, belkinje sa 5 ili 94Izvor: http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0008/95921/protect_health_climate.pdf 95Izvor: https://www.eib.org/en/stories/coronavirus-impact-digitalisation-health-care 96Polivka B. Et al, Public health nurses´knowledge and attitudes regarding climate change (2012): Izvor:https://ehp.niehs.nih.gov/doi/full/10.1289/ehp.1104025 više godina iskustva.</s><s>Približno podjednak broj se samo-identifikovao kao osobe sa umerenim, konzervativnim i liberalnim političkim gledištima.</s><s>Ispitanici su identifikovali prosečno pet od 12 ponuđenih uticaja na zdravlje povezanih sa klimatskim promenama, ali je modalni odgovor bio nula uticaja.</s><s>Pokazalo se da je percepcija nege u javnom zdravlju ona koja nosi odgovornost da radi na zdravstvenim pitanjima vezanim za klimatske promene, ali i da ovaj sektor nema sposobnosti da se bavi ovim uticajima.</s><s>Studija je izvedena u saradnji sa Public Health Nursing and Administration – PHNA (Nega i uprava u javnom zdravlju) u državi Ohajo.</s><s>Anketa je bila anonimna i bilo je potrebno 23 minuta da se upitnik popuni.</s><s>Ispitanici su pozvani da učestvuju preko imejla, a zatim su dobijali podsetnik na svakih nedelju dana.</s><s>Anketom je predstavljeno 30 država i 4 regiona.</s><s>Ukupno je popunjeno 176 upitnika što je 22% od ukupno pozvanih.</s><s>Podaci su obrađeni preko IBM SPSS statistike.</s>
<s>1. Većina ispitanika se slaže da ljudi ozbiljno zloupotrebljavaju životnu sredinu (75%), a nešto preko polovine smatra da je planeta stigla do granice sa brojem stanovnika koje 2. Kod pitanja da li su klimatske promene izazvane ljudskim delovanjem 46% je to potvrdilo, dok 44% tvrdi da je to kombinacija ljudskog uticaja i prirodnih promena.</s><s>3. Uticaj na zdravlje klimatskih promena je identifikovalo više od polovine ispitanika, sa najvećim naglaskom na vektorske bolesti, mentalno zdravlje, preseljenje izazvano poplavama te bolesti nastale zbog zagađenog vazduha.</s><s>4. Polovina ispitanika se složila da njihov sektor ima odgovornost, ali, kao što je već rečeno, ne i sposobnost da se sa ovim promenama nosi.</s><s>Studijom se došlo do zaključka da već postoji potreba za većim angažovanjem PHNA, međutim, budžeti ove aktivnosti ne predviđaju.</s><s>PHNA treba da obrazuje, informiše i mobiliše zajednicu da se razviju politike i programi za posledice klimatskih promena.</s><s>U švedskoj kvalitativnoj studiji koju su uradili Aneker i dr.97 2015. godine, ispitivala se percepcija medicinskih sestara klimatskih promena i pitanja životne sredine.</s><s>Ova studija je opisno eksplorativna u kojoj su intervjui sa setrama bili pojedinačni da bi se dobio dublji uvid u percepciju sestara.</s><s>Studija je obuhvatila 18 medicinskih sestara i tehničara iz bolnica, domova zdravlja i hitne medicine.</s><s>Ključni nalazi ukazuju da postoji neusklađenost između pitanja klimatskih promena i životne sredine sa svakodnevnim radom medicinskih sestara.</s><s>Pored toga, sestre su iskazale osećanje pojedinačne odgovornosti da u pozitivnom smeru utiču 97Anaker, Anna et al. (2015): Nurses’ perceptions of climate and environmental issues: a qualitative study, Izvor: https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1111/jan.12655 na životnu sredinu.</s><s>Konačno, medicinske sestre gledaju na rad u zdravstvu kao na nus-korist (ko-beneficiju) u olakšavanju klimatskih promena.</s><s>Anaker i dr. Su 2015. godine napravili kvalitativno empirijsko istraživanje pod nazivom „Percepcija sestara o klimatskim i pitanjima životne sredine – kvalitativna studija“ (Nurses’ perceptions of climate and environmental issues: a qualitative study).</s><s>Cilj studije je bio da se istraži kako medicinske sestre sagledavaju svoju ulogu u doprinosu procesu održivog razvoja.</s>
<s>Kao što je pomenuto, ukupno je regrutovano 18 sestara iz bolnica, primarne brige i hitne medicine.</s><s>Njih osam je učestvovalo u polu strukturiranim pojedinačnim intervjuima, a njih 10 u dve fokus grupe.</s>
<s>Iz intervjua su identifikovane dve glavne teme: (1) postoji neslaganje između pitanja klimatskih promena i svakodnevnog rada sestara; (2) rad u javnom zdravlju se smatra za koristan u olakšavanju klimatskih promena.</s><s>Sestre su iskazale razumevanje za vlastitu odgovornost, za šanse i osećaj lične predanosti.</s><s>Primer pitanja na koja su ispitanici odgovarali tokom intervjua: 1. Našta pomislite kad čujete temu ovog intervjua?</s><s>2. Šta mogu da urade medicinske sestre da bi se ostvario održivi razvoj?</s><s>3. U kom stepenu na radnom mestu razgovarate o klimi i životnoj sredini?</s><s>4. Kakvu odgovornost nosi zdravstveni sektor u pitanjima životne sredine?</s><s>5. Koje barijere moramo preći da bismo ostvarili održivi razvoj?</s><s>Studija u zaključku tvrdi da postoji potreba za povećanjem svesti o pitanjima i metodima u sektoru javnog zdravlja, a vezano za posledice klimatskih promena.</s><s>Takođe se naglašava potreba da se razviju intervencije za rad u sektoru javnog zdravlja.</s><s>Studija insistira da sestre moraju da menjaju stavove i percepciju te da im pitanja životne sredine postanu jedan od prioriteta.</s>
<s>Studija, koja je najsličnija našem istraživanju, izvedena je u Kini.</s><s>Juan Ksiao i dr.98 su istraživali znanje i stavove sestara u odnosu na potencijalne uticaje klimatskih promena na javno zdravlje u centralnoj Kini.</s><s>Upitnik se sastojao od dvadeset pitanja zatvorenog tipa.</s><s>Učestvovalo je 330 registrovanih medicinskih sestara iz šest javnih bolnica.</s><s>Prepoznavanje klimatskih promena se ispitivalo putem odgovora da-ne-nisam sigurna, a stav prema daljem učenju odgovorima da i ne.</s><s>Takođe su istraženi izvori iz kojih su medicinske sestre dobile 98Nurses' knowledge and attitudes regarding potential impacts of climate change on public health in central of China, International Journal of Nursing Sciences, Volume 3, Issue 2, June 2016, Pages 158-161, Izvor: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S235201321630059X saznanja.</s><s>Ključni zaključak je bio da postoji znanje u solidnom stepenu, ali da nije dovoljno, pogotovo u svetlu činjenice da medicinske sestre žele da uče.</s><s>Kineska studija o kojoj govorimo, nastala je 2018. godine.</s><s>Juan Ksiao i dr. su razmatrali znanje i stavove medicinskih sestara u odnosu na potencijalne uticaje klimatskih promena na javno zdravlje u centralnoj Kini.</s><s>Cilj je bio da se znanje i stavovi identifikuju te da se sagleda uloga medicinskih sestara.</s><s>Studijom preseka nasumično su odabrane sestre iz bolnica, koje su popunjavale upitnik o klimatskim promenama, a potom su rezultati obrađeni deskriptivnom statističkom analizom.</s>
<s>Većina sestara (76%) znalo je da klimatske promene utiču na javno zdravlje.</s><s>Međutim, više od polovine njih nije znalo da i njihov rad može da utiče na razvoj klimatskih promena, dok je 83-96% smatralo da je znanje neophodno i da žele da uče o tom pitanju.</s><s>Upitnik je započeo sa 20 pitanja o ispitanicima.</s><s>Odabrano je 330 registrovanih sestara iz 6 javnih bolnica.</s><s>Sve sestre (ženskog pola) imale su prvi stepen univerzitetskog obrazovanja.</s><s>Njih 91% imale su manje od 5 godina staža, a 78% nije bilo na rukovodećem položaju.</s>
<s>Ukupno 293 upitnika su bila validna za analizu.</s><s>Njih 76% je bilo svesno da klimatske promene utiču na javno zdravlje, dok je ostatak od 24% izjavio da nema dovoljno znanja za procenu.</s><s>Zanimljivo je da je 79% tvrdilo da klimatske promene mogu da utiču na svakodnevni život, ali samo 44% da mogu da utiču i na njihov rad, a 36% da bi njihov rad mogao da umanji negativni uticaj klimatskih promena.</s><s>Što se tiče izvora saznanja, 32% je izjavilo da su znanje stekle u medijima, a 45% da su mediji najbolji izvor.</s>
<s>U zaključku, autori navode da treba pojačati obrazovanje o klimatskim promenama u koledžima i na univerzitetima.</s><s>Takođe se naglašava da sposobnost adaptacije zdravstvenog sektora na klimatske promene može da se ostvari integrisanjem znanja kroz obrazovni sistem.</s><s>6. Metodološki okvir</s>
<s>Svrha ovog istraživanja je da se sagleda koliko su medicinske sestre u Srbiji obaveštene o klimatskim promenama i njihovom uticaju na zdravlje.</s><s>Opasni uticaji klimatskih promena zahtevaju aktivnosti svih zdravstvenih radnika, posebno medicinskih sestara jer one pružaju neposrednu negu.</s><s>Do sada ne postoje javno pristupačni istraživani podaci niti statistike o tome koliko medicinske sestre u Srbiji znaju o pitanjima i izazovima klimatskih promena.</s><s>Uzorak je reprezentativan samo za područje Beograda.</s><s>Imajući u vidu da je u Beogradu i najveća koncentracija ove profesije, istraživanje će dati jasniju sliku.</s><s>Sa druge strane, treba imati na umu da su medicinske sestre u Beogradu izloženije obukama i informacijama od onih u unutrašnjosti, naročito u malim mestima.</s><s>Hipoteze koje se proveravaju ovim istraživanjem su: 1. Medicinske sestre i tehničari imaju malo/veliko znanje o klimatskim promenama i globalnom zagrevanju.</s>
<s>Obrazloženje – Odgovori na pitanja iz Upitnika će dati prilično jasniju sliku o našoj temi.</s><s>Uzorak od 50 je dovoljno reprezentativan, a raznovrsnot ustanova iz kojih su ispitanici će omogućiti sagledavanje celog zdravstvenog sektora.</s><s>Ocena bitnosti određenih bolesti vezanih za klimatske promene je precizno skalirana i indirektno upućuje na potrebu za dodatnim znanjima.</s><s>Znanje o bolestima prouzrokovanim ili otežanim klimatskim promenama se proverava kroz precizna pitanja i kategorizaciju prema Međunarodnoj kategorizaciji bolest.</s><s>Nalazi istraživanja će se koristiti u akademske i naučne svrhe, što može pomoći da relevantne ustanove, vladini organi koji se bave zdravljem, obrazovanjem ili ekonomijom, preko srednjih i visokih škola, nevladinih i nezavisnih organizacija te zainteresovane javnosti, saznaju više o potencijalu medicinskih sestara i njihovoj mogućoj vodećoj ulozi u olakšavanju, adaptaciji i izgradnji otpornosti na klimatske promene.</s><s>Medicinske sestre mogu da reaguju kroz praksu, istraživanje, zastupanje i obuku.</s><s>Materijali i metode.</s><s>Upitnik je izradio Centar za ekološki menadžment i održivi razvoj Fakulteta organizacionih nauka Univerziteta u Beogradu.</s><s>Autor je analizirao literaturu i ona je predstavljena u delu master rada pod naslovom „Pregled literature“.</s><s>U istraživačkom delu, nalazi iz literature će biti izneti samo u smislu ključnih pojmova navedenih u nastavku.</s><s>Pored naučnih studija i članaka, autor je istraživao i stručne ili sajtove za popularizaciju nauke.</s><s>Takođe su obavljeni razgovori sa stručnjacima za ovu temu, što je navedeno u tekstu.</s><s>Posebno su proučeni dokumenti i izveštaji koje su javnosti na raspolaganje stavile najveće svetske organizacije.</s><s>Upitnik se sastoji iz nekoliko sekcija.</s><s>U istraživanju je učestvovalo 50 medicinskih sestara i tehničara iz Beograda.</s><s>Izvršena je statistička analiza, a zatim su date deskriptivna, tabelarna i grafička statistika.</s>
<s>Ključni pojmovi u istraživanju su klimatske promene i javno zdravlje.</s><s>Prvih šest pitanja u upitniku se odnosi na opšte podatke o ispitanicima (starost, pol, obrazovanje, pozicija, iskustvo i služba).</s><s>Pitanja 7 do 18 odnose se na klimatske promene i globalno zagrevanje.</s><s>Ova pitanja su zatvorenog tipa sa 2 do 5 mogućih odgovora.</s><s>Pitanje 19 odnosi se na rangiranje važnosti bolesti prouzrokovanih klimatskim promenama na skali od 5 (1- najmanje bitno ili nebitno do 5- najbitnije).</s><s>Pitanje 20 je povezano sa legendom koja se nalazi na poslednjoj stranici upitnika.</s><s>U legendi su nabrojane (od I do XX) bolesti prema Međunarodnoj klasifikaciji bolesti i srodnih zdravstvenih problema.</s>
<s>Diskusija predstavlja analizu podataka predočenih na osnovu upitnika.</s><s>Zaključci se izvode na osnovu iznetog u prethodnim poglavljima, na relevantnosti za temu i na osnovu dobijenih rezultata.</s>
<s>Ispitivanje je vršeno u sledećim zdravstvenim ustanovama: Bolnice:-Specijalna hirurška bolnica" Hirurgija dr Draškovic" -Institut za onkologiju i radiologiju Srbije -Institut za kardiovaskularne bolesti Dedinje Laboratorija:-Institut za laboratorijsku dijagnostiku "INEP" Dom Zdravlja:-Dom zdravlja Zemun</s>
<s>Ispitivanje je vršeno uz odobrenje neposrednih rukovodilaca ispitanika, u slobodno vreme.</s><s>Svi ispitanici su bili voljni da učestvuju u ispitivanju.</s><s>7.1.</s><s>Karakteristike učesnika</s>
<s>Što se tiče starosti ispitanika, gotovo četvrtina njih 12 je starosti između 20 i 30 godina i od 50 do 60 godina (po 14%).</s><s>Svega dve sestre su starosti preko 60 godina.</s>
<s>Prema obrazovanju su se ispitanici podelili u svega dve grupe iako je postojao izbor od pet grupa.</s><s>Od 50 ispitanika, nešto više od polovine (njih 27) je završilo srednju školu, dok 23 medicinske sestre/tehničara imaju završenu visoku školu (46%).</s><s>Od ukupno 50 sestara i medicinskih tehničara, većina od 82% radi kao sestra ili medicinski tehničar, dok se njih 9, odnosno 18%, nalazi na poziciji glavne sestre.</s><s>Prema dužini radnog iskustva, ispitanike smo podelili u pet grupa.</s><s>Čak 23-je ispitanika ima iskustvo duže od 20 godina, njih 11 je sa iskustvom od 10 do 20 godina, devetero sa radnim stažom od 6 do 10 godina, šestero sa iskustvom od 3 do 5 godina i jedna osoba sa iskustvom između jedne i tri godine.</s>
<s>Prema saznanjima o klimatskim promenama, na pitanje „Da li znate šta su klimatske promene i globalno zagrevanje?“ 39 osoba je odgovorilo potvrdno (78%), a 11 osoba je odgovorilo da nije sigurno (22%).</s><s>Nijedna osoba nije odgovorila negativno na ovo pitanje.</s><s>7.2.</s><s>Saznanja o klimatskim promenama</s>
<s>Na pitanje o saznanju da je povećana koncentracija CO2 u atmosferi izazvana ljudskim aktivnostima, glavni razlog klimatskih promena, 90% ispitanika je odgovorilo potvrdno, dok 10% nije bilo sigurno.</s>
<s>Sledeće pitanje se odnosilo na saznanje da li klimatske promene utiču na svakodnevni život ispitanika, gde je 82% učesnika odgovorilo sa da, a 18% sa nisam sigauran/sigurna.</s><s>Kao ni kod prethodnog pitanja, nije bilo odričnih odgovora.</s><s>Upitani za mišljenje o mogućem uticaju klimatskih promena na njihov posao, 64% je odgovorilo potvrdno, to jest da uticaj postoji, 3% odrično, a 30% nije bilo sigurno.</s><s>Kod pitanja koje se odnosilo na klimatske promene kao uzrok razvoja bolesti i uticaja na zdravlje ljudi, ispitanici su imali mnogo homogenije mišljenje.</s><s>Naime, 98% se izjasnilo potvrdno, a svega 2% odrično.</s>
<s>O povezanosti klimatskih promena, održivog razvoja i zdravstvenih usluga, 62% smatra da ona postoji, 4% da ne postoji i 34% nije sigurno.</s><s>Ovde se vidi da više od polovine ispitanika razume pojmove klimatskih promena i održivog razvoja.</s><s>Mišljenje je autora da ostali ispitanici ne znaju tačno šta ovi pojmovi znače pa zbog toga nisu sigurni u njihovu međusobnu povezanost te povezanost sa zdravstvenim uslugama.</s><s>Ovakva tvrdnja autora proizilazi iz činjenice da u sledećem pitanju, koje se odnosi na moguću pomoć zdravstvenih usluga u smanjenju klimatskih promena i globalnog zagrevanja, ispitanici nisu uimali dovoljne informacije niti su im u obuci date smernice.</s><s>Na ovo pitanje je podjednak broj ispitanika odgovorio sa da i da nisu sigurni (po 44%), dok je 6 ispitanika (12%) odgovorilo odrično.</s><s>To ne možemo tumačiti kao odbijanje mogućih aktivnosti, već, pre svega, kao neinformisanost.</s><s>Ovakav stav vezujemo za pitanje koje se odnosi na izvore sticanja znanja o klimatskim promenama.</s><s>Naime, osam ispitanika tvrdi da je sazanje stečeno u školi, niko od ispitanika ne navodi kao izvor bolnicu, 14 njih kao izvor ističe preko kolega i prijatelja, 10 učesnika putem medicinskih i naučnih časopisa, 35 preko medija i samo jedan učesnik sa odgovorom ne znam.</s>
<s>Slika 15– Izvori saznanja o klimatskim promenama i globalnom zagrevanju Veoma je ohrabrujuća činjenica da 96% ispitanika želi da sazna više o problemima koji su tema ankete, a svega 4% (2 učesnika) ne želi nova saznanja.</s><s>Komentar jedne od učesnica, koja je odgovorila da ne želi nova saznanja, bio je da se plaši da će je pozitivan odgovor dovesti do učešća na vikend seminarima na koje ne želi da ide jer je već preopterećena obavezama i želi da vikend provede sa svojom porodicom.</s><s>Komentar je bio spontan.</s>
<s>Sledeće pitanje je bilo gotovo identično, sa razlikom da se želja za novim saznanjima odnosi na vezu sa održivim razvojem i zdravstvom.</s><s>Stoga su i rezultati slični.</s><s>Ukupno 47 ispitanika (94%) ima želju da sazna više, dok troje ispitanika nema takvu želju.</s><s>Pitanje koje je usledilo se razlikovalo od dva prethodna u tome što se nije ispitivala želja učesnika već neophodnost sticanja znanja.</s><s>Ovde je razlika bila nešto veća.</s><s>Naime, 45 (90%) učesnika smatra da postoji neophodnost za sticanje znanja, dok njih pet smatra da te neophodnosti nema; jedna desetina ispitanika ne veruje u neophodnost sticanja znanja o klimatskim promenama, održivom razvoju i vezi sa zdravstvom.</s><s>Poslednje pitanje u ovom delu upitnika odnosilo se na izvor sticanja znanja prema mišljenju učesnika.</s><s>Od ukupno 50 ispitanika, njih 20 (40%) smatra da je najbolji način za sticanje znanja škola, odnosno formalno obrazovanje.</s><s>Dvoje ispitanika određuje bolnicu kao najbolje mesto, a jedan učesnik se opredeljuje za prijatelje i kolege kao izvor transfera znanja.</s><s>Najviše ispitanika posle škole, bira naučne i medicinske časopise (15 učesnika, odnosno 30%), dok je broj onih koji se oslanjaju na medije 12 (24%).</s><s>Primetno je da su i ispitanici koji smatraju da nema potrebe za novim znanjima, ili koji nemaju želju za istim, takođe odgovorili na ovo pitanje.</s><s>Tabela 6 – Saznanja o klimatskim promenama (prema broju pitanja u Upitniku) 7.3.</s><s>Procena važnosti bolesti</s>
<s>Prema navodima u Upitniku, Kategorije bolesti su konstruisane na osnovu Procene ranjivosti na klimatske promene za Republiku Srbiju.</s><s>Data je lista kategorija bolesti po metodologiji koja je rezultat projekta „Forum Jugoistočne Evrope za adaptaciju na klimatske promene“ (South East European Forum on Climate Change Adaptation) u okviru koga je izrađena studija “Procena ranjivosti na klimatske promene Srbije“.</s><s>Pitanja su zatvorenog tipa, što znači da su ispitanici mogli da biraju između ocena 1 kao najmanje bitno ili nebitno, 2 kao malo bitno, 3 kao bitno, 4 kao vrlo bitno i 5 kao najbitnije.</s><s>Pored toga, od ispitanika se tražilo da bolesti odrede po pripadnosti određenoj kategoriji iz Međunarodne klasifikacije bolesti i srodnih zdravstvenih problema.</s><s>7.3.1.</s><s>Bolesti respiratornog sistema</s>
<s>Prema tumačenju pulmologa99, „astma je hronično oboljenje, u čijoj osnovi se nalazi jedna vrsta zapaljenjskog procesa.</s><s>Astma se ispoljava kroz ponavljanje epizoda šištanja, gušenja, sviranja u grudima i kašlja.</s><s>Ove epizode se posebno javljaju tokom jutra ili noći ili pri povećanom naporu.</s><s>Simptomi se mogu smirivati spontano ili uz upotrebu adekvatnih lekova.</s><s>Glavni faktor rizika za nastanak astme jeste osetljivost na respiratorne alergene tj. supstance spoljne sredine, kao što su kućna prašina, grinje, poleni trava, korov, drveće, buđ, životinjske dlake ili duvan”.</s>
<s>Prema istom izvoru, „uzroci alergije su najčešće osetljivost na različite vrste polena, kao što su poleni lipe, topole ili trave.</s><s>Pošto je najveća izloženost ovim alergenima upravo u proleće, tada se i najviše javljaju simptomi respiratornih alergija poput zapušenog nosa, curenja iz nosa, kijanja, suvog kašlja, kašlja sa iskašljavanjem sekreta, promuklosti, sviranja u grudima ili osećaja nedostatka vazduha.</s><s>Neretko može doći i do pravih napada bronhijalne astme, koji zahtevaju brz i hitan smeštaj u bolnicu uz primenu intenzivnog lečenja kiseonikom“.</s>
<s>Bolesti respiratornog sistema, između ostalog, obuhvataju bronhiektazije, tuberkulozu, upalu, emboliju i edem pluća, akutni i hronični bronhitis, emfizem i bronhijalnu astmu.100 99Izvor: http://www.pulmologija.rs/astma-dijagnoza-simptoma-astme-i-lecenje/, pristupljeno 12.5.2020. 100Izvor: https://www.stetoskop.info/bolesti-pluca-i-organa-za-disanje-pulmologija?page=5, pristupljeno Pri oceni važnosti napred navedenih bolesti, više od polovine medicinskih sestara se izjasnilo ocenom „najbitnije“ (27 odnosno 54%).</s><s>Ukupno 21 učesnik/ca smatra ove bolesti Slika 16 – Važnost respiratornih bolesti 7.3.2.</s><s>Maligna oboljenja</s>
<s>Prema tumačenju Talijalab-a101, „Maligne bolesti su posle kardiovaskularnih bolesti vodeći uzročnik smrtnosti u svetu.</s><s>Procenjeno je da trećina osoba tokom svog života barem jednom oboli od neke maligne bolesti.</s><s>Karcinom pluća, debelog creva i prostate su najčešće maligne bolesti muškaraca, dok su karcinom dojke, debelog creva, grlića materice i pluća najčešće maligne bolesti žena.</s><s>U Srbiji od malignih bolesti godišnje oboli oko 35.000 ljudi, po čemu se Srbija nalazi u sredini po broju obolelih od karcinoma, ali je nažalost u samom vrhu država po smrtnosti, što ukazuje na neophodnost većeg angažovanja na preventivi i ranom otkrivanju</s>
<s>Prema istom izvoru, iako je prvobitno značenje reči tumor otok ili izraslina, danas se ona upotrebljava kao sinonim za reči neoplazma, karcinom i rak.</s><s>Termin tumor označava abnormalnu masu tkiva koja nastaje kao rezultat nekontrolisane deobe i rasta ćelija.</s><s>Tumori se dele na benigne (dobroćudne, nekancerogene) i maligne (zloćudne, kancerogene).</s><s>Maligna ćelija se razlikuje od normalne iz koje je nastala po svojoj građi, metabolizmu i po tome što ne podleže uticaju regulatornih mehanizama koji u organizmu održavaju homeostazu.</s><s>Maligne ćelije se znatno brže dele od normalnih, ali sporije sazrevaju, stare i umiru, zbog čega se broj malignih ćelija stalno uvećava, a time i tumorska masa.</s><s>Takođe, maligne ćelije gube sposobnost da ostanu međusobno povezane tako da dolazi do odvajanja ćelija sa površine tumora, što objašnjava nalaz malignih ćelija u tkivnim tečnostima i sekretima.</s><s>101Talija-lab (2019) Maligne bolesti.</s><s>Pristupljeno sa http://www.talijalab.com/maligne-bolesti/ Maligni tumori, za razliku od benignih, imaju sposobnost širenja sa mesta nastanka na druga tkiva i organe putem krvnih ili limfnih sudova (metastaziranja).“ Ispitanici su za maligna oboljenja izrazili sledeća mišljenja: troje ispitanika ih je označilo kao nebitna za klimatske promene, u procentima 0,5; 19 kao malo bitna što je 38%, 10 je dalo ocenu bitan, to jest 20%, 8 ocenu veoma bitan, odnosno 16% i 10 smatra da su najbitnija, to Slika 17 – Ocena važnosti klimatskih promena u vezi sa malignim oboljenjima Bolesti krvnih sudova</s>
<s>Kako objašnjava Medihelp1, „bolest krvnih sudova je jedna od najučestalijih bolesti modernog doba.</s><s>Prema istraživanjima bolesti srca i krvnih sudova su uzročnik smrti broj jedan kako u Srbiji, tako i u svetu.</s><s>Stil života savremenog čoveka doveo je do porasta broja ljudi koji imaju problema sa bolestima arterijskih i venskih krvnih sudova.</s><s>Loša ishrana, brz način života, neredovni obroci, pušenje, dugotrajno sedenje ili stajanje, stres, hipertenzija, dijabetes, kao i neki drugi faktori, doveli su do porasta broja obolelih od kardiovaskularnih bolesti.</s><s>Do oboljenja najčešće ne dolazi delovanjem jednog , već istovremenim delovanjem više faktora.</s>
<s>U bolesti krvnih sudova spadaju bolesti arterijskih i venskih krvnih sudova kao što su bolesti arterija mozga, vrata, ekstremiteta, srca i aorte, dok u oboljenja venskih krvnih sudova spadaju proširene vene, zapaljenja i tromboze površinskih i dubokih venskih sudova“.</s><s>Najviše ispitanika je označilo ove vrste bolesti kao veoma bitne (18 učesnika) što je više od jedne trećine, nešto više od petine, odnosno njih 11 ih smatra za bitne, malo manje od desetine ih vidi kao najbitnije (9 učesnika), a po 6 ispitanika misle da imaju gotovo nikakvu važnost ili veoma malu važnost.</s><s>Na slici 18 vidimo procentualne vrednosti.</s>
<s>7.3.4.</s><s>Ishrana i bolesti izazvane hranom U pokušaju da steknemo opšta saznanja o bolestima izazvanih hranom, razgovarali smo sa dr. Verom Vojinović i, uz njeno tumačenje da su činjenice koje iznosi namenjene laicima, saznali sledeće:</s>
<s>Broj bolesti koje se povezuju sa nekvalitetnom ishranom raste iz dana u dan.</s><s>U daljem tekstu ćemo se upoznati sa najrasprostranjenijim bolestima današnjice.</s><s>Gojaznost se definiše kao povećanje telesne težine u odnosu na idealnu težinu za 15% ili više.</s><s>Svakih pola kilograma iznad idealne težine skraćuje životni vek za mesec dana.</s><s>Gojaznost može povući za sobom i dodatne zdravstvene probleme kao što su hipertenzija, kardiovaskularna i cerebrovaskularna oboljenja, hiperholesterolemija, dijabetes, karcinom, psihički poremećaji, komplikacije u trudnoći i druge.</s><s>Sem medicinskih zanimljivo je napomenuti i nemedicinske: skuplji život (hrana, odeća, obuća), nelagodnost pri kretanju, teže nalaženje bračnog druga ili posla, usamljenost, neaktivnost.</s>
<s>Šećerna bolest ili dijabetes (lat. diabetes mellitus) je hronični, neizlečivi sistemski poremećaj metabolizma, koji se karakteriše hiperglikemijom, to jest. trajno povišenim nivoom glukoze u krvi.</s><s>Uglavnom je uslovljen naslednim faktorima, a nastaje zbog smanjene sekrecije ili smanjenog biološkog dejstva hormona insulina, odnosno u kombinaciji ova dva faktora.</s>
<s>Povišeni krvni pritisak ili hipertenzija nastaje kada srce nije u mogućnosti da normalnim funkcionisanjem sprovede krv i kiseonik u tkiva i organe, zbog prepreka koje nastaju u arterijama.</s><s>Otpori koje srce savladava usled suženosti, krtosti, tvrdoće i smanjenja elastičnosti vena i arterija naprežu rad srca i vremenom dovode do slabljenja i malaksavanja srčanog mišića.</s><s>Hipertenzija često nema prepoznatljive simptome, zbog čega se naziva i „tihim ubicom“.</s><s>Posledice akutne hipertenzije su najčešće moždana krvarenja, dok se kod hronične hipertenzije posledice najčešće ispoljavaju na bubrezima, mozgu i oku.</s><s>Arteroskleroza je jedna od najčešćih posledica povišenog krvnog pritiska i nastaje kada se visok krvni pritisak ne leči, pa nastaje stvrdnjavanje (gubitak elastičnosti) zidova arterija.</s><s>Ova bolest je posledica masnoća koje se kreću po organizmu i brže se utiskuju u zidove arterija.</s><s>Srčani udar nastaje kada dođe do začepljenja arterija koje snabdevaju srce krvlju i nema dotoka krvi u srčani mišić.</s>
<s>Moždana kap ili moždani udar (cerebrovaskularni inzult, CVI, apopleksija mozga) je posledica visokog krvnog pritiska, jer dolazi do stvrdnjavanja moždanih žila.</s><s>Najčešće se javlja kod muškaraca između 46. i 55. godine života.</s><s>Prvo se manifestuje tup bol u predelu glave, zatim vrtoglavica, pa i nesanica, opšta malaksalost, pojava pesimizma i depresije.</s><s>Svaki moždani udar je zaseban, zavisi od mnogo toga, počevši od toga koja je strana mozga pogođena, koliko su jaka oštećenja ali i o opštem stanju bolesnika.</s><s>Sveukupno stradaju telo, um i osećaji, a u oporavku uz samog bolesnika izuzetnu ulogu imaju medicinski tim, porodica i prijatelji.</s>
<s>Rak (karcinom) nastaje kada prestane normalna deoba ćelija, kada se ćelije izmene i nisu sposobne za normalan život.</s><s>U pitanju je nekontrolisana deoba ćelija, odnosno sposobnost tih ćelija da prodru u ostatak tkiva, ili direktnim urastanjem ili migracijom ćelija do udaljenih delova tela (metastaze).</s><s>Veoma je važno otkriti bolest u ranom stadijumu nastajanja, dok se ne proširi na veći deo ili čitav organizam.</s><s>Karijes nastaje, pre svega, kao posledica preteranog uzimanja šećera, koji u dejstvu sa ugljenim hidratima, bakterijama i plakovima stvara naslage koje napadaju zubnu gleđ i dovode do kvarenja zuba.</s><s>Veoma je važno znati da često uzimanje šećera i ugljenih hidrata ubrzava nastajanje ove bolesti i zbog toga deci ne treba davati prekomerno i često konzumiranje slatkiša i veštačkih napitaka.</s><s>Alergija predstavlja promenjeno, preosetljivo stanje imunog sistema pojedinih osoba na materije iz našeg okruženja, a na koje većina ne reaguje, jer suštinski ne predstavljaju pretnju.</s><s>Sklonost ka alergiji je nasledna i oko 30 % populacije je sklono ovim poremećajima, a kod oko 20 % se ona i ispolji.</s><s>Broj obolelih je u stalnom porastu u svetu i kod nas.</s><s>Anemija ili malokrvnost nastaje usled smanjenog broja crvenih krvnih zrnaca ili broja molekula hemoglobina.</s><s>Najčešće se javlja usled nedostatka gvozđa ili folne kiseline u organizmu, kao i vitamina B6 i B12 i bakra.</s><s>Krv se sastoji od 3 tipa ćelija (crvenih krvnih zrnaca, belih krvnih zrnaca i krvnih pločica) koje cirkulišu krvotokom.</s><s>Eritrociti (crvena krvna zrnca) sadrže protein hemoglobin koji prenosi kiseonik iz pluća do svih ćelija u organizmu.</s><s>Anemija je stanje nedostatka crvenih krvnih zrnaca.</s><s>U tom slučaju, mali broj eritrocita sadrži manje hemoglobina, zbog čega je dostava kiseonika organima kao što su mozak, srce i mišići smanjena.</s><s>Na taj način anemične osobe osećaju mentalnu i fizičku slabost.</s><s>Kada je broj eritrocita smanjen, srce radi brže u pokušaju da većim proticanjem krvi nadoknadi manjak kiseonika u krvi siromašnoj eritrocitima.</s>
<s>Degenerativne bolesti (lat. Degeneratio) su bolesti savremenog čovečanstava izazvane preteranom hemizacijom i zagađenjem okoline, hrane, vazduha.</s><s>Korišćenje hemijskih sredstava u proizvodnji i preradi hrane bitno utiče na pojavu ovih bolesti.</s><s>Ove bolesti uključuju promene ćelija, tkiva i organa.</s><s>Degeneracija nastaje nakon infekcije, ozleda, nedovoljne prehrane, zbog neupotrebljavanja organa (dugotrajna fiksacija mišića i zglobova u Kiselost organizma (faktor pH) je jedna od najrasprostranjenijih, malo poznatih, skrivenih bolesti savremenog čovečanstva, koja izaziva i pojačava mnoge od gore navedenih tegoba.</s><s>Posebno utiče na pojavu uporne i teško izlečive bolesti - kandidadijaza.</s><s>Koncept faktora pH poznat je već hiljadama godina i zasniva se na teoriji da je čovekovo zdravlje direktno povezano i zavisi od toga na kom nivou kiselosti - baznosti je telo.</s><s>Ukoliko je telo previše kiselo, tj. ne postoji balans, tada dolazi do poremećaja koji se manifestuju u obliku velikog broja bolesti.</s>
<s>Prilikom određivanja stanja organizma testiraju se urin, pljuvačka i krv.</s><s>Optimalan jutarnji pH faktor za urin i pljuvačku iznosi 7,0, dok je za krv 7,3 - 7,4.</s><s>Sve ispod toga se smatra kiselošću metabolizma.</s>
<s>Na sajtu Centra za promociju zdravlja1 daje se sledeće tumačenje za bolesti koje se prenose hranom: „Ljudi širom sveta oboljevaju od hrane koju pojedu, a više od 250 poznatih bolesti prenosi se hranom.</s><s>Bolesti koje se prenose hranom su bolesti koje nastaju kao posledica konzumiranja kontaminirane hrane.</s><s>Hrana je kontaminirana ukoliko su u njoj prisutni patogeni mikroorganizmi i/ili njihovi toksini.</s><s>Nakon konzumiranja kontaminirane hrane do pojave prvih simptoma bolesti može da prođe od nekoliko časova do nekoliko dana, što zavisi od odbrambenih snaga organizma i od količine mikroorganizama koji su uneti u telo.</s><s>Mesto ulaska patogenih mikroorganizama i/ili njihovih toksina je sluzokoža želuca i creva, pa se kod većine bolesti koje se prenose hranom javljaju mučnina, povraćanje, stomačni grčevi i proliv.</s><s>Iako svako može da se razboli, posebno osetljive grupe su novorođenčad i odojčad, trudnice, starije osobe i osobe sa oslabljenim imunitetom.</s><s>U našoj zemlji najčešće dijagnostikovane bolesti koje se prenose hranom su salmoneloze, kampilobakterioze, stomačni grip i stafilokokno trovanje hranom.“ Bilo je potrebno da se predoči dvostruko tumačenje jer su pojedine medicinske sestre tražile objašnjenje da li se pitanje odnosi na bolesti koje izaziva pogrešna ishrana ili na bolesti koje se prenose hranom.</s><s>Pošto se celokupno istraživanje odnosi na klimatske promene, odgovor na njihovo pitanje je glasio da se odnosi na obe mogućnosti.</s><s>Naime, literatura pruža dokaze (videti Poglavlje 3) da se alergije (povećani broj alergena u vazduhu), anemija (zagađenost vazduha hemikalijama), karcinom (melanoma izazvana preteranom UV izlaganju) i druge bolesti direktno mogu povezati sa klimatskim promenama.</s><s>Isto tako, prenošenje raznih mikroorganizama (vektor prenosive bolesti), kontaminiranost hrane (herbicidi koji štite od vreline i suše), toksini u vazduhu koji ulaze u koru ploda i slično, dokazuju povezanost klimatskih promena sa bolestima izazvanim hranom.</s><s>Ispitanici su pitanje u vezi (is)hrane ocenili kao bitno, veoma bitno i najbitnije sa po 15 odgovora (po 30% za svaki), a 4 (8%) ispitanika su dala ocenu manje bitno i jedan ispitanik/ica kao nebitno (2%).</s><s>Kriva rezultata prikazana je na slici 19.</s>
<s>7.3.5.</s><s>Bolest i smrtnost zavisne od toplotnog stresa Gradski zavod za javno zdravlje1 ovako opisuje bolesti nastale od prevelike toplote: „Izrazito visoke temperature, kojima smo leti tokom poslednjih godina veoma često izloženi, predstavljaju ozbiljnu pretnju po zdravlje, naročito ukoliko traju više dana uzastopno, (tzv. toplotni talas), a često su praćene i velikom vlažnošću vazduha, što ima dodatni neželjeni uticaj na ljudski organizam.</s><s>U takvim uslovima, znojenje, odnosno oslobađanje toplote, je otežano i naše telo mora da uloži dodatni napor kako bi svoju temperaturu održavalo u granicama normale.</s><s>Shodno tome, usled velikih vrućina i prekomernog izlaganja suncu i toploti, mogu nastati različita neprijatna stanja izazvana poremećajem regulacije telesne temperature, poput toplotnog osipa, grčeva ili toplotne slabosti.</s><s>Stanja koja najviše brinu jesu sunčanica, zbog svoje učestalosti, kao i toplotna isrpljenost i toplotni udar, zbog svoje težine i ozbiljnih komplikacija koje mogu izazvati.</s><s>Ponekad vode i do fatalnog ishoda.</s><s>Ekstremne temperature mogu izazvati zdravstvene tegobe kod bilo koje osobe, ali su određene grupacije stanovništva posebno osetljive na ove vremenske „neprilike“.</s><s>To su pre svega mala deca, starije osobe, trudnice, osobe sa prekomernom telesnom težinom, kao i osobe obolele od kardiovaskularnih, cerebrovaskularnih, respiratornih, šećerne bolesti i drugih hroničnih bolesti.</s><s>Takođe su ugroženi i sportisti i radnici koji vežbaju ili rade na otvorenom, izloženi direktnom dejstvu sunčevih zraka, ali i svi oni koji rade u previše toplim ili zagušljivim prostorijama.</s><s>Polovina ispitanih medicinskih sestara i tehničara nalazi da su bolesti prouzrokovane toplotnim stresom najbitnije kod klimatskih promena.</s><s>Njih 17 (34%) ove bolesti vidi kao veoma bitne, a po 4 ispitanika (8%) ih smatra za malo bitne ili bitne.</s>
<s>Slika 20 – Bolesti izazvane toplotnim stresom 7.3.6.</s><s>Poremećaji mentalnog zdravlja i poremećaji izazvani stresom U članku objavljenom na Systematic Review za psihijatriju1, Luiđi Janiri kaže da su posledice klimatskih promena za izložene biološke subjekte, kao i za ranjiva društva, predmet brige celokupne naučne zajednice.</s><s>Sve više temperature, toplotni talasi, poplave, tornada, uragani, suše, požari, gubitak šuma i lednika, zajedno sa nestajanjem reka i opštim pustošenjem, mogu direktno i indirektno izazvati kod ljudi patologije fizičkog i mentalnog karaktera.</s>
<s>Prema njegovim rečima, pokazalo se da klimatske promene na mentalno zdravlje utiču u drugom vremenskom okviru.</s><s>Fenomenologija efekata klimatskih promena se prilično razlikuje – neki mentalni poremećaji su uobičajeni, a drugi su specifični u odnosu na atipične klimatske uslove.</s><s>Štaviše, tvrdi Janiri, klimatske promene često pogađaju različite grupe stanovništva, koje su direktno izložene i osetljivije na geografske uslove, a utiču i nedostatak sredstava, informacija i zaštite.</s><s>Janiri kaže da je, takođe, vredno pomenuti vezu koja se primećuje između klimatskih promena i mentalnih poremećaja, a za koju se koriste novi termini kao: ekoanksioznost, ekokrivica, ekopsihologija, ekološka tuga, solastalgija, biosferna briga i drugi.</s>
<s>On je ispitivao vezu sa klimatskim promenama za poremećaje kao što su anksioznost, šizofrenija, poremećaji u raspoloženju i depresija, suicidalnost (samoubilački nagon), agresivna ponašanja i očajanje.</s><s>U sistematskoj studiji koja je obradila 445 članaka i izveštaja, a za detaljnu analizu odabrala 163, iznosi da ova vrsta poremećaja može biti kratkoročna i dugoročna, direktna i posredna.</s><s>Akutni događaji mogu da deluju kroz mehanizme slične onima u traumatskom stresu, što vodi ka dobro proučenim psihopatološkim šemama.</s><s>Pored toga, može doći do odlaganja posledica izloženosti ekstremnom ili produženo-nauobičajenom vremenu, što obuhvata i posttraumatski stres, a čak se te posledice mogu preneti na sledeće generacije.</s>
<s>Ispitanici u anketi smatraju klimatske promene najbitinijim u vezi sa ovim bolestima, 21 ispitanik (42%), njih 18 (36%) ih smatra za veoma bitne, dok 5 ispitanika misli da su bitne Slika 21 - Poremećaji mentalnog zdravlja i poremećaji izazvani stresom 7.3.7.</s><s>Neurološke bolesti</s>
<s>Prema saznanjima američkih naučnika vezanim za klimatske promene1, povećava se broj bolesti koje pogađaju mozak i nervni sistem u SAD, uključujući invaliditete kod dece, Alchajmerovu bolest i Parkinsonovu bolest, koje se sad javljaju ranije kod odraslih osoba.</s><s>Izloženost biotoksinu, pesticidima, herbicidima i teškim metalima, povezana je sa neurološkim bolestima i poremećajima, kao i sa drugim faktorima, na primer, starenjem i genetikom.</s><s>U neurološke bolesti se ubrajaju i skleroza, tremori, epilepsija, moždani udari, migrene, i tako dalje.</s><s>Klimatske promene mogu i da otežaju stanja kod neuroloških bolesti zbog povećane izloženosti opasnim materijalima u vazduhu, vodi i hrani.</s><s>Klimatske promene, takođe, mogu da pogoršaju stanja zbog povećane neuhranjenosti i stresa.</s><s>Klimatske promene povećavaju frekvenciju, intenzitet i trajanje štetnih cvetanja algi u slanim, slatkim i stajaćim vodama jer one proizvode neurotoksine.</s><s>Ljudska izloženost se javlja kad ljudi vare kontaminiranu ribu ili školjke.</s><s>Ponekad i pijaća voda može da sadrži algalne toksine.</s><s>Ekstremno vreme i promene u poljoprivrednoj praksi (na primer, veća upotreba pesticida) će izazvati veće izlaganje teškim metalima, pesticidima i herbicidima.</s><s>To je posebno opasno za fetuse i bebe.</s>
<s>Adaptacija može doneti olakšanje.</s><s>Ona se vrši unošenjem zdrave hrane iz višestrukih izvora, čime se povećava otpornost cele zajednice.</s><s>Na primer, obezbediti porodicama organsku hranu bez dodatnog troška iz njihovih vlastitih ili zajedničkih vrtova.</s><s>Višestruke setve sa rotacijom useva će, takođe, doprineti tom cilju jer smanjuju potrebu za đubrivom.</s><s>Poboljšanje infrastrukture smanjuje izloženost hemikalijama.</s><s>Što više zelenih površina i pešačkih staza.</s>
<s>Ispitanici su na pitanje o bitnosti klimatskih promena u vezi neuroloških bolesti odgovorili na sledeći način.</s><s>Tri ispitanika smatraju da su nebitne (6%), 14 ispitanika da su malo bitne Grafički prikaz bitnosti klimatskih promena za neurološke bolesti prikazan je na slici 22.</s><s>Slika 22 - Mišljenje o bitnosti klimatskih promena za 7.3.8.</s><s>Vektorske bolesti i zoonoze</s>
<s>Zoonoze su bolesti koje se prenose sa životinjskog na ljudski organizam.</s><s>Zoonoze čovek može dobiti od domaćih i divljih životinja, kućnih ljubimaca, glodara, prema objašnjenju Gradskog zavoda za javno zdravlje.1 Komarci i krpelji su najčešće pominjani primeri kad govorimo o vektorima i organizmima koji prenose bolesti između ljudi i drugih stvorenja.</s><s>Životinje mogu da prenesu bolesti i direktnim kontaktom, preko izmeta i slično.</s><s>Klimatske promene dovode do povećanja raspona delovanja vektora u nove lokacije, ali i do povećanja sezonskog dometa jer se produžavaju periodi u kojima bolesti mogu da se prenesu.</s><s>Povećana geografska i sezonska distribucija će dovesti do većeg rizika izloženosti bolesti.</s><s>Virus Zapadnog Nila se prenosi komarcima.</s><s>Visoke temperature mogu da ubrzaju taj prenos.</s><s>Većina ljudi ima lake simptome ili ih nema uopšte, ali svaki 150-ti čovek može da dobije encefalitis ili meningitis.</s><s>Bolest se prenosi tako što komarac ujede zaraženu pticu, a potom ujede čoveka.</s><s>Većina infekcija se javlja od juna do septembra, međutim, taj period se svake godine produžava.</s><s>Najbolja prevencija je da se ne dozvoli ujed komarca.</s><s>U Srbiji broj zaraženih nije bio toliko visok da bi zahtevao sveobuhvatne mere.</s><s>Ipak, prskanje protiv komaraca se vrši više puta u sezoni sa posebnom pažnjom da sredstvo ne bude štetno ni za ljude ni za životinje, naročito pčele.</s><s>Populacije glodara se povećavaju zbog klimatskih promena1 i na otvorenom i u zatvorenom prostoru.</s><s>Peromiscuc maniculatus, vrsta miša koja prenosi virus uzročnik hantavirusnog pulmonarnog sindroma, naročito kad posle jakih kiša dođe do sušnog perioda i povišenih temperatura.</s>
<s>Treba napomenuti da su mnoge bolesti autohtone i ne nalaze se na drugim geografskim područjima.</s><s>Na primer, ebola virus se javio u Zapadnoj Africi i ubio je na hiljade ljudi u Liberiji, Sijera Leoneu, Gvineji i Nigeriji.</s><s>Ebola može da živi u životinjama godinama, a da životinje ne budu bolesne.</s><s>Prenosi se na ljude kroz kontakt sa zaraženom životinjom.</s><s>Za sada ne postoji vakcina.</s>
<s>Na pitanje o vektorskim bolestima i zoonozama, ispitanici daju uglavnom odgovor koji sadrži veći stepen bitnosti.</s><s>Nijedan ispitanik ne smatra da su nebitne.</s><s>Dvoje ispitanika najbitnije.</s>
<s>Zbog klimatskih promena će u nekim regionima sveta doći do većih padavina i povišenog rizika od poplava, dok će u drugim, koji su inače skloni sušama, doći do produženih i ekstremnih suša.</s><s>Pošto se i prosečne temperature povećavaju, u regionima sa toplijim površinskim temperaturama će doći do veće brzine hidrološkog ciklusa, što će izazvati brže isparavanje i više padavina.</s><s>Poplave koje iz toga slede, povećavaju stepen izloženosti ljudi patogenima, pošto se kontaminanti prenose poplavnim vodama.1 Zemlje u razvoju su posebno osetljive na ovu pojavu gde dolazi do prenošenja otpada vodom, gde plitka voda predstavlja pogodan teren za razvoj komaraca, čime se blokiraju drenažni sistemi i kanalizacija.</s>
<s>Postoje tri glavne kategorije bolesti iz vode.</s><s>Prva kategorija, vezana za samu vodu, uključuje oboljenja vezana za dijareju, druga je vezana za komarce, a treća je u vezi sa izloženošću kontaminiranoj vodi i odnosi se na gljivična oboljenja kože, infekcije očiju i respiratorne bolesti.</s>
<s>Ispitanici su bolesti koje se prenose vodom, označili sledećim stepenima bitnosti.</s><s>Nebitno 1 ispitanik (2%), malo bitno jedan (2%), bitno 10 ispitanika (20%), veoma bitno takođe 10 ispitanika (20%) i najbitnije 28 učesnika u anketi (56%).</s><s>Slika 24 – Bitnost bolesti koje se prenose vodom po oceni ispitanika 7.3.10.</s><s>Bolesti i smrtnosti zavisne od vremenskih uslova Pre 8 godina, 2012. uz podršku Evropske Unije i Foruma za adaptaciju na klimatske promene jugoistočne Evrope (CCA Forum; South East European Forum on Climate Change Adaptation) izvedena je studija „Procena ranjivosti na klimatske promene Srbija“.102</s>
<s>U ovoj studiji izneti su statistički podaci za bolesti vezane za klimatske promene i globalno zagrevanje u Republici Srbiji.</s><s>Na primer, godišnji porast incidence melanoma, prema podacima koje je saopštio Institut za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut“ je 2004. godine iznosio 5,3%, dok je 2005. bio 15%.</s><s>Kao najugroženije stanovništvo navode se poljoprivrednici, građevinski radnici i ostali koji dosta vremena provode na suncu.</s><s>Veliki je i rast hroničnih nezaraznih bolesti disajnih organa, pogotovu hroničnih alergija.</s><s>Procene stručnjaka iznose podatak da 20 do 30% populacije pati od nekog oblika alergije.</s>
<s>102Izvor:https://d2ouvy59p0dg6k.cloudfront.net/downloads/cva_srbija_srpski.pdf Kod zoonoza, najčešća je Lajmska bolest, a prisutne su i malarija, virusni encefalitis i slično.</s><s>Ove bolesti su uglavnom uvezene.</s><s>Kad govorimo o epidemijama, prema navedenoj studiji, najčešće su bolesti koje se prenose hranom sa 65% učešća, a bolesti koje se prenose vodom učestvuju sa samo 1,5 procenata prema podacima za 2008. godinu.</s><s>Navešćemo i primer kategorizacije u SAD.</s><s>Američko društvo za zaštitu divljine1 nabrojalo je 12 bolesti izazvanih promenama u vremenskim uslovima.</s><s>Nazvalo ih je the deadly dozen („smrtonosno tuce“).</s><s>To su: ptičji grip, babeosioza (nalik malariji, prenose je krpelji), kolera, ebola, paraziti, lajmska bolest, kuga, „crvene plime“ (otrovna cvetanja algi), groznica Rift Valley (virus koji prenose komarci), bolest spavanja, tuberkuloza i žuta groznica.</s><s>Neke od ovih bolesti smo već sretali u drugim kategorijama.</s><s>Neke od bolesti koje se javljaju kao posledica vremena, svrstane su u kategoriju mentalnih bolesti (npr. anksioznost, stres), druge u respiratorne i tako dalje.</s><s>Na osnovu toga se može reći da se pitanje broj 10 odnosi na ukupne vrste bolesti izazvane vremenskim uslovima.</s><s>Međutim, ovde se razmatra još jedan činilac, a to je smrtnost, Prema izveštaju Društva za očuvanje divljine103, tokom poslednjih pet godina broj smrtnih slučajeva koji su vezani za vreme, povećao se za 41% u odnosu na 2014. godinu (izveštaj se odnosi na 2018.).</s><s>Broj ekstremnih događaja u atmosferskom vremenu se u istom periodu povećao za 5%.</s><s>Povrede su smanjene za 40%.</s><s>Pre dve godine, 2018.te, zabeleženo je 62.339 događaja u atmosferskom vremenu, a oni su rezultirali u 782 smrti i 1797 povreda.</s><s>Od svih smrtnih ishoda 2018. godine, 162 su bili izazvani vrućinom, 132 zimskim vremenom, a 116 požarima.</s><s>Isto tako, kod povreda 2018. godine, 503 su izazvane vrućinom, 297 zimskim vremenom, a 214 požarima.</s><s>Naši ispitanici su ovu kategoriju označili kao malo bitnu u tri slučaja (6%), kao bitnu kod 7 ispitanika (14%), kao veoma bitnu 12 ispitanika (24%) i kao najbitniju kod 28 ispitanika (56%).</s><s>103Wildlife Conservation Society (2018) Deadly dozen reports diseases worsened y climate change, public release 7. October 2018, pristupljeno sa https://www.eurekalert.org/pub_releases/2008-10/wcs-dr100608.php Slika 25 – Bolesti i smrtnosti zavisne od vremenskih uslova 7.4.</s><s>Određivanje kategorije bolesti</s>
<s>Poslednji zadatak u anketi za medicinske sestre i tehničare je bio da odrede pripadnost kategoriji bolesti prema Međunarodnoj klasifikaciji bolesti i srodnih zdravstvenih problema.</s><s>Ispitanicima je data mogućnost da jednu grupu bolesti stave u više od jedne kategorije.</s><s>Bolesti navedene u upitniku su one koje smo već obradili u prethodnom potpoglavlju, a to su: 1. Astma, respiratorne alergije i bolesti respiratornog sistema 2. Maligna oboljenja</s>
<s>5. Bolesti i smrtnost zavisne od toplotnog stresa 6. Poremećaji mentalnog zdravlja i poremećaji izazvani stresom 7. Neurološki poremećaji</s>
<s>10.</s><s>Bolesti i smrtnosti zavisne od vremenskih uslova Tabela 7 – Ukupan pregled ocena prema bitnost Međunarodna klasifikacija je dala oznake rimskim brojevima za svaku kategoriju bolesti ili zdravstvenih problema.</s>
<s>Bolesti i smrtnost zavisne od toplotnog stresa Poremećaji mentalnog zdravlja i poremećaji izazvani stresom Neurološki poremećaji</s>
<s>Bolesti krvi i bolesti krvotvornih organa i poremećaji imuniteta Bolesti žlezda sa unutrašnjim lučenjem, ishrane i metabolizma Duševni poremećaji i poremećaji ponašanja Bolesti nervnog sistema</s>
<s>XVI.</s><s>Određena stanja nastala u perinatalnom periodu XVII.</s><s>Urođene malformacije, deformacije i hromozomske nenormalnosti XVIII.</s><s>Simptomi, znaci i patološki klinički i laboratorijski nalazi, neklasifikovani na drugom mestu</s>
<s>Astma, respiratorne alergije i bolesti respiratornog sistema se, prema mišljenju ispitanika, nalaze u dve kategorije: Bolesti žlezda sa unutrašnjim lučenjem, ishrane i metabolizma (1 ispitanik ili 4%) i u kategoriji Bolesti sistema za disanje (svih 50 ispitanika ili 100%).</s><s>Po jedan učesnik je stavio ove bolesti i u kategoriju Određena stanja nastala u perinatalnom periodu, Povrede, trovanja i ostale posledice spoljašnjih uzroka i kategoriju Spoljašnji uzroci obolevanja i umiranja.</s><s>Kod malignih oboljenja se 48 ispitanika (96%) opredelilo za kategoriju tumora (II), četvoro (8%) za kategoriju Bolesti kože i bolesti potkožnog tkiva, po troje za kategorije Urođene malformacije, deformacije i hromozomske nenormalnosti i Simptomi, znaci i patološki klinički i laboratorijski nalazi, neklasifikovani na drugom mestu.</s><s>Distribucija ostalih nije statistički značajna.</s><s>Jedan ispitanik smatra da maligna oboljenja pripadaju grupi Bolesti krvi i bolesti krvotvornih organa i poremećaji imuniteta; još po jedan da pripadaju grupama Simptomi, znaci i patološki klinički i laboratorijski nalazi, neklasifikovani na drugom mestu, Povrede, trovanja i ostale posledice spoljašnjih uzroka i Spoljašnji uzroci obolevanja i umiranja.</s>
<s>Bolesti krvnih sudova, po mišljenu ispitanika, pripadaju kategoriji bolesti sistema krvotoka (44 ispitanika ili 88%).</s><s>Sedam ispitanika (14%) ih je svrstalo u kategoriju Bolesti krvi i bolesti krvotvornih organa i poremećaji imuniteta.</s><s>Dvoje ispitanika se opredelilo za kategoriju Bolesti žlezda sa unutrašnjim lučenjem, ishrane i metabolizma, a po jedan za kategorije XVII, XVIII, XIX i XX.</s>
<s>Kod ishrane i bolesti izazvanih hranom, 45 ispitanika (90%) je odabralo kategoriju Bolesti sistema za varenje, a njih 13 (26%) kategoriju Bolesti žlezda sa unutrašnjim lučenjem, ishrane i metabolizma.</s><s>Dva ispitanika (4%) su se odlučili za kategoriju Trudnoća, rađanje i babinje, dok je po jedan ispitanik odabrao kategorije XVI do XX, redom.</s><s>Bolesti i smrtnost zavisne od toplotnog udara po stavovima ispitanika, pripadaju Kategoriji X – 10 ispitanika (20%), kategoriji XI – 8 ispitanika (16%), kategoriji XIII – i Kod poremećaja mentalnog zdravlja i poremećaja izazvanih stresom, najviše odabralo kategoriju XX.</s><s>Sledi 5 ispitanika (10%) sa kategorijom III, i po jedan u kategorijama U grupi neuroloških poremećaja odabir kategorija je bio: 15 (30%) za II; 5 (10%) za kategoriju V; 34 (68%) za kategoriju VI; dva ispitanika za kategoriju VII; jedan ispitanik za kategoriju XVIII i jedan za kategoriju XX.</s><s>Kod vektorskih bolesti i zoonoze, 46 učesnika (92%) svrstava ih u kategoriju I, 4 učesnika (8%) u kategoriju IV, dvoje učesnika (4%) u kategoriju XI; troje (6%) u kategoriju XX; jedan učesnik u kategoriju XVIII.</s>
<s>Za bolesti koje se prenose vodom, opredeljenje je bilo najviše za I kategoriju, 31 učesnik (62%).</s><s>Sledi kategorija XI sa 17 ispitanika (34%), po dvoje za kategorije XIX i XX, te jedan za kategoriju III.</s>
<s>Kategorija XVI – 1 ispitanik, odnosno 2% Kategorija XVIII – 1 ispitanik, odnosno 2% Kategorija XIX – 4 ispitanika, odnosno 8% Kategorija XX – 32 ispitanika, odnosno 64% Od učesnika u ispitivanju se tražilo da odrede kojoj kategoriji bolesti pripadaju određene grupe bolesti prema međunarodnoj klasifikaciji bolesti i srodnih zdravstvenih problema.</s><s>Rezultati su tekstalno opisani pod potpoglavljem Određivanje kategorije bolesti.</s><s>Na sledećoj stranici je Tabela 3. koja prikazuje iste vrednosti u brojkama.</s><s>Prva i druga kolona označavaju redni broj i naziv bolesti.</s>
<s>Prvi vodoravni red sadrži rimske brojeve kojima se u međunarodnoj klasifikaciji označavaju grupe bolesti (nabrojane u potpoglavlju Određivanje kategorije bolesti).</s><s>Svi ostali redovi sadrže broj ispitanika koji je bolesti svrstao u kategorije, kao i procenat ispitanika koji su se odlučili za kategorije.</s>
<s>Bolesti koje su ispitanici kategorisali prema međunarodnoj klasifikaciji, podeljene su u deset grupa.</s><s>Međunarodna klasifikacija se sastoji od 20 kategorija.</s><s>Ispitanici su mogli da odaberu više od jedne kategorije za istu grupu bolesti.</s><s>Otuda je ukupno opredeljenje moglo da iznosi više od 50, koliki je broj ispitanika, ili više od 100%.</s><s>8. Diskusija</s>
<s>Integracija klimatskih promena i njihovog uticaja na zdravlje je neophodna da bi se znanje, veštine i uvidi iz kliničke prakse ugradili, ne samo u nastavne programe, već i u praksu, istraživanje i politiku društva.</s><s>Rezultat bi bila vodeća uloga medicinskih sestara u praktičnom olakšavanju, adaptaciji i izgradnji otpornosti na klimatske promene.</s><s>Ekološki okvir je dragocen u svetlu kulturnih, ekonomskih, političkih međusobnih delovanja, kao i kod životne sredine, na ljudsko zdravlje i zdravlje planete.</s><s>Analiza upitnika je pokazala da su medicinske sestre i tehničari svesni da klimatske promene postoje i da predstavljaju opasnost ne samo za zdravlje ljudi već i za sam opstanak.</s><s>U anketi je učestvovalo 50 medicinskih sestara i tehničara sa solidnim radnim iskustvom, a sa pozicija gde su u stalnom direktnom kontaktu sa pacijentima.</s><s>Svi učesnici imaju srednje ili visoko obrazovanje, a najviše ih radi u bolnicama.</s><s>Preko tri četvrtine ispitanika ima saznanja o klimatskim promenama, a posebno je značajno da znaju da su klimatske promene uzrokovane uglavnom emisijama CO2 u atmosferu.</s><s>Dodatno, većina ispitanika je svesno da klimatske promene utiču na njihov svakodnevni život, mada malo više od polovine njih smatra da utiču i na njihov posao.</s><s>Ova kontradiktornost pokazuje da treba dodatno obrazovati medicinske sestre i tehničare u smislu broja pacijenata koji im se javljaju zbog direktnih posledica bolesti izazvanih klimatskim promenama.</s><s>U sve tri studije opisane u 5.3. se, takođe, ustanovila dosta visoka svest o klimatskim promenama kod medicinskih sestara.</s><s>Američka studija opisana u 5.3.104 je u svom istraživanju imala i pitanje o političkim sklonostima ispitanika i po tom osnovu ih je podelila u konzervativne, liberalne i umerene.</s><s>Gledište medicinskih sestara na stav da “se približavamo granici broja ljudi koje planeta može da izdrži”, su kod konzervativnih izazvale neslaganje.</s><s>Isto tako, stav “zemlja ima dovoljno prirodnih resursa, samo treba da naučimo da ih razvijamo” je izazvao neslaganje liberala.</s><s>Za potrebe naše studije, kao ni ostalih pomenutih, političke sklonosti nisu razmatrane, a zaključci koji se iz njih mogu izvući, nisu ni bitni za temu.</s><s>104Polivka B. Et al, Public health nurses´knowledge and attitudes regarding climate change (2012)Izvor: https://ehp.niehs.nih.gov/doi/full/10.1289/ehp.1104025 Gotovo svi učesnici u anketi misle da klimatske promene utiču na zdravlje ljudi i razvoj bolesti.</s><s>Ovo je u skladu sa odgovorima datim u prethodnim pitanjima, međutim, u nesrazmeri sa sigurnošću koju imaju u vezi povezanosti klimatskih promena, održivog razvoja i zdravstvenih usluga.</s><s>Ova tvrdnja se ogleda u stepenu sigurnosti kada se radi o pomoći zdravstvenih usluga u smanjenju uticaja klimatskih promena.</s><s>Manje od polovine ispitanika smatra da mogućnost pomoći postoji, a isto toliko njih nije sigurno.</s><s>Ovo ukazuje da nema dubokog uvida u problem, što se može ispraviti u obukama uz rad.</s><s>Naš upitnik nije sadržao pitanja o osećaju lične odgovornosti, a švedski jeste, ali se ipak mogu naći slični stavovi sa našim pitanjima o bitnosti klimatskih promena vezanih za određene bolesti.</s><s>Posebno je zanimljivo koji su izvori sticanja znanja o klimatskim promenama.</s><s>Najveći broj navodi medije kao izvor saznanja, a manje od petine ispitanika navodi školu kao izvor znanja za ovu problematiku.</s><s>Izloženost uticaju medija je sve veća u celom svetu pa i kod nas.</s><s>U tom smislu, mediji mogu da se iskoriste u još većem stepenu kao mesta za popularizaciju nauke.</s><s>Ipak, treba naglasiti oprez u tom domenu jer smo, na primer, u vreme pandemije februar 2020. pa nadalje, bili svedoci mnoštva pogrešnih informacija, teorija zavere, lažnih optužbi i slično.</s><s>Transfer znanja preko kolega i prijatelja je uobičajen, ali bez dublje analize ne daje specifične pokazatelje zbog faktora okruženja (isti ili sličan nivo obrazovanja, dostupnost istih ili sličnih medija, sličan stil života, problem „vođe“ u grupi koji nameće određene stavove i tako dalje).</s>
<s>Na pitanja o želji za više znanja, gotovo svi ispitanici su odgovorili potvrdno.</s><s>Ovo se može tumačiti višestruko.</s><s>Recimo, postoji svest da su klimatske promene ovde i da imaju štetan uticaj.</s><s>Koliki je stepen tog uticaja, šta možemo da učinimo u borbi protiv tog uticaja, kako možemo da ga olakšamo za sebe, svoje porodice, prijatelje i pacijente, zahteva novo znanje koje ispitanici žele da steknu.</s><s>Slični su rezultati kod ostale tri studije koje smo poredili.105</s>
<s>Sličan je stav o neophodnosti sticanja znanja.</s><s>Samo jedna desetina ispitanika ne vidi tu neophodnost.</s><s>Ostali imaju viziju sudbine sveta ukoliko ne znamo više.</s><s>105Polivka Barbara J., Chaudry Rosemary V., and Mac Crawford John (2012): Public Health Nurses’ Knowledge and Attitudes Regarding Climate Change; Izvor: https://ehp.niehs.nih.gov/doi/full/10.1289/ehp.1104025 Anna Anaker, Maria Nilsson, AsaHolmner& Marie (2015): Elf ORIGINAL RESEARCH: EMPIRICAL RESEARCH – QUALITATIVE Nurses’ perceptions of climate and environmental issues: a qualitative study Izvor: https://onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1111/jan.12655 Juan Xiao,, Wei Fan, Yang Deng, Shaolan Li, Ping Yan (2016): Nurses' knowledge and attitudes regarding potential impacts of climate change on public health in central of China Izvor:https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S235201321630059X Što se tiče načina koji su najbolji za sticanje znanja o klimatskim promenama i globalnom zagrevanju, distribucija odgovora je raznovrsna i razlikuje se od dosad uočenih izvora znanja.</s><s>Skoro polovina ispitanika smatra da je najbolje mesto škola, a relativno sličan broj misli da su to medicinski i naučni časopisi ili mediji.</s><s>Ovakvim odgovorima se iznova naglašava sadržaj nastavnih programa u školama i značajna uloga medija u cilju obaveštavanja široke javnosti o klimatskim promenama i globalnom zagrevanju.</s><s>Zanimljivo je da je u kineskoj studiji autora Juana Ksiaoa, Wei Fana, Janga Denga, Šaolana Lija i Pinga Jana106, najveći broj sestara želeo da stiče dalja znanja preko socijalnih mreža i medija, a veoma malo njih kroz formalne oblike obrazovanja.</s><s>Pri analizi stava o bitnosti klimatskih promena u nastajanju bolesti, gotovo svi ispitanici daju visok stepen bitnosti kao svoj odgovor.</s><s>Međutim, kod malignih oboljenja ne postoji isti stepen svesti.</s><s>Na primer, melanom, kao što kaže statistika SZO, se trenutno javlja kao non-melanoma rak kože kod dva do tri miliona ljudi, a 132.000 melanom raka kože se javlja u svetu svake godine107, što je, između ostalog, rezultat povećanog UV zračenja.</s><s>Naši ispitanici nisu sasvim prepoznali uzročno posledičnu vezu.</s><s>Svest o bitnosti bolesti krvnih sudova postoji i relativno je ujednačena, a još je ujednačenija svest o bitnosti bolesti izazvanih ishranom i hranom.</s><s>Kod bolesti izazvanih toplotom polovina ispitanika im pridaje najveći stepen bitnosti.</s><s>Kod mentalnih, neuroloških i vektor prenosivih bolesti i zoonoza, takođe, postoji visoka svest o bitnosti.</s><s>Više od polovine ispitanika najviši stepen bitnosti daje bolestima koje se prenose vodom i bolestima i smrtnostima zavisnih od vremenskih uslova.</s><s>Rezultati ankete ukazuju da je potrebno da se u nastavne programe relevantnih obrazovnih ustanova uključe klimatske promene i njihov uticaj na zdravlje u mnogo većem stepenu od postojećeg.</s><s>U Republici Srbiji postoji 53 srednje škole u oblasti zdravstva i socijalne zaštite108, 13 viših medicinski škola109, dve visoke strukovne škole u oblasti 106Juan Xiao,, Wei Fan, YangDeng, Shaolan Li, Ping Yan (2016):Nurses' knowledge and attitudes regarding potential impacts of climate change on public health in central of Chinahttps: Izvor://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S235201321630059X , pristupljeno 26.7.20. 107Izvor:https://www.who.int/news-room/q-a-detail/ultraviolet-(uv)-radiation-and-skin-cancer, WHO: Ultraviolet (UV) radiation and skin cancer (2017), pristupljeno 26/7/20 108 Izvor: https://publikacije.stat.gov.rs/G2020/Pdf/G20201159.pdf, pristupljeno 27.7.20. 109Izvor:http://publikacije.stat.gov.rs/G2001/Pdf/G20017396.pdf, pristupljeno 26.7.20. zdravstva pri državnim univerzitetima i nekolicina privatnih, te osnovne studije na Medicinskim fakultetima u Beogradu i Novom Sadu, kao i fakultet u Valjevu.110 Dodatno, rezultati ankete pokazuju da uloga medija može da bude značajno veća i da doprinese boljem razumevanju, ne samo osoblja iz zdravstvenog sektora, već i najšire javnosti o značaju klimatskih promena i globalnog zagrevanja u izazivanju bolesti, uz dužan oprez o validnosti podataka koji se iznose.</s>
<s>Pošto se anketa odnosila na zaposlene u zdravstvenom sektoru Republike Srbije, ona nije obuhvatala ostala pitanja klimatskih promena.</s><s>Na primer, NASA procenjuje111 da će, zbog klimatskih promena, temperature nastaviti da rastu, da će se produžiti sezone bez mraza kao i sezone rasta useva.</s><s>Oni tvrde i da će doći do promena u šemama padavina, sa više suša i toplotnih talasa.</s><s>NASA smatra da će uragani biti jači i intenzivniji te da će porast nivoa mora iznositi 2,4 metra do 2100. godine u odnosu na sadašnji trenutak.</s><s>Očekuje se čak i nestanak leda na Arktičkom moru do polovine ovog veka.</s><s>Tu su i druge promene kao što je zagađenje zemljišta, zagađenje vode, sve veći broj bolesti i slično.</s><s>U zaključcima tri opisane studije iz SAD, Švedske i Kine, potvrđuje se potreba za daljim obrazovanjem medicinskih sestara i tehničara na temu klimatskih promena i globalnog zagrevanja te reakcije zdravstvenog sektora.</s><s>110Ibid</s>
<s>Već su duže vreme očigledni neki negativni uticaji na zdravlje, izazvani klimatskim promenama.</s><s>Međutim, sa svakim stepenom umanjenja emisija CO2 ili smanjenja temperatura, oni se mogu izbeći i na taj način se mogu sačuvati životi.</s><s>Da bi se zajednice pripremile za lečenje i olakšanje negativnih uticaja, pre svega, njihovi zdravstveni sektori treba da budu pripremljeni.</s>
<s>Svakako da rad na javnom zdravlju ne uključuje samo medicinu – lečenje u ambulantama, klinikama, bolnicama ili od kuće.</s><s>Nadgledanje kvaliteta vazduha, čistoće vode ili zagađenosti zemljišta je podjednako važno.</s><s>Ipak, u samim bolestima, na radu u njihovoj prevenciji, suštinski je rad zdravstvenog osoblja, naročito medicinskih sestara.</s><s>Da bi medicinske sestre mogle da ostvare ovaj cilj uz svoje redovne dužnosti, neophodno je da se njima pruži prvenstveno znanje o klimatskim promenama.</s><s>Istraživanje koje je obuhvatilo 50 medicinskih sestara pokazalo je da one imaju određeno znanje o klimatskim promenama, koje nije dovoljno.</s><s>Pored toga, njihovo znanje je donekle ograničeno na svakodnevni život i opšte javno zdravlje.</s><s>Potrebno je da im se pruži dodatno znanje o tome kako klimatske promene utiču na njihov rad, a posebno, kako njihov rad može da utiče na klimatske promene.</s>
<s>Drugi rezultat istraživanja na koji treba obratiti pažnju je izvor dobijanjainformacijaznanja o klimatskim promenama iglobalnomzagrevanju, gde sestre daju poseban značaj saznanjima iz medija, ali i prepoznaju značaj znanja iz škole.</s><s>Najznačajniji rezultat je da medicinske sestre imaju želju i volju da nauče više o klimatskim promenama i njihovom uticaju na zdravlje.</s><s>Ovo će imati veliki značaj pošto će sestre moći sa boljim znanjem i svešću da rade sa pacijentima u bolnicama.</s>
<s>Takođe, novim znanjima se širi i sfera uticaja medicinskih sestara sa pojedinačnog pacijenta ili porodice na nivo lokalne zajednice i šire državne i svetske zajednice.</s><s>Ukoliko sestre znaju više o ekološkim modelima, to će se više koncentričnim krugovima prenositi njihov uticaj.</s><s>Naime, transfer znanja se ne dešava samo u akademskim ili naučnim krugovima.</s><s>Prenos znanja je u porodici, u okolini, na društvenim mrežama, u ličnim kontaktima sa prijateljima i tako dalje.</s><s>Svaki učesnik prenosi znanje dalje stvarajući koncentrične krugove.</s><s>Nastavni programi za srednje i visoke medicinske škole, stoga, treba da uključuju saznanja iz ekologije i klimatskih promena na teritoriji Republike Srbije.</s><s>Ekocentrični pristup oslanja se na postojeći sistem zdravstvene brige i nege, ali treba da se poveže i sa celokupnim prirodnim okruženjem čime se pruža podrška ukupnom zdravlju, održivosti sistema i opšteg blagostanja.</s>
<s>Dalje, buduća istraživanja u ovoj oblasti mogla bi da se odnose na problematiku zaraznih bolesti izazvanih klimatskim promenama, naročito zbog njihovog sve većeg porasta.</s><s>Istraživanje bi moglo da bude urađeno po uzoru na samo istraživanje iz ovog rada, gde bi se videlo sveopšte znanje učesnika istraživanja o toj temi.</s><s>Imajući u vidu sve gorenavedeno, dobar način za unapređenje znanja kako medicinskih sestara tako i zaposlenih u zdravstvenom sektoru uopšte, bio bi uvođenje različitih obuka ali na stimulativan način, kroz razne sisteme nagrađivanja.</s>
<s>LITERATURA health: a systematic descriptive review.</s><s>Frontiers in psychiatry, 11. and importance for public health policy.</s><s>Preventive medicine, 49(4), 280-282. and importance for public health policy.</s><s>Preventive medicine, 49(4), 280-282. educational use of Facebook in higher environmental education.</s><s>ICICTE 2012 proceedings, 355-362.</s>
<s>LITERATURA knowledge and attitudes regarding climate change.</s><s>Environmental health perspectives, knowledge and attitudes regarding climate change.</s><s>Environmental health perspectives, (2019).</s><s>Development of a national index for the purpose of forest fire risk assessments on the example of southern Serbia.</s><s>Thermal Science, (00), 276-276. 12.</s><s>Robert, Michael A. (2019), Temperature impacts on dengue emergence in the US: Investigating the role of seasonality and climate change; profesor na Univerzitetu nauka u Filadelfiji, članak u časopisu Ekonomist, štampano izdanje, februar 2020., str.86</s>
<s>Internet izvori: human health: the role of nurses in confronting the issue.</s><s>Nursing Administration (2013).</s><s>Sustainable development and public health: rating European countries.</s><s>BMC 15.</s><s>Transparency, C. (2019).</s><s>Brown to Green: The G20 transition towards a net-zero emissions economy, Climate Transparency, Berlin, Germany. regarding potential impacts of climate change on public health in central of China.</s><s>International Journal of Nursing Sciences, 3(2), 158-161. climate change and sustainability: is the UK public health community's response adequate?.</s><s>Perspectives in public health, 132(5), 207.</s>
<s>Pristupljeno sa https://d2ouvy59p0dg6k.cloudfront.net/downloads/cva_srbija_srpski.pdf 12.</s><s>Gradski zavod za javno zdravlje Beograd (2018).</s><s>Pokazatelji kvaliteta rada zdravstveni ustanova u Beogradu koje obavljaju zdravstvenu delatnost na više nivoa.</s>
<s>13.</s><s>Gradski zavod za javno zdravlje Beograd (2020).</s><s>Pristupljeno sa https://www.zdravlje.org.rs/index.php/savetovaliste/zoonoze 14.</s><s>Gradski zavod za javno zdravlje Beograd (2020).</s><s>Visoke temperature – kako se zaštititi.</s><s>Pristupljeno sa https://www.zdravlje.org.rs/index.php/lat/aktuelne-vesti/777visoke-temperature-kako-se-zastititi</s>
<s>15. http://publikacije.stat.gov.rs/G2001/Pdf/G20017396.pdf, pristupljeno 26.7.20. 16.</s><s>Indikatori dobrog zdravlja i blagostanja (2020), pristupljeno sa http://sdg.indikatori.rs/area/good-health-and-well-being/ 17.</s><s>Injury Facts, Weather related deaths and injuries; brief (2019), pristupljeno sa https://injuryfacts.nsc.org/home-and-community/safety-topics/weather-related-deathsand-injuries/</s>
<s>19.</s><s>Institut za javno zdravlje Kragujevac, Bolesti koje se prenose hranom, pristupljeno sa http://www.izjzkg.rs/centri/centar-za-promociju-zdravlja/184-bolesti-koje-se-prenosehranom</s>
<s>20.</s><s>Institut za javno zdravlje Kragujevac, Centar za higijenu i humanu ekologiju; pristupljeno sa http://www.izjzkg.rs/centri/centar-za-higijenu-i-humanu-ekologiju 21.</s><s>International Classification of Diseases, ninth revision.</s><s>Basic Tabulation List with Alphabetical Index, pristupljeno sa</s>
<s>0i%20komarci.pdf http://www.politika.rs/scc/clanak/445714/%D0%9A%D0%BB%D0%B8%D0%BC% 31.</s><s>Ministarstvo zaštite životne sredine (2020) Zaštita životne sredine.</s><s>Pristupljeno sa https://www.ekologija.gov.rs/dokumenti/</s>
<s>39.</s><s>Republika Srbija, Ministarstvo zaštite životne sredine: Izveštaj o javnoj raspravi o Nacrtu zakona o klimatskim promenama (2018), pristupljeno sa https://www.ekologija.gov.rs/izvestaj-o-javnoj-raspravi-o-nacrtu-zakona-oklimatskim-promenama/</s>
<s>49.</s><s>TARA MD (2015).</s><s>ASTMA - Šta je astma, koji su simptomi, dijagnostika i terapija.</s><s>Pristupljeno sa http://www.pulmologija.rs/astma-dijagnoza-simptoma-astme-i-lecenje/ 50.</s><s>Tara MD, Astma, pristupljeno sa http://www.pulmologija.rs/astma-dijagnozasimptoma-astme-i-lecenje/</s>