PRIMENA STANDARDA ISO 9001 U PRIVREDNOM SUDU

kvalitet;privredni sud;ISO 9001.;quality;commercal court;ISO 9001.;info:eu-repo/classification/udc/346

<s>- je rad isključivo rezultat mog sopstvenog istraživačkog rada; - sam rad i mišljenja drugih autora koji se koriste u ovom radu naznačio/la ili citirao/la u skladu sa uputstvima Fakulteta organizacionih nauka i Fakulteta za upravu; - su svi radovi i mišljenja drugih autora navedeni u spisku literature/referenci koji su sastavni deo ovog rada i pisani u skladu sa uputstvima oba fakulteta; - dobio/la sve dozvole za korišćenje autorskog dela koji se u potpunosti unose u predate rad i to jasno naveo/la;</s>
<s>- svestan/a da je plagijat korišćenje tuđih radova, bilo u bilo kom obliku (kao citata, prafraza, slika, tabela i sl.) bez navođenja autora, ili predstavljane tuđih autorskih dela kao mojih kažnjivo po zakonu (Zakon o autorskom i srodnim pravima, Službeni Glasnik Republike Srbije, br. 104/2009, 99/2011, 119/2012 i Zakon o autorskom i srodnim pravima, Službeni glasnik Republike Slovenije, br 21/95.), i da je povreda pravila Univerziteta u Beogradu – Fakulteta organizacionih nauka i Univerziteta u Ljubljani, Fakulteta za upravu;</s>
<s>- svesan/a posledica koje kod dokazanog plagijata mogu prouzrokovati na predati master/magistarski rad i moj status na Fakultetu; - je elektronska verzija master/magistarskog rada identična štampanom primerku teze i pristajem na njegovo objavljivanje pod uslovima propisanim aktima Fakulteta.</s>
<s>Univerzitet Alfa Beograd, Fakultet za trgovinu i bankarstvo, menadžment u bankarstvu i finansijama, diplomirani ekonomista Ekonomska škola- Ekonomski tehničar, Užice Osnovna škola "Andrija Đurović", Užice</s>
<s>Tabela 1: Izveštaj za Ministarstvo pravde, Visoki savet sudstva i Privredni apelacioni sud, Privrednog Tabela 2: Izveštaj za Ministarstvo pravde, Vrhovni kasacioni sud i Privredni apelacioni sud, Privrednog Tabela 3: Izveštaj za Ministarstvo pravde, Vrhovni kasacioni sud i Privredni apelacioni sud, Privrednog suda u Somboru za period od 01.01.2014.do 31.12.2014.godine Tabela 4: Uporedni prikaz podataka Privrednog suda u Užicu, Privrednog suda u Somboru i Privrednog POPIS PRILOGA</s>
<s>Prilog 4: Zahtev za izdavanje uverenja u Privrednom sudu u Užicu Prilog 6: Zahtev za prepis i fotokopiranje spisa Prilog 7: Zahtev arhivi za dostavu spisa VIII</s>
<s>Grafikon 1: Istraživanje javnog mnjenja – koliko poverenja građani Srbije imaju u sudstvo Grafikon 2: Parnični predmeti u Privrednom sudu u Užicu u 2014. godini Grafikon 3: Privredni prestupi u Privrednom sudu u Užicu u 2014. godini Grafikon 4: Predmeti stečaja u Privrednom sudu u Užicu u 2014. godini Grafikon 6: Vanparnični predmeti u Privrednom sudu u Užicu u 2014. godini Grafikon 7: Parnični predmeti u Privrednom sudu u Požarevcu u 2014. godini Grafikon 8: Privredni prestupi u Privrednom sudu u Požarevcu u 2014. godini Grafikon 9: Predmeti stečaja u Privrednom sudu u Požarevcu u 2014. godini Grafikon 10: Predmeti izvršenja u Privrednom sudu u Požarevcu u 2014. godini Grafikon 12: Parnični predmeti u Privrednom sudu u Somboru u 2014. godini Grafikon 16: Vanparnični predmeti u Privrednom sudu u Somboru u 2014. godini Grafikon 17: Ukupno predmeta u radu u Privrednom sudu u Užicu, Požarevcu i Somboru Grafikon 18: Uporedni prikaz koeficijenta ažurnosti Grafikon 21: Uporedni prikaz potvrđenih, preinačenih i ukinutih žalbi po sudovima APSTRAKT</s>
<s>Stručna, odgovorna, efikasna administracija uz adekvatnu podelu nadležnosti i transparentan rad zaposlenih u pravosuđu krenuvši od nosioca pravosudnih funkcija preko državnih službenika i nameštenika predstavlja jedan od bitnih činilaca koji vode do modernizacije pravosuđa i ukupne administracije pravosudnog sistema koji su postali i osnovni prioriteti neophodne Nacionalne reforme pravosuđa za period od 20132018. godine.</s>
<s>Da bi pravosudni sistem i privredni sudovi u Republici Srbiji naišli na pozitivnu reakciju kod korisnika njihovih usluga u vidu otvorene, transparentne i pouzdane organizacije potrebno je promeniti organizacionu strukturu i umesto do sada "zatvorene" organizacije kakvom su je smatrali korisnici i mediji, potrebno je stvoriti otvorenu, efikasnu organizaciju sa što većim kvalitetom rada.</s><s>Kroz rad je sprovedena analiza kvaliteta u privrednim sudovima i uz pomoć uporedne analize rezultata rada i kvaliteta rada Privrednih sudova u Užicu, Somboru i Požarevcu utvrđeno je da su Privredni sudovi sa najboljim rezultatima rada, sa visokim koeficijentom kvaliteta.</s><s>Takođe, u radu je izvršena primena standarda ISO 9001 na poslovanje privrednog suda uz dokazivanje hipoteze da sistem menadžmenta kvaliteta značajno doprinosi poboljšanju rada privrednog suda.</s><s>Ključne reči: kvalitet, privredni sud, ISO 9001.</s>
<s>Professional, responsible, efficient administration with an adequate division of responsibilities and transparent work of employees of the judiciary, starting with the head judiciary roles, the civil servants and appointees, is one of the important factors that lead to modernization of the judiciary and the overall administration of the judicial system, and have become the main priorities of National reform of Justice system for the period 2013-2018.</s>
<s>In order to get the positive user response justice system and Commercial courts of the Republic of Serbia, in the form of an open, transparent and reliable organization, the organization structure must be changed and, instead of "closed" organization, as users and the media rated it, it is necessary to create a an open, efficient organization with very high quality of services.</s>
<s>The analysis of the quality of the commercial courts has been conducted, and with the comparative analysis of the results of work and quality of work of Economic court in Užice, Požarevac and Sombor it has been found that the Commercial courts have the best overall results with a high coefficient of quality.</s><s>Also the application of ISO 9001 has been applied to the management of the Commercial Court, proving the hypothesis that the quality menagement system contributes significantly to improvement of the functioning of the Commercial Court.</s>
<s>Keywords: quality, commercal court, ISO 9001.</s><s>Period u kome se dаnаs živi sа punim prаvom može se nаzvаti vreme istorijskih promenа.</s><s>Promene u svim segmentimа sа prenаglаšenom globаlizаcijom dovele su do poništаvаnjа društvenih principа, kаo i prаvilа i normi koje su godinаmа poštovаne i po kojimа je se živelo.</s>
<s>Pojam kvaliteta je u današnjem, savremenom svetu postao pravi izazov.</s><s>Velika očekivanja korisnika i visoki potrošački zahtevi korisnika utiču na pronalaženje svih mogućih, raspoloživih mera kao bi se obezbedio potrebni kvalitet usluga i proizvoda.</s><s>Zа kvаlitet možemo reći dа počinje od strаne nаjvišeg rukovodstvа, i to od sаmog sistemа pružаnjа uslugа, uključujući i buduće izmene proizvodа i uslugа.</s><s>Pravosudni sistem u Republici Srbiji pripada grupi organizacija sa sporim administracionim sistemom.</s><s>Od presudnog značaja je da sudovi postanu otvoreniji ka javnosti i što fleksibilniji ka javnosti i strankama, medijima, advokatima, stečajnim upravnicima.</s><s>Tu se javlja potreba za unapređenjem poslovanja unutar suda kao i da se iskoriste svi raspoloživi ljudski, finansijski, komunikacioni resursi i informacionokomunikacione tehnologije.</s>
<s>Cilj rada je da se utvrdi značaj i primena kvaliteta i standarda ISO 9001 na privredni sud.</s><s>„Cilj istraživanja je utvrđivanje kvaliteta rada privrednih sudova u Srbiji na uzorku od tri suda slične veličine po broju sudija i sudijskog osoblja kao i po broju primljenih i rešenih predmeta“1.</s>
<s>Društveni cilj rada je da se pruže praktične koristi i saznanja onima koji žele da se bave kvalitetom i primene standard ISO 9001 u pravosuđu.</s><s>1 D. Gačić ,Analiza rda Privrednog suda, Istraživački rad, decembar 2015, str, 12 1.2.</s><s>Hipoteze</s>
<s>U završnom (master) radu polazi se od osnovne hipoteze: Primena standarda ISO 9001 značajno doprinosi podizanju kvaliteta rada privrednih sudova.</s>
<s>Kvalitet rada u privrednim sudovima zavisi od rukovodstva i organizacije Od stručnih, obučenih i osposobljenih ljudskih resursa u sudovima zavisi koeficijent ažurnosti, kvalitet, procenat savladavanja priliva kao i broj rešenih predmeta u radu sudova.</s>
<s>U cilju dokazivanja osnovne i posebnih hipoteza u radu su korišćene i načela sistematičnosti, objektivnosti, pouzdanosti i opštosti.</s><s>Ključni pojmovi i principi vezani za kvalitet i razvoj kvaliteta su deskriptivnom metodom.</s><s>Ova metoda je korišćena i pri definisanju standarda ISO 9001.</s><s>Metodom analize sadržaja objašnjava se značaj standarda ISO 9001 i zahtevi standarda ISO 9001 kao i njihove faze implementacije.</s><s>Analizirana je stručna literatura, nacionalni propisi, zakoni, podzakonski i drugi akti, kao i dokumenta u kojima su definisani međunarodni standardi.</s>
<s>Komparativnom metodom se dolazi do sličnosti i razlika predmeta istraživanja u organizaciji2.</s><s>Ovom metodom u delu istraživanja vršena je komparacija podataka u radu tri privredna suda na osnovu izveštaja o radu sudova u 2014. godini.</s><s>Rezultati koji su dobijeni iz uporedne analize pokazuju koliko je bilo sudskih predmeta, koliko je M. I. Miljević, Metodologija naučnog rada, Filozofski fakultet, Univerzitet u Istočnom Sarajevo, Pale, predmeta bilo preneto iz prethodnog perioda, koliko je rešeno meritorno, ne meritorno i koliko je ukinuto.</s><s>Iskazan je i ukupan broj žalbi i način njihovog rešavanja.</s><s>Na osnovu ovih podataka izračunat je koeficijent ažurnosti, kvalitet rada, procenat savladavanja priliva kao i procenat ukupno rešenih predmeta.</s><s>Svi podaci koji su analizirani u radu su korišćeni radi dokazivanja postavljenih hipoteza, a njihovom sintezom su predstavljeni rezultati koji su pomoću dedukcije obrazloženi.</s><s>1.4.</s><s>Struktura rada</s>
<s>U uvodnom delu sadržani su predmet završnog rada, značaj i ciljevi rada.</s><s>Postavljene su hipoteze, iznete metode koje su korišćene u istraživanju i struktura rada.</s><s>U drugom delu rada razmotren je teorijski pristup kvalitetu, pojam, upravljanje i razvoj kvaliteta i definisana njegova funkcija, kao i sistem menadžmenta kvaliteta i njegovi osnovni zadaci i podsistemi.</s>
<s>Definisanje pojma sudova uz posebno definisanje sudova po nadležnosti čine četvrti deo rada.</s><s>U ovom delu je objašnjena organizacija sudova i funkcionisanje rada sudova uz unutrašnju i spoljašnju organizaciju sudova.</s><s>U petom delu rada razmotren je teorijski pristup ISO standardu kao i njegove faze implementacije.</s>
<s>U šestom delu iznete su preporuke i smernice za primenu standarda ISO 9001:2015 na organizaciju rada Privrednog suda u Užicu čija bi primena poboljšala kvalitet rada.</s><s>Sedmi deo rada se odnosi na analizu i rezultate rada privrednih sudova na uzorku od tri suda slične veličine.</s><s>U ovom delu rada izneti su podaci o ažurnosti sudija, kvalitetu rada i izradi sudskih odluka, o stanju predmeta u toku 2014. godine, načinu njihovog rešavanja za svaku materiju posebno kao i uporedna analiza i merenje kvaliteta rada privrednog suda u Užicu, Požarevcu i Somboru.</s><s>U osmom delu su izneta zaključna razmatranja kao i preporuke i smernice za poboljšanje kvaliteta rada u privrednom sudu.</s><s>2. POJAM, UPRAVLJANJE I RAZVOJ KVALITETA Ako se uzmu u obzir različiti aspekti kvaliteta, kao i višestruko značenje i pristup kvalitetu nameće se pitanje da li je moguće na jednostavan način objasniti pojam kvaliteta.</s>
<s>Postoji veliki broj definicija kvaliteta.</s><s>A da bi se lakše definisao kvalitet formulisani su kriterijumi koji su subjektivni, zasnovani na proizvodu i usluzi, i na korisniku, tehnički kriterijumi i kriterijumi na bazi vrednosti.</s><s>Autor Stout3 je kvalitet definisao kao odnos performansi i očekivanja, zapisujući to uvek, na "matematički način" kao:</s>
<s>Da bi se lakše definisale karakteristike kvaliteta potrebno je objasniti njihov pojam.</s><s>U standardu ISO 9000:2005 karakteristika se definiše kao osobina na osnovu koje se pravi razlika.</s><s>Postoji nekoliko klasa karakteristika.</s><s>Te klase mogu biti fizičke, vremenske, čulne, funkcionalne i karakteristike ponašanja.</s><s>2.1.</s><s>Pojam kvaliteta</s>
<s>Reč "kvаlitet" potiče od lаtinske reči qualitas4, а osnovno znаčenje je svojstvo, osobinа, vrednost dok u rečniku stranih reči kvalitet se objašnjava kao vrlina, dobrota, vrednost.</s><s>Različita značenja ove reči posledica su5: pozicije njenog posmatranja: korisnik ili isporučilac, nivoa njenog posmatranja: pojedinac, grupa, država, region i svet, različitih podsistema u organizaciji: istraživanje i razvoj, prodaja, marketing, nabavka,</s>
<s>Kvalitet = Performanse / očekivanja vrste entiteta (proizvod, usluga, oprema, ljudski resursi).</s><s>J. Filipović, M. Đurić, Osnove kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2009, str. 165.</s><s>Latdict, http://www.latin-dictionary.net/definition/32524/qualitas-qualitatis N. Živković, M. Glogovac, Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2015, str.</s><s>U prvoj polovini XX veka započeta je revolucija kvaliteta koja je se znatno proširila početkom XXI veka i predstavlja odgovor na izazove koje je donelo informaciono društvo.</s>
<s>Nakon II svetskog rata moderan koncept kvaliteta primenjen je u Japanu i smatra se da ključ poslovnog uspeha ove zemlje leži u kvalitetu.</s><s>Danas kvalitet predstavlja globalni fenomen i "Integracija kvaliteta se danas u svetu ostvaruje u programe vlade zemalja, regija i gradova, u privredu, zakonodavstvo, u privredne asocijacije, obrazovne i zdravstvene institucije, političke partije i kod svakog građanina.</s><s>"6 Najznačajniji strani autori kvalitet definišu na više načina a po Nedeljku Živkoviću7: „Kvalitet je stepen pouzdanosti ispunjavanja korisnih potreba uz niske troškove (Edwerds Deming);</s>
<s>Kvalitet je podobnost u upotrebi (Joseph Juran); Kvalitet je usaglašenost sa zahtevima (Philip Ceosby); Kvalitet predstavlja stepen sa kojim je pojedini produkt usaglašen sa projektovanim zahtevima (Harold Gilmore); Kvalitet predstavlja usklađenost sa postavljenim korisnikovim uslovima.</s><s>Ovi uslovi su: a) stvarna korisnost, b) prodajna cena produkta (Armand Feigenbaum);</s>
<s>Kvalitet nije ni ideja ni predmet nego nešto treće između ova dva pojma; čak iako ga ne možete definisati, vi ga osećate (Robert Costello)"; Kvalitet je mišljenje korisnika, koje počiva na njegovom neposrednom iskustvu sa proizvodom, mereno u odnosu na njegove zahteve, svesno ili čulima, tehnički operativno ili u prostornosti subjektivno, uvek predstavlja pokretnu metu na kompetetivnom tržištu (Armand Feigenbaum)8. Dok domaći autori kvalitet vezuju za proizvod i tumače kao: „Kvalitet nekog proizvoda određuje skup svih karakteristika kvaliteta koje (uzete zajedno) osiguravaju podobnost za potrebe proizvoda i dovoljno visoku pouzdanost kvaliteta u eksploataciji (Joko Stanić); M. Heleta, Menadžment kvaliteta, Univerzitet Singidunum, Beograd.</s><s>2008, str.3. N. Živković, M. Glogovac, , Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2015, J. Filipović, M. Đurić, Osnove kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2009., str. 166.</s><s>Kvalitet proizvoda predstavlja skup svojstava kojima se ostvaruje kvalitet usluge sa ciljem da se postigne kvalitet rada i življenja čoveka (Živko Mitrović)</s>
<s>Kvalitet proizvoda je podobnost u upotrebi proizvoda, koji u određenim uslovima, svojim karakteristikama kvaliteta zadovoljava objektivne potrebe i subjektivne želje kupaca ili korisnika (Vojislav Vulanović)“ 9. U mnoštvu definicija, najčešće se koristi opšteprihvaćena definicija kvaliteta "nivo do kojeg svojevrsne karakteristike ispunjavaju zahteve standarda ISO 9000.</s><s>Ova definicija podrazumeva:</s>
<s>Kvalitet = Performanse / očekivanja zahtevi kupca (klijenata, potrošača) su poznati, jedan deo zahteva se odnosi na kvalitet, postoji objektivna mera ispunjenosti svojstvenih zahteva." 10 Zadovoljstvo kupaca je determinanta kvaliteta.</s><s>U toku razvoja pojma kvaliteta ukazano je na više zahteva postavljenih od strane stejkholdera, kao i rešenja koja u određenoj meri odgovaraju njihovim zahtevima.</s><s>U toku svog razvoja kvalitet je proširen pored kupaca i proizvođača na ostale zaposlene, menadžere, vlasnike, državu.</s><s>"Svaki od njih imaju različite zahteve koje treba transformisati u odgovarajući sistem menadžmenta kvalitetom, zaštitom životne sredine, bezbednošću informacija, itd.</s><s>Dobijena rešenja ovih sistema menadžmenta više ili manje odgovaraju realnosti i zahtevima stejkholdera, uključujući i zahteve standarda.</s><s>"11 „Poslovаnje koje se zasniva nа besprekornom kvаlitetu je postаlo imperаtiv uspešnog poslovаnjа nа tržištu kome se teži.</s><s>Kvаlitetom se uprаvljа i činjenicа je dа je uprаvo kupаc tаj koji diktirа kvаlitet i zаdovoljаvаnje njegovih potreba predstаvljа primаrni cilj i čini se sve kako bi udovolji njegovoj želji.</s><s>Menadžer, koji je vođа sаmog projektа, morа dа bude uključen i njegov je cilj bude stаlno unаpređivаnje kvаlitetа, što vodi plаnirаnju i orgаnizаciji.</s><s>“12</s>
<s>N. Živković, M. Glogovac ,Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2015, str.</s><s>S. Arsovski, Nauka o kvalitetu, Fakultet inženjerskih nauka, Kragujevac, 2016., str. 2. 12 D. Gačić, Istraživački rad , Analiza rada Privrednog suda , Beograd2015, str. 2 Zaposleni u organizaciji moraju imati zajednički cilj i težiti stаlnom unаpređivаnju kvаlitetа.</s><s>Od prioritetnog značaja je da zаposleni budu stručno osposobljeni i dа konstаntno poboljšаvаju kvаlitet.</s>
<s>Postoji jasna razlika između javnog i privatnog sektora.</s><s>U javnoj upravi fokus je na korisnicima usluga ne na klijentima.</s><s>U javnoj upravi je pripritet zadovoljiti potrebe korisnika i nastojanje menadžmenta da ispuni sve potrebe i zahteve klijenata a poznato je da se deo sudskih poslova odnosno odluka vrlo često ne dopada korisnicima a te odluke se moraju izvršiti, to je uglavnom slučaj u krivici.</s><s>„U prаksi je bitno dа se uoči rаzlikа između korisnikа proizvodа i korisnikа uslugа.</s><s>Pored togа bitno je u prаksi znаti prepoznati i meriti kvаlitet od kogа zаvise komercijаli odnosi.</s><s>Kvаlitet se izrаžаvа skupom mernih kаrаkteristikа koji se upoređuje sа nekim drugim skupom kаrаkteristikа.</s><s>Mogu se meriti tehničkа, аkustičnа, kаo i mаgnetnа svojstvа, а meri se procenаt defekаtа, kаo i učestаlost neisprаvnosti.</s><s>“13 U pravosudju ljudski resursi predstavljaju važno sredstvo za rad pravosudnih organa.</s><s>Ali oni nisu jedini faktor koji odlučuje o kvalitetu.</s><s>Da bi sudovi poslovali na zadovoljavajući način nužno je da se osiguranju i potrebna finansijska sredstva kao i sva druga potrebna sedstva koja će sudijama i ostalim zaposlenim olakšati rad.</s><s>Savremeno poslovanje se susreće sa velikim rizikom.</s><s>Sa svetskom finansijskom krizom postavlja se pitanje da li samo usmerenost da organizaciju i na njeno bliže okruženje bez određivanja liderstva, finansija i rizika poslovanja može da odgovori na ovakve probleme.</s><s>Od strane ISO komiteta14 je priznato da je odgovor na ovo pitanje negativan, i da revizije postojećih i novih standarda iz oblasti kvaliteta sve više uključuju ove aspekte.</s>
<s>„Kvаlitet predstаvljа višedimenzionаlnu veličinu po kojoj je moguće sаstаviti listu osnovnih klаsа u koje se nаvode komponente kvаlitetа.</s><s>Bitno je znаti dа zа određene proizvode neke od klаsа ne postoje.</s><s>“15</s>
<s>Da bi se objasnilo šta znači upravljati kvalitetom potrebno je prvo razumeti pojam upravljanja.“ Pod upravljanjem se podrazumeva16: moć da se izdaju naredbe ili da se spreči neka aktivnost, sredstvo sprečavanja, ili</s>
<s>2.2.</s><s>Uprаvljаnje kvаlitetom standard koji se koristi za proveru rezultata preduzete aktivnosti. „ Jovan Filipović upravljanje definiše i kao proces upoređivanja ostvarenih rezultata rada sa planiranim i preduzimanje potrebnih korektivnih mera.</s><s>„Uprаvljаnje kvаlitetom predstаvljа sistemаtičаn nаčin koji gаrаntuje dа će se orgаnizovаne аktivnosti odvijаti i reаlizovаti uprаvo onаko kаko je plаnirаno.</s><s>To je disciplinа uprаvljаnjа kojа se bаvi sprečаvаnjem nаstаnkа problemа а i kontrolom pomoću koje će da se osigurа preventivа17.</s><s>“18 To znači da upravljanje kvalitetom obuhvata one aktivnosti koje su usmerene ka praćenju i na uklanjanju uzorka koji su doveli do nezadovoljavajućeg rada uz primenu statističkih metoda19.</s>
<s>„ upravljanje kvalitetom podrazumeva utvrđivanje i sprovođenje politike upravljanje kvalitetom čine sve aktivnosti ukupne funkcije upravljanja koje određuju politiku kvaliteta, ciljeve, odgovornosti i primenjuje ih kroz planiranje kvaliteta, kontrolu kvaliteta, obezbeđenje kvaliteta i poboljšanje kvaliteta unutar sistema kvaliteta (JUS ISO 8402); upravljanje kvalitetom je deo procesa upravljanja usmeren na ostvarenje maksimalnog zadovoljstva korisnika uz smanjivanje troškova kontinualnim poboljšanjem procesa (ASQ);</s>
<s>J. Filipović, M. Đurić, Osnove kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2009. , str. 338.</s><s>M. Heleta, Menadžment kvaliteta, Univerzitet Singidunum, Beograd.</s><s>2008 , str. 57. upravljanje kvalitetom predstavlja skup koordiniranih aktivnosti za vođenje organizacije u odnosu na kvalitet i upravljanje njome u tom smislu (ISO Zahvaljujući uprаvljаnju kvаlitetom lakše se rešаvаju potrebe kvаlitetа i uspostаvljаnju moderne, sаvremene kompаnije.</s><s>Uprаvljаnje kvаliteta čini skup аktivnosti, аkcijа i mera kojimа se utiče nа kvаlitet proizvodа i uslugа.</s><s>„Upravljanje kvaliteta treba da obezbedi menadžerima zaduženim za konkretne procese pruži objektivnu povratnu informaciju o onome šta se zapravo postiže“22.</s><s>Upravljanje kvalitetom je zadatak svih radnih i organizacionih jedinica, a ne samo organa koji se bave kvalitetom.</s><s>Ono predstavlja odgovornost na svim nivoima upravljanja ali glavni pokretač mora biti top menadžer.</s><s>„Upravljanje kvalitetom obuhvata sve delove organizacije.</s><s>Kako bi organizacija bila u potpunosti uspešna potrebno je da svaki njen deo, svako odeljenje, svaka aktivnost i svaki zaposleni uzajamno uspešno funkcionišu (A. Munlamann I J. Oakoland)“23.</s><s>„Uvođenje sistemа uprаvljаnjа kvalitetom u orgаnizаciji dovodi do stаlnog i kontinuirаnog povećаvаnjа efikаsnosti i profitаbilnosti, gde se greške smаnjuju kao i vreme koje je potrebno zа proizvodnju, bolje su komunikаcije i informisаnost kojа je nа znаtno višem nivou.</s><s>“24</s>
<s>N. Živković, M. Glogovac, ,Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2015 str J. Filipović, M. Đurić, Sistem menadžmenta kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2010. 2.4.</s><s>Funkcija kvaliteta u poslovnom sistem Veliki broj poslovnih sistemа u svom sаstаvu imа više funkcijа u skupu аktivnosti koje se obаvljаju prilikom reаlizаcije i prodаje proizvodа tj. u petlji kvаlitetа (Slikа 2).</s><s>Zаposleni su raspoređeni u više službi koje mogu dа obаvljаju više funkcijа i gde svаkа od funkcijа zasebno može dа bude reаlizovаnа od strаne više službi.</s><s>Funkcijа kvаlitetа je ustаnovljenа još sredinom XX vekа.</s><s>Mnogi je i dаnаs pogrešno posmаtrаju i to kаo kvаlitаtivnu kontrolu zаpostаvljаjući njenu osnovu funkciju kojа se ogledа u cilju zаdovoljenjа kupаcа uz minimаlne troškove.</s><s>Njenа osnovnа sredstvа su uprаvo preventivne аkcije koje se preduzimаju od strаne svih ogrаnizаcionih funkcijа poslovnog sistemа kаko bi se sprečilа eventuаlnа pojаvа neusаglаšenosti. „ Funkcija kvaliteta označava skup aktivnosti koje se vrše u cilju postizanja zadovoljstva korisnika i drugih zainteresovanih strana, bez obzira da li se one obavljaju u samoj organizaciji ili na nekom drugom mestu “29.</s><s>Kvаlitet je problem svih i on je svаčijа brigа.</s><s>I to je rаzlog uvođenjа i postojаnjа službe menаdžmentа kvаlitetа, dа bi oni pokretаli аktivnosti ostаlih službi u tom sektoru i objedinjаvаli rezultаte i određivаli zаjedničke ciljeve.</s><s>Službа menаdžmentа kvаlitetа nije odgovornа zа kvаlitet proizvodа bio on dobаr ili loš, već je njen osnovni zаdаtаk dа uprаvljа, koordinirа i dа kontroliše sve аktivnosti koji utiču na kvalitet, ili koje mogu uticati nа kvаltiet proizvodа (Slikа 2).</s><s>J. Filipović, M. Đurić , Sistem menadžmenta kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2010 Slika 2: Funkcijа kvаlitetа u nekom poslovnom sistemu PDCA30 – simbol zа Demingov ciklus31 Dolazi se do zaključka dа postoji potrebа integrаcije funkcije kontrole u poslovnom svetu. „ Može se sаgledаti sа dvа stаnovištа i to32: Sа stаnovištа službe kvаlitetа gde onа obаvljа svoje zаdаtke sа ostаlim orgаnizаcionim celinаmа u poslovnom sistemu, а koje svoju odgovornost iskаzuju u ostvаrivаnju funkcije kvаlitetа.</s><s>Sа stаnovištа direktnog kontаktа sа menаdžerom poslovnog sistemа“.</s><s>Funkcija kvaliteta je zajednički naziv za „sledeće aktivnosti:33 istraživanje tržišta,</s>
<s>30 https://www.tehnologijahrane.com/enciklopedija/principi-upravljanja-kvalitetom-prema-iso-9001standardu, PDCA.</s><s>Jedan od koncepata za stalno poboljšanje kvaliteta je čuveni Demingov PDCA (PlanDo-Check-Act / planiraj-uradi-proveri-poboljšaj) ciklus.</s><s>Metodologija Demingovog ciklusa može se primeniti na sve procese.</s>
<s>M.R. Đuričić, M. M. Đuričić, Z.A. Pavlović, Savremeni integrisani menadžment sistem, IP-MIR, Užice, J. Filipović, M. Đurić, Sistem menadžmenta kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2010, „ Funkcija kvaliteta označava skup aktivnosti koje se vrše u cilju postizanja zadovoljstva kosrisnika i drugih zainteresovanih strana bez obzira da li se one obavljaju u samoj organizaciji ili na nekom drugom mestu.</s><s>“34 2.5.</s><s>Sistem menadžmenta kvalitetom</s>
<s>Sistem kvaliteta se definiše kao skup međusobno povezanih elemenata kojima se pomoću različitih resursa postižu ciljevi vezani za kvalitet.</s><s>35 Ti ciljevi mogu biti usmereni ka zadovoljavanju zahteva korisnika.</s>
<s>U standardu ISO 9001:2005 za sistem menadžmenta kvaliteta se navodi da je to „sistem menadžmenta kojim se utvrđuje pravac organizacije u odnosu na kvalitet upravljanja organizacije u tom smislu “36. „ Sistem menаdžmentа kvаlitetom imа dvа osnovnа zаdаtkа kojа se ogledаju u:37 zаdovoljаvаnju zahteva kupaca ili korisnika usluga rentаbilnosti poslovnog sistemа.“</s>
<s>„ Sistem menаdžmentа kvаlitetom predstаvljа podsistem sistemа uprаvljаnjа poslovnim sistemom, u proizvodno - poslovnom sistemu obuhvаtа sve аktivnosti petlje kvаlitetа zа proizvod.</s><s>Zа proizvodnju proizvodа koji se koriste sistem menаdžmentа kvаlitetа obuhvаtа menаdžment kvаlitetа u dvа podsistemа.</s><s>“38 podsistem proizvodnje – menаdžmentа kvаlitetа u fаzi stvаrаnjа proizvodа; podsistem korišćenjа – menаdžment kvаlitetа u fаzi korišćenjа proizvodа.</s><s>Kako bi se izgrаdio uspešаn sistem menаdžmentа kvаliteta proizvodа ili uslugа nužno je dа se uspostаve i jаsno definišu mere između elemenаtа oba podsistemа.</s><s>Sve аkcije je potrebno usmeriti kа istom cilju a to je zаdovoljаvаnju kupаcа, zаposlenih i J. Flipović, M. Đurić, op. Sistem menadžmenta kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, M. Đuričić, M. M. Đuričić, Z. A Pavlović, Savremeni integrisani menadžment sistem, IP-MIR, Užice, rukovodioca.</s><s>A to se može postići optimizаcijom ukupnog kvаlitetа i troškovа poslovаnjа.39</s>
<s>Prema Ustavu Republike Srbije41 tri su grane vlasti: zakonodavna, izvršna i sudska.</s><s>Sudska vlast se sastoji u primenjivanju opštih pravnih pravila na konkretnim slučajevima uz rešavanje sporova pred sudom42: u ostvarivanju pravnih propisa pojavljuju se sporovi oko toga da li su ljudski akti materijalni i nematerijalni – protivpravni ili ne.</s><s>Sporovi se javljaju kako između između fizičkih, tako i između pravnih lica, a i između pravnih lica sa jedne strane i fizičkih lica sa druge strane.</s><s>Spor predstavlja pojavu koja sprečava primenu prava odnosno regulisanje društvenih odnosa pa mora biti eliminisan.</s><s>Otuda, ako se utvrdi da su ljudski akti ili ponašanja pravnih subjekata protivpravni, preduzimaju se mere da se ta protivpravnost ispravi.</s><s>Protivpravni akti se nište, a posledice protivpravnih radnji se po mogućstvu uklanjaju vraćanjem u pređašnje stanje.</s><s>Suprotno od uprave koja radi po sopstvenoj inicijativi, sud pokreće radnju samo ako se pred njim pokrene spor od strane zainteresovanih lica, odnosno učesnika u postupku.</s><s>Vrste sporova u kojima sudovi obavljaju svoju funkciju su: građanski, krivični, privredni, ustavni i upravni.</s>
<s>U širem smislu definisanja pod pravosuđem se podrazumevaju pored aktivnosti suda i funkcije drugih organa u primeni prava kao što su tužilaštvo, pravobranilaštvo, advokati, sudski veštaci.</s><s>Pojam pravosuđa se upotrebljava da bi se u širem smislu „označili sudski organi i drugi organi koji učestvuju u aktivnostima u primeni prava“ 43. 3.1.</s><s>Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji i nastanak prvih sudova Prvi sudovi u Srbiji nastali su početkom u XIX veka u prvom srpskom ustanku.</s><s>Iako se vodi rasprava o datumu i mestu nastanka zbog nedoumice da li se on vezuje za odluku skupštine ili izbor prvog sudije, nesporno je da je to bilo 1804. godine.</s><s>Sud je radio u kolibama u Klićevcu kod Valjeva po uputstvima o radu zvanim "Punktacije" poznatijim u pravnoj literaturi kao Zakonik prote Matije Nenadovića44.</s><s>Godinu dana kasnije osnovan Ustav Republike Srbije, "Sl. glasnik RS", br. 98/2006.</s><s>Pravna enciklopedija, Savremena Administracija, Beograd, 1985. str. 1250.</s><s>Pravna enciklopedija op. cit. str. 1251.</s><s>Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji Nastanak prvih sudova, je najviši zemaljski sud Sinod, koji je bio preteča Praviteljstvujušćeg Sovjeta Serbskog.</s><s>Sovjet je, zajedno sa voždom Karađorđom, bio deo upravne i sudske vlasti45.</s><s>Sudovi su bili trostepeni: prvostepeni (seoski), drugostepeni (knežinski) i trećestepeni (nahijski). „ Posle drugog srpskog ustanka, sudski sistem je bio mešovit, tursko- srpski, koji je zahvaljujući izuzetnim diplomatskim sposobnostima kneza Miloša zvanično razdvojen 1820.</s><s>Godine, kada je za Srbe formiran " Sud obšćenarodni serbski" u Kragujevcu a Turcima su nastavili da sude u tzv. muselimi.</s><s>Sudovi su radili po posebnim pravilima.</s><s>Tako je 1825. godine od strane kneza doneto Nastavljenije, prvo uputstvo za rad magistrata – nahijskih sudova, a zatim i Poslovnik, pa Edikt za članove magistrata, i najzad Uredba o radu magistrata“.46 Sretenjskim ustavom iz 1835. godine potvrđena je trostepenost sudske vlasti (okružni, Veliki sud i Sovjet državni).</s><s>Samostalnost je definisana kao nezavisnost sudija pri izricanju presuda47.</s>
<s>Turskim ustavom iz 1838. godine potpuno je odvojena sudska od zakonodavne i izvršne vlasti i potvrđena trostepenost sudova.</s><s>Isključen je Sovjet, a mrežu sudova su činili: primiriteljni (seoski), prvostepeni (okružni) i apelacioni48.</s><s>Sudovi su sudili samo po zakonima i uredbama, a upravna vlast im se nije smela mešati http://www.vk.sud.rs/sr-lat/istorijat-nastanka-sudske-vlasti-u-srbiji, preuzeto 22.07.2017. god.</s><s>Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji Nastanak prvih sudova http://www.vk.sud.rs/sr-lat/istorijat-nastanka-sudske-vlasti-u-srbiji Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji Nastanak prvih sudova http://www.vk.sud.rs/sr-lat/istorijat-nastanka-sudske-vlasti-u-srbiji Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji Nastanak prvih sudova http://www.vk.sud.rs/sr-lat/istorijat-nastanka-sudske-vlasti-u-srbiji Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji Nastanak prvih sudova http://www.vk.sud.rs/sr-lat/istorijat-nastanka-sudske-vlasti-u-srbiji Istorijat nastanka sudske vlasti u Srbiji Nastanak prvih sudova http://www.vk.sud.rs/sr-lat/istorijat-nastanka-sudske-vlasti-u-srbiji 3.2.</s><s>Kvalitet u pravosuđu</s>
<s>Modernizаcijа prаvosuđа i ukupne аdministrаcije prаvosudnog sistemа postаlа je jedаn od osnovnih prioritetа neophodne Nаcionаlne reforme pаvosuđа zа period od 20132018. godine50.</s>
<s>Primenom principа nepristrasnost i kvalitet pravde, kao jednim od 5 ključnih načela dolаzi se do konceptа uprаvljаnjа kvаlitetom. „ Pravosudni sistem u kome su propisi jasni, razumljivi, određeni, lako dostupni i usklađeni, kako međusobno tako i sa pravnim tekovinama Evropske unije, i praksom međunarodnih sudskih institucija i u kome postoji ujednačena i dostupna sudska praksa.</s><s>Pravosudni sistem u kome je svakom pojedincu omogućen jednak pravni tretman i pristup pravdi pod jednakim uslovima bez diskriminacije po bilo kom osnovu i sa jednakim mogućnostima da zaštite i ostvare svoja prava i interese51.</s><s>Njegov cilj je „poboljšanje kvaliteta i efikasnosti pravde, jačanje nezavisnosti i odgovornosti pravosuđa, u cilju jačanja vladavine prava, demokratije, pravne sigurnosti, približavanja pravde građanima i vraćanja poverenja u pravosudni sistem“52 – bаzirаn je nа neprestаnom poboljšаvаnju pravde, što se postiže аngаžovаnjem svih zаposlenih, ali i drugih aktera u pravosuđu dа teže kvаlitetu.</s><s>Uloga javne uprave je da bude u službi građana i ostalih korisnika njenih usluga.</s><s>Javna uprava teži što boljem funkcionisanju u svim granama vlasti, pa i sudskoj.</s><s>Time je jasna namera republičkog organa nadležnog za pravdu i pravosuđe (Ministarstvo pravde) da pronađe metode za povećanje poverenja građana u pravosuđe, kao i metode za postizanje što boljih rezultata rada sudova.</s><s>Dolaženje do boljih rezultata rada postiže se kroz primenu boljih tehničkih, tehnoloških, marketinških i drugih metoda pomoću kojih će se doći do unapređenja i poboljšanja rada i do zadovoljavanja korisnika usluga53.</s><s>Nacionalna strategija reforme pavosuđa za period od 2013-2018. godine, https://www.mpravde.gov.rs/files/Nacionalna-Strategija-reforme-pravosudja-za-period-2013.-2018.godine.pdf</s>
<s>Nacionalna strategija reforme pavosuđa za period od 2013-2018. godine, https://www.mpravde.gov.rs/files/Nacionalna-Strategija-reforme-pravosudja-za-period-2013.-2018.godine.pdf</s>
<s>Nacionalna strategija reforme pavosuđa za period od 2013-2018. godine, https://www.mpravde.gov.rs/files/Nacionalna-Strategija-reforme-pravosudja-za-period-2013.-2018.godine.pdf</s>
<s>Upravljanje kvalitetom u javnoj upravi s posebnim osvrtom na lokalnu samoupravu http://www.quality.unze.ba/zbornici/QUALITY%202011/171-Q11-089.pdf Upravljanje kvalitetom u pravosuđu predstavlja dobro rešenje jer uključuje aktivnosti vezane za kvalitet u cilju izvršenja obaveza i sa druge strane zadovoljenja zahteva korisnika.54</s>
<s>Pravosudni sistem u Republici Srbiji u poređenju sa zemljama članicama Evropske Unije ima slab učinak.</s><s>Bori se sa nasleđem birokratije gde su sudovi prezatrpani starim predmetima na kojima se godinama ništa ne radi. „ Loši nacrti zakona, nedosledna sudska praksa i visoka stopa žalbi utiču na kvalitet pravosudnih usluga.</s><s>Zastareli alati za standardizovanje kvaliteta u pružanju usluga, kao što su obrasci i kontrolne lica za rutinske procedure ne postoje.</s><s>“55</s>
<s>Kako je pravosuđe u Srbiji narušeno percepcijom prisustva korupcije time se beleži slab učinak poboljšanja i još uvek se zaostaje za zemljama članicama Evropske Unije.</s><s>Usled visokih sudskih taksi i advokatskih tarifa pristup uslugama pravosuđa je ograničen i podrška koja se pruža siromašnim strankama je zanemarljiva i neadekvatna.</s><s>56 Sudovi u Srbiji imaju varijacije u pogledu pružanja usluga.</s><s>U pojedinim sudovima se beleži visok učinak u odnosu na dogovorene pokazatelje iz Okvira učinka57 ali postoje i oni sudovi sa lošim učinkom koji se preslikavaju na ostatak pravosudnog sektora i koji ne uspevaju da pruže usluge za kojima se iskaže potreba od strane stranaka.</s><s>Obim posla u sudovima nije jednako raspoređen, sudske prakse se razlikuju od suda do suda u oblastima koje su bitne za korisnike usluga koje sud pruža.</s><s>U poslednje vreme zabeležen je pomak u upravljanju sudovima i nekim poboljšanjima na polju IKT.</s><s>"Izuzetna heterogenost ističe potrebu za doslednijim i koherentnijim pristupom upravljanju učinkom.</s><s>Sektoru nedostaje okvir za merenje i upravljanje učinkom.</s><s>"58 Kako su tehnički uslovi rаdа u Srbiji u prаvosuđu nа niskom nivou zаposleni i pored jаke želje i motivаcije nisu uvek u mogućnosti dа izаđu u susret kvаlitetom uslugа krаjnjem Upravljanje kvalitetom u javnoj upravi s posebnim osvrtom na lokalnu samoupravu http://www.quality.unze.ba/zbornici/QUALITY%202011/171-Q11-089.pdf Funkcionalna alaliza pravosuđa u Srbiji, Opšti zaključci, Predloženi prioriteti http://www.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/preocena-spoljasnjeg-ucinka/3-2a-realizacija-i-produktivnost-sudova, preuzeto 01.11.2017.</s>
<s>Aneks 2 Izveštaja Funkcionalne analize pravosuđa, http://www.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/uvod/1-opsti-zakljucci-i-predlozeni-prioriteti, posećeno 01.11.2017.</s><s>Funkcionalna alaliza pravosuđa u Srbiji, http://www.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/preocena-spoljasnjeg-ucinka/3-2a-realizacija-i-produktivnost-sudova, preuzeto 01.11.2017.</s>
<s>pravosuđa u Srbiji, Svetska Banka 2014, korisniku.</s><s>Kvalitet pruženih usluga zavisi od čitavog niza dimenzija od kvaliteta zakonodavstva do kvaliteta u obradi predmeta, donošenja odluka i odgovora po žalbama.</s>
<s>Loš kvalitet zakona stvara niz problema u sudovima. " Nedovoljna preciznost u sastavljanju zakona stvara dvosmislenost koju stranke zatim koriste na sudu.</s><s>Zakoni čije se odredbe preklapaju ili su protivrečne dovode do nedosledne sudske prakse.</s><s>"59 Veliki broj sudija i advokata je se izjasnio da su loši zakoni jedini razlog zašto kvalitet sudskih usluga nije viši.</s><s>Veliki sudija i tužilaca izaziva zabrinutost zbog nedosledne sudske prakse i tumačenja zakona.</s>
<s>Kako bi se poboljšao kvalitet potrebno je standardizovati formate za sudske procedure, izraditi kontrolne liste, standardizovane obrasce i šablone kao i kreirati i koristiti standardizovane forme uobičajenih procesa.</s><s>Kao i obezbediti obuke za sudije što bi dovelo do poboljšanja deslednosti u procesuiranju predmeta.</s><s>Na osnovu rezultata rada sudova u prethodnom periodu dolazi se do zaključka da su sudovi imaju zapažene rezultate rada.</s><s>Da bi se postigao što bolji kvalitet rada u sudovima od sudija se očekuje maksimalan napor kako bi se povećala ažurnost, efikasnost kao i kvalitet rada sudova a time bi se povećalo poverenje građana u sudove.</s><s>Prema rečima predsednika Vrhovnog kasacionog suda, cilj sudija i sudskog osoblja je „nezavisno, transparentno i efikasno pravosuđe, zasnovano na temeljima poštovanja i zaštite ljudskih prava i sloboda, neophodno je da tome doprinesu same sudije, svojom stručnošću, osposobljenošću i posvećenošću“60.</s><s>Funkcionalna alaliza pravosuđa u Srbiji, Opšti zaključci, Predloženi prioriteti http://www.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/rezime-cinjenica-i-preporuka/2-1b-kvalitet-pruzenih-usluga, preuzeto Vrhovni kasacioni sud, Godišnji izveštaj o radu sudova u Republici Srbiji za 2016. godinu, Beograd, 4. SUDOVI U REPUBLICI SRBIJI</s>
<s>Prema Ustavu Republike Srbije61 sudska vlast je jedinstvena na teritoriji Republike Srbije.</s><s>Sudovi su samostalni i nezavisni u svom radu i sude na osnovu Ustava, zakona i drugih opštih akata, kada je to predviđeno zakonom, opšteprihvaćenih pravila međunarodnog prava i potvrđenih međunarodnih ugovora"62 Sudovi su samostalni državni organi koji štite prava i slobode građana i zakonom utvrđena prava kao i interese svih pravnih subjekata.</s><s>Sudovi obezbeđuju ustavnost i zakonitost, održavaju mir među ljudima i učvršćuju državno pravni poredak63.</s><s>Oni sude na osnovu Ustava, Zakona i drugih opštih akata predviđenih zakonom, kao i pomoću opšteprihvaćenih pravila međunarodnog prava.</s><s>Sudska vlast u Republici Srbiji pripada sudovima čije osnivanje, organizacija, nadležnost i sastav se propisuje zakonom.</s><s>Odluke sudova moraju biti obavezne za sve i ne mogu biti predmet vansudske kontrole i svako je dužan da poštuje i postupa po sudskim odlukama.</s><s>Odluke sudova mogu preispitati samo nadležni sudovi u skladu sa zakonski propisanim postupkom64.</s><s>Sudija koji sudi određuje se nezavisno od toga ko su stranke i kakve su okolnosti pravne strane.</s><s>U Republici Srbiji od 01. januara 2014. godine postoji ukupno 158 sudova (66 osnovnih, 25 viših, 16 privrednih, 44 prekršajnih, Upravni sud.</s><s>4 apelaciona, Privredni apelacioni i Prekršajni apelacioni)65.</s>
<s>Prema podacima Visokog saveta sudstva na dan 31.12.2016. godine u svim sudovima u Republici Srbiji bilo je određeno Odlukom ovog Saveta 2977 sudijskih mesta, od kog broja je bilo popunjeno 2778, a u sudovima je postupalo 2569 sudija.66 Ustav Republike Srbije, Sl.</s><s>Glasnik RS" br. 96/2006, član Ustav Republike Srbije, Sl.</s><s>Glasnik RS" br. 96/2006, član 142. stav 1. i 2 M. Grubač, Krivično procesno pravo- Uvod u opšti deo, Službeni glasnik, Beograd, 2004, str. 77.</s><s>Vrhovni kasacioni sud, Godišnji izveštaj o radu sudova u Republici Srbiji za 2016. godinu" Beograd, Vrhovni kasacioni sud, Godišnji izveštaj o radu sudova u Republici Srbiji za 2016. godinu, Beograd, 4.1.</s><s>Organizacija sudova</s>
<s>Organizacija sudova može biti spoljašnja i unutrašnja67.</s><s>Kako ističe G. P. Ilić68 spoljašnja organizacija je vezana za sudsku nadležnost, a unutrašnja organizacija sudova se odnosi na pitanje položaja sudija i sudskog osoblja, na organizacione odlike u kojima se vrši sudska funkcija, kao i na sudsku i pravosudnu upravu.</s><s>Spoljašnja organizacija je vezana za opštu i posebnu nadležnost, a unutrašnja zavisi od vrste poslova koji se obavljaju.</s>
<s>Sudovi posebne nadležnosti su: privredni sudovi, Privredni apelaconi sud, prekršajni sudovi, Prekršajni apelacioni sud i Upravni sud.</s><s>Najviši sud je Vrhovni kasacioni sud sa sedištem u Beogradu.</s><s>On je neposredno viši sud za Apelacioni sud, Upravni sud, Prekršajni apelacioni sud i Privredni apelacioni sud.</s><s>Slika br. 3 – šematski prikaz mreže sudova70 Zakon o uređenju sudova, ("Sl. glasnik RS" 116/2008,104/2009…</s><s>113/2016,88/2018- Odluka US) glava II i glava IV.</s>
<s>Organizacija pravosuđa, http://arhiva.mpravde.gov.rs, preuzeto 15.07.2017.</s><s>Privredni apelacioni sud, Prekršajni apelacioni sud i Upravni sud osnivaju se na teritoriji Republike Srbije sa sedištem u Beogradu.71 Prekršajni apelacioni sud i Upravni sud svoja odeljenja mogu da imaju izvan sedišta u kojem trajno sude i u koje obavljaju sve sudske radnje u skladu sa zakonom.</s><s>Osnovni su prvostepeni sudovi opšte nadležnosti.</s><s>Osnivaju se za teritoriju grada, odnosno jedne ili više opština: na područjima pojedinih osnovih sudova u pojedinim opštinama postupa se u sudskim jedinicama preko kojih građani ostvaruju svoja prava u postupcima, za koje su nadležni osnovni sudovi koji pokrivaju te opštine72.</s><s>Shodno odredbama člana 22.</s><s>Zakona o uređenju sudova73 sudovi u prvom stepenu sude za krivična dela za koje je zaprećena novčana kazna ili kazna zatvora do 10 godina (ako za neke od njih nije nadležan drugi sud).</s><s>Osnovni sud, po istom članu74, sudi u prvom stepenu u građanskopravnim sporovima u slučaju da za pojedine od njih nije nadležan drugi sud i vodi vanparnične i izvršene postupke koji su u nadležnosti tog suda.</s><s>Ovi sudovi sude o pravima i obavezama u stambenim sporovima, sporovima zasnivanja i prestanka radnog odnosa, o naknadi štete pretrpljene na radu i u vezi sa radom.</s><s>Osnovni sud pruža građanima pravnu pomoć, međunarodnu pravnu pomoć.</s><s>Zakonom75 se može predvideti da u određenim vrstama pravnih stvari postupaju samo neki osnovni sudovi sa područja istog višeg suda.</s>
<s>Viši sudovi su osnovani za područje jednog ili više osnovih sudova.</s><s>Zakon o uređenju sudova, član 13. stav 1. Osnovni sudovi, http://www.vks.sud.rs preuzeto 21.07.2017.</s>
<s>Informator o radu suda, http://www.ue.os.sud.rs preuzeto, 16.11.2016.</s><s>Viši sud u prvom stepenu sudi za krivična dela za koje je predviđena kao glavna kazna zatvora preko 10 godina, kao i 76:</s>
<s>pravom, za odavanje službene tajne, za izricanje nacionalne, rasne i verske netrpeljivosti, za povredu teritorijalnog suvereniteta, za ratne zločine, kršenje zakona od strane sudija, javnih tužioca, silovanje, kao i u postupku prema maloletnicima i vrši druge poslove određene zakonom, povrede ugleda stane države ili međunarodne organizacije, pranje novca,</s>
<s>Takođe, viši sud sudi i za postupke prema maloletnim licima koji su činioci krivičnih dela i kršenje zakona od strane sudija, javnog tužioca i njenog zamenika.</s><s>Pored toga donosi odluke po zahtevima za rehabilitaciju, sudi u sporovima povodom obustava rada i štrajkova, u građanskim sporovima kada vrednost predmeta spora omogućuje izjavljivanje imovine, zatim u sporovima utvrđivanja očinstva i materinstva, kao i o autorskim i srodnim pravima77.</s>
<s>Viši sud u drugom stepenu donosi odluke po žalbama na odluke osnovih sudova i to78: u merama za obezbeđenje prisustva okrivljenog, za krivična dela za koje je propisana novčana kazna i kazna zatvora do pet godina,</s>
<s>Zakon o uređenju sudova, član 23. stav 2. na rešenja u građanskopravnim sporovima: na presude u sporovima male vrednosti, izvršnim postupcima i postupcima obezbeđenja; u vanparničnim postupcima.</s>
<s>Apelacioni sud odlučuje o žalbama koje se odnose na odluke viših sudova, osnovnih sudova u krivičnim sporovima ako za odlučivanje o žalbi nije nadležan viši sud, osnovnih sudova u građanskim sporovima, ako za odlučivanje o žalbi nije nadležan viši sud79.</s>
<s>Apelacioni sudovi imaju zajedničke sednice o kojima obaveštavaju i Vrhovni kasacioni sud o spornim pitanjima koja su od značaja za rad i funkcionisanje sudova kao i za ujednačavanje sudske prakse.</s>
<s>Prema Ustavu Republike Srbije81 i Zakonu o uređenju sudova82 Vrhovni kasacioni sud je sud najvišeg nivoa u Republici Srbiji83.</s><s>Nadležnost Vrhovnog kasacionog suda je podeljena na nadležnost u suđenju i nadležnost izvan suđenja.</s>
<s>U okviru nadležnosti u suđenju, koje je regulisano članom 30.</s><s>Zakona o uređenju sudova84 utvrđeno je da Vrhovni kasacioni sud odlučuje o: Zakon o uređenju sudova, član 24.</s>
<s>Vrhovni kasacioni sud, http://www.vk.sud.rs preuzeto 21.08.2017.</s><s>Zakon o uređenju sudova (Sl.</s><s>Glasnik RS" 116/2008,104/2009…</s><s>13/2016, 88/2018- odluka US) vanrednim pravnim sredstvima koje su izjavljene na odluke sudova Republike Srbije i drugim stvarima određenim zakonom, sukobu nadležnosti između sudova, ako za odlučivanje nije nadležan drugi prenošenju nadležnosti sudova što doprinosi lakšem vođenju postupka.</s><s>U skladu sa Zakonom o parničnom postupku85, Zakonom o krivičnom postupku86 i Zakonom o upravnim sporovima87 Vrhovni kasacioni sud u suđenju postupa u upravnoj, građanskoj i krivičnoj materiju prema inicijalnom aktu stranke.</s><s>Shodno članu 31.</s><s>Zakona o uređenju sudova88 propisano je da je nadležnost Vrhovnog kasacionog suda izvan suđenja89:</s>
<s>imenuje sudije Ustavnog suda, davanje mišljenja o kandidatu za predsednika Vrhovnog kasacionog suda, i vršenje druge nadležnosti određene zakonom.</s><s>Odlučivanje o pravnim sredstvima vrši se u veću od troje sudija, izuzev ako zakonom nije drugačije određeno.</s>
<s>Ustanovljenjem posebnih prekršajnih sudova i prevođenjem sudija za prekršaje iz upravne sfere u pravosudni sistem, Zakonom o sudijama90, Zakonom o uređenju sudova91 i Zakonom o javnim tužilaštvima92 „rešeno je jedno od najvažnijih i najkontroverznijih pitanja prekršajnog prava i time je udovoljeno ustavopravnom i Zakon o parničnom postupku (Sl.</s><s>Glasnik RS" 72/2011…</s><s>55/2014, 87/2018) Zakon o krivičnom postupku (Sl.</s><s>Glasnik RS" 72/2011, 121/2012,32/2013, 45/2013, 55/2014) Zakon o uređenju sudova (Sl.</s><s>Glasnik RS" 116/2008,104/2009…</s><s>13/2016, 88/2018- Odluka US) Zakon o uređenju sudova (Sl.</s><s>Glasnik RS" 116/2008,104/2009…</s><s>13/2016, 88/2018- Odluka US) Vrhovni kasacioni sud, http://www.vk.sud.rs/ preuzeto 16.11.2016.</s><s>Zakon o uređenju sudova (Sl.</s><s>Glasnik RS" 116/2008,104/2009…</s><s>13/2016, 88/2018- odluka US) međunarodnopravnom zahtevu da o pravima i dužnostima građana, posebno o njihovom kažnjavanju može konačno da odlučuje samo sud.93 To se desilo 2005. godine kada je donet novi Zakon o prekršajima94 koji je, nakon više odlaganja, počeo da se primenjuje 01.01.2010. godine.</s>
<s>„Prekršajni sud postupa u predmetima za teritoriju grada i jedne ili više opština.</s><s>Sude u prvom stepen za prekršaje, ako nije nadležan organ uprave, pruža međunarodnu pravnu pomoć u okviru svoje nadležnosti i vrši druge poslove određene zakonom“95.“96 Kontrolu rada prekršajnih sudova i primenu propisa vrši Ministarstvo pravde, Visoki savet sudstva, Vrhovni kasacioni sud i Prekršajni apelacioni sud.</s><s>4.2.6.</s><s>Privredni sud</s>
<s>Privredni sudovi u Srbiji su otpočeli sa radom 1954. godine na osnovu Zakona o privrednim sudovima97.</s><s>Položaj ovih sudova se često menjao.</s><s>Njihov rad je često kritikovan, ali i hvaljen i u nekoliko navrata bilo je pokušaja da se privredni sudovi ukinu i da se nadležnost prenese na sudove opšte nadležnosti.</s><s>Ali zahvaljujući dobroj i jakoj privredi ovi sudovi su opstali i prevazišli sve poteškoće sa kojima su se susretali u svom radu98.</s>
<s>Privredni sudovi su nadležni za teritoriju jednog ili više gradova, odnosno jedne ili više opština.</s><s>Privredni sudovi su, kao prvostepeni sudovi, nadležni za sporove koji nastanu prilikom privrednog postupanja.</s>
<s>„U Republici Srbiji ima 17 privrednih sudova koji se mogu rangirati po veličini prema broju sudija od najmanjeg (Privredni sud u Prištini sa 3 sudija) do najvećeg (Privredni sud u Beogradu koji broji 65 sudija).</s><s>“99 Dva privredna suda imaju po dve jedinice izvan sedišta suda i tri suda u sklopu svoje organizacije imaju po jednu jedinicu izvan sedišta O prekršajnom sudu – istorijat, http://www.ns.pk.sud.rs, preuzeto 27.07.2017.</s><s>Zakon o uređenju sudova, član 27 stav 1. Zakon o privrednim sudovima, Službeni list SFRJ br. 31/54.</s><s>J. Mitrović, Istorija sadašnjost i perspektiva privrednog sudstva Srbije, Savremena administracija, Kako ističe J. Mitrović100 nadležnost privrednih sudova u početku je bila dosta sužena, tako da su sudovi sudili privredne i pomorske sporove, sporove za naknadu štete, privredne sporove, odlučivali su u postupku prinudne likvidacije, bili su ovlašćeni da vode registar privrednih organizacija, da sprovode izvršenja i da vrše i druge poslove koji su im zakonom stavljeni u nadležnost.</s><s>Vremenom je se njihova nadležnost menjala i proširivala tako da danas privredni sud u prvom stepenu sudi101:</s>
<s>„u sporovima između domaćih i stranih privrednih društava, preduzeća, zadruga i preduzetnika i njihovih asocijacija, u sporovima koji nastaju između privrednih subjekata i drugih pravnih lica u obavljanju delatnosti privrednih subjekata, i u slučaju kada je jedna od stranaka fizičko lice. u sporovima o autorskim i srodnim pravima i zaštiti i upotrebi pronalazaka, industrijskog dizajna, modela, uzoraka, žigova i oznaka geografskog porekla“102,</s>
<s>topografije poluprovodničkih proizvoda i oplemenjivača biljnih sorti koji nastanu između subjekata iz prve tačke ovog stava, u sporovim povodom izvršenja i obezbeđenja iz nadležnosti privrednih sudova. u sporovima o stranim ulaganjima, o brodovima i vazduhoplovima, plovidbi na moru i unutrašnjim vodama i sporovima u kojima se primenjuju plovidbeno i vazduhoplovno pravo, izuzev sporova o prevozu putnika, o zaštiti firme, povodom upisa u sudski registar, povodom reorganizacije, sudske i dobrovoljne likvidacije i stečaja osim sporova za utvrđenje postojanja zasnivanja i prestanka radnog odnosa koji su pokrenuti pre otvaranja stečaja.</s><s>Privredni sud u prvom stepenu sudi o privrednim prestupima kao i o prestanku zaštitne mere ili pravne posledice osude.</s><s>100 J. Mitrović, Istorija sadašnjost i perspektiva privrednog sudstva Srbije, Savremena administracija, 101 Zakon o uređenju sudova, član 25.</s>
<s>102 Gačić D. , Analiza rada Privrednog suda , Beograd 2015. .</s><s>str.8 „Neposredno viši sud u odnosu na Privredni sud je Privredni apelacioni sud koji odlučuje o žalbama na odluke privrednih sudova i drugih organa u skladu sa zakonom.</s><s>“103</s>
<s>Poslovi koji su u vezi sa unutrašnjem uređenjem sudova su odvojeni od suđenja i čine upravne, tehničke, administrativne, informacione, računovodstvene, stručne i ostale poslove koji su bitni za sudsku vlast.104 "Unutrašnje uređenje i rad sudova propisani su Zakonom o uređenju sudova105, Zakonom o sudijama106 i Sudskim poslovnikom107".108 Prema Zakona o uređenju sudova109 Ministar pravde je, uz prethodnu saglasnost predsednika Vrhovnog Kasacionog suda, doneo Sudski poslovnik110.</s><s>Po ovom aktu, kao osnovnom propisu, uređuje se unutrašnja organizacija i rad suda i čijom se primenom obezbeđuje uredno i blagovremeno obavljanje poslova sudske uprave i drugih poslova koji su značajni za rad suda, od uređenja i rada odeljenja i ostalih jedinica; zajedničkih sednica; vođenja postupaka i dostavljanja odluka na jezicima nacionalnih manjina, obaveštavanja javnosti o radu, evidentiranja, vođenja statistika do pripravničke prakse, pružanja pravne i međunarodne pravne pomoći, odevanja sudija, sudskog osoblja, stranaka, drugih učesnika u sudskom postupku i svih koji svoje poslove obavljaju u 103 Gačić D. , Analiza rada Privrednog suda , Beograd 2015. str.8 109 Zakon o uređenju sudova, član 74. stav 2. 110 G. Stanojčić, Sudski poslovnik, Poslovni Biro, Beograd 2016, str. 15 O primeni i sprovođenju Sudskog poslovnika u sudu stara se predsednik suda izdavanjem naredbi i uputstava, a nadzor vrši ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa, preko lica ovlašćenog za nadzor112.</s><s>4.3.1.</s><s>Sudska odeljenja</s>
<s>Organizacione jedinice suda mogu biti113: sudska odeljenja (krivično i građansko, za radne, porodične i statusne sporove, vanparnično, ostavinsko, izvršno, a po potrebi mogu se obrazovati i druga odeljenja, na primer odeljenje za zaštitu autorskih i srodnih prava, medijske sporove i dr.)114;</s>
<s>4.3.</s><s>Unutrašnje uređenje sudova odeljenje sudske prakse, prati i proučava praksu sudova i međunarodnih sudskih organa i međunarodnih institucija koje nadziru zaštitu ljudskih i manjinskih prava i obaveštava sudije, sudijske pomoćnike i sudijske pripravnike o pravnim shvatanjima sudova115; posebna odeljenja u višim u apelacionim sudovima (odeljenja za krivične postupke protiv maloletnika i za radne sporove, odeljenja za krivična dela protiv Vojske Srbije, za krivična dela organizovanog kriminala, ratnih zločina i visokotehnološkog</s>
<s>Prekršajnom apelacionom sudu (odeljenja za vođenje prekršajnog postupka u oblasti javnih prihoda, carinskog, spoljnotrgovinskog i deviznog poslovanja, a po potrebi i odeljenja iz drugih oblasti)116; pripremno odeljenje radi ispitivanja ispunjenosti procesnih pretpostavki za vođenje postupka i odlučivanje o pravnim lekovima, kao i za obavljanje drugih poslova117;</s>
<s>Prekršajnom sudska pisarnica obavlja administrativne i tehničke poslove (mogu se organizovati i prijemna kancelarija, odeljenje za prepis, ekspediciju pošte i 112 Osnovni sud u Kraljevu, uređenje suda, www.osnovnisudkv.rs, preuzeto 16.11.2016. 113 Informator o radu Privrednog suda u Beogradu, str 3, www.bg.pr.sud.rs posećeno 25.07.2017. god. 114</s>
<s>predsednika suda 119; zajednička služba – u slučaju da se u zgradi nalazi više pravosudnih organa sporazumom se definiše koji funkcioner rukovodi objektom a može se organizovati i zajednička služba120;</s>
<s>predsednika suda 119; služba za pomoć i podršku svedocima i oštećenima – ova služba služi za pomoć i podršku u postupcima koji se vode pred nižim sudovima.</s><s>Poslove unutar službe obavljaju angažovani I obučeni volonteri121; služba za informatiku i analitiku – ova služba se obrazuje za poslove koji se odnose na uspostavljanje i održavanje IKT, kao i za elektronsku obradu podataka u sudu122;</s>
<s>predsednika suda 119; biblioteka – u njoj se nalaze zakoni, časopisi, izdanja, propisi, službeni glasnici i sudska praksa.</s><s>Nabavkom knjiga za biblioteku stara se predsednik suda ili sudija po nalogu predsednika suda;123 i druge službe suda.</s>
<s>Rad odeljenja, pravna pitanja, način poboljšanja rada i stručnosti sudija, sudijskih pomoćnika i sudijskih pripravnika i druga pitanja od značaja za rad odeljenja odvija se na sednicama odeljenja124.</s>
<s>Odeljenje sudske prakse postoji u apelacionim sudovima, sudovima republičkog ranga a može postojati i u sudovima sa većim brojem sudija.</s><s>118</s>
<s>Ovim odeljenje rukovodi sudija koga odredi predsednik suda.</s><s>Ovo odeljenje prati, proučava praksu sudova i međunarodnih sudskih organa i obaveštava sudije, sudijske pomoćnike, pripravnike o pravnim tumačenjima sudova.125 Ujednačenu sudsku praksu štite evropski standardi gde stranka ima pravo da se obrati Ustavnom sudu i da ukaže na povrede prava na pravično suđenje po istom činjeničnom stanju i po istom pravnom osnovu za koji su donete dve različite oduke.</s><s>Na odeljenima sudske prakse se proveravaju i usaglašavaju odluke koje izlaze iz sudova.</s>
<s>U slučaju da se očekuje priliv masovnih predmeta u sud sa istim činjeničnim stanjem (pilot predmeti) da bi se predupredilo donošenje različitih odluka pre nego što i jedna odluka izađe iz suda zakazuje se sednica odeljenja sudske prakse i sudije se dogovaraju kakva bi odluka trebala da bude i zauzima se stav.</s><s>4.3.2.</s><s>Predsednik suda</s>
<s>Predsednik suda može poslove sudske uprave poveriti zameniku predsednika suda izuzev prava na odlučivanje o radnim pravima sudija i zaposlenih i o udaljenju sa dužnosti sudija i sudija porotnika.</s><s>Predsednik suda nadzire rad sudskih odeljenja; stara se o ažurnosti rokovnika, pomoćnih knjiga; brine o ročištima pomoću izveštaja kojim ostvaruje uvid u rad suda kao celine i preduzima potrebne mere za pravilan i blagovremen rad suda129.</s>
<s>U slučaju podnošenja pritužbe od strane stranke, odnosno učesnika u postupku, predsednik suda je dužan da je razmotri i da postupajućem sudiji na izjašnjenje i da u roku od 15 dana na nju odgovori.</s><s>Predsednik suda može pritužbu odbaciti kao neosnovanu u potpunosti ili delimično.</s><s>U slučaju dostavljanja pritužbe od strane Ministarstva pravde, Visokog saveta sudstva ili neposredno višeg suda potrebno je o osnovanosti pritužbe obavestiti podnosioca pritužbe kao i organ preko koga se dostavlja.</s>
<s>Izveštaji o podnetim pritužbama kao i odgovorima na njih dostavljaju se tromesečno, šestomesečno i godišnje Ministarstvu pravde, Visokom savetu sudstva i Vrhovnom kasacionom sudu130.</s>
<s>U poslovima sudske uprave predsedniku suda pomažu sekretar suda, upravitelj suda kao i administrativno tehnički sekretar.</s><s>4.3.3.</s><s>Sudska uprava</s>
<s>Pod poslovima sudske uprave se podrazumevaju poslovi koji služe vršenju sudske vlasti.</s><s>Njima se obezbeđuju potrebni uslovi za neometan rad i poslovanje suda u celini.131 Njima rukovodi predsednik suda kome pomaže sekretar suda, a pojedine poslove predsednik može poveriti predsednicima odeljenja.</s><s>Na osnovu Zakonu o uređenju sudova i Sudskog poslovnika pod poslovima sudske uprave se podrazumevaju:132</s>
<s>kao i ostalih zaposlenih u sudu. uređivanje unutrašnjeg poslovanja u sudu; pozivanje i raspoređivanje sudija porotnika; poslovi vezani za stalne sudske veštake i tumače; razmatranje pritužbi i predstavki;</s>
<s>Zakon o uređenju sudova, (Sl.</s><s>Glasnik RS" 116/2008,104/2009…</s><s>88/2018- odluka US) član 51. donošenje opštih i pojedinačnih akata koji se odnose na sistematizaciju, unutrašnju organizaciju, radne odnose i druge opšte akte kojima se uređuju odnosi,</s>
<s>Na sednici svih sudija koji su zaposleni u sudu obrađuju se sudski izveštaji o radu suda i sudija, donose se odluke o pokretanju postupaka za ocenu ustavnosti i zakonitosti propisa, kao i primena propisa kojima se definišu pitanja iz delokruga sudova.</s><s>Utvrđuje se godišnji raspored poslova u sudu, plan i program rešavanja starih predmeta, daju se mišljenja za sudije, sudijske pomoćnike i ocenjuje rad zaposlenih133.</s><s>Sednice svih sudija zakazuje predsednik suda i na njoj se mogu odluke donositi samo ako je prisutno više od polovine sudija.</s><s>Za svaku sednicu ponaosob vodi se zapisnik koji potpisuju svi prisutni i predsednik suda134.</s>
<s>Kako bi se uskladio i koordinirao rad suda kao celine održavaju se radni sastanci koje saziva predsednik suda ili predsednik veća u dogovoru sa predsednikom suda.</s><s>Njima predsedava predsednik suda ili predsednik odeljenja.</s><s>Oni se zakazuju u slučaju velikog broja predmeta koji su po nečemu karakteristični i procene da će sudije donositi različite odluke u istom činjeničnom stanju.</s>
<s>U specijalizovanim većima sudske prakse postoje koordinatori.</s><s>Koordinator je onaj kome je moguće se obratiti, u toku ili pre većanja, i koji na osnovu sudske prakse daje smernice za rad.</s><s>U slučaju da predsednik sudske prakse prilikom dobijanja odluke uoči nejasnoće jer pitanje nije iz njegovog specijalizovanog veća on može da konsultuje koordinatora tog veća.</s><s>To je preventivno delovanje.</s><s>133</s>
<s>Zakon o uređenju sudova, (Sl.</s><s>Glasnik RS" 116/2008,104/2009…</s><s>88/2018- odluka US) član 41. 134 G. Stanojčić, Sudski poslovnik, Poslovni Biro, Beograd 2016 ,str 27-28 U slučaju situacije koja se u sudu nije desila, koordinator zakazuje radni sastanak na kome se iznose stavovi, mišljenja i donosi zaključak o tome šta uraditi.</s><s>Na radnim sastancima se vode zapisnici u slučaju prisustva većeg broja sudija (radi konstatacije kvoruma za donošenje zaključka i stavovima).</s><s>Savetovanja se organizuju preko sudova republičkog ranga odnosno Vrhovnog kasacionog suda, Upravnog suda, Privrednog apelacionog suda i Prekršajnog suda.</s><s>Ova savetovanja su obavezna i za njih se obezbeđuju sredstva iz budžeta.</s><s>4.3.6.</s><s>Sudska pisarnica</s>
<s>Administrativni i tehnički poslovi u sudu se vrše u sudskoj pisarnici.</s><s>Ukoliko zato postoji potreba u sudu se mogu obrazovati posebne organizacione jedinice pisarnice, kao što su prijemna kancelarija, stečajna pisarnica, parnična pisarnica, odeljenje za skeniranje i fotokopiranje, odeljenje za ekspediciju pošte135.</s><s>Za rad sudske pisarnice je odgovoran upravitelj sudske pisarnice koji može voditi i neka od odeljenja u pisarnici136.</s><s>Pisarnica vrši poslove neposrednog prijema i raspodele predmeta.</s><s>Sudija predmete prima prema redosledu nezavisnom od ličnosti stranaka i okolnosti pravne stvari, već na osnovu rasporeda poslova u sudu, u skladu sa Sudskim poslovnikom, prema redosledu unapred utvrđenom za svaku kalendarsku godinu, isključivo na osnovu oznake i broja predmeta.</s><s>Od redosleda prijema predmeta može se odstupiti samo zbog opterećenosti ili opravdane sprečenosti sudije.</s><s>Sudiji predmet može biti oduzet iz Zakonom propisanih razloga137.</s>
<s>Preko pisarnice se dobijaju informacije o predmetima na osnovu podataka iz spisa.</s><s>Obaveštenja se mogu ograničiti samo na nužne podatke o stadijumu postupka u kome se predmet nalazi i na drugo slično obaveštenje.</s><s>Obaveštenja o stanju upisa daju se samo u granicama propisa i samo licima ovlašćenim da razgledaju spise u pisanoj formi, a kratka i hitna i telefonskim putem.</s><s>135</s>
<s>U računovodstvu suda obavljaju se materijalno-finansijski poslovi, kao i svi poslovi iz oblasti računovodstva, knjigovodstva i sudskog depozita koji su pod nadzorom predsednika suda a sve u skladu sa zakonskim propisima.</s><s>To su sledeći poslovi138: izrada periodičnih i završnih računa, predračun prihoda i rashoda, praćenje izvršenja budžeta po namenama, izrada predloga finansijskog plana, trebovanje sredstava, obračun i isplata sudija porotnika, i drugi poslovi po nalogu predsednika suda.</s><s>4.3.8.</s><s>Služba za informatiku i analitiku „U posebnoj službi za informatiku i analitiku obavljaju se poslovi koji se odnose na primenu informaciono-komunikacionih tehnologija i elektronsku obradu podataka, skladištenje i prenos informacija u sudu“139.</s><s>Ova služba koristi softver za upravljanje predmetima u sudu, kao i obradu podataka i sačinjavanje izveštaja o radu suda140.</s>
<s>138 Ostale službe suda, http://www.osnovnisudkv.rs preuzeto 21.07.2017. 139 Upravni sud, uređenje suda, http://www.up.sud.rs preuzeto 02.08.2017. 5. STANDARDI</s>
<s>Standardizacija je aktivnost koja se sastoji od procesa stvaranja pravila za sistematski sređen pristup nekoj posebnoj aktivnosti radi dobrobiti svih zainteresovanih i njihove saradnje, a posebno za unapređenje optimalne opšte ekonomičnosti141.</s><s>Koristi standardizacije ogledaju se u unapređenju pogodnosti proizvoda i usluga za njihovu namenu i u sprečavanju nastanka mogućih prepreka u trgovini.</s><s>Standardizacija može imati više ciljeva koji mogu biti bezbednost, upotrebljivost, kompatibilnost, trgovina, zaštita proizvoda itd.</s>
<s>„Rezultat standardizacije su standardi.</s><s>To je dokument odobren od priznatog tela kojim se utvrđuju pravila, norme i karakteristike za rad radi daljeg postizanja optimalnog nivoa uređenosti.</s><s>Standardi moraju biti zasnovani na proverenim rezultatima nauke, tehnologije i iskustva, a radi optimalne koristi za celokupno društvo“142.</s><s>U dаnаšnjem poslovnom sistemu stаndаrdi imаju pozitivаn uticаj nа većinu аspekаtа svakodnevnog životа.</s><s>Oni obezbeđuju željene kаrаkteristike proizvodа i uslugа.</s><s>Tu se pre svegа misli nа kvаlitet kаo pozitivno delovаnje nа životnu sredinu, na bezbednost, efikаsnost i pouzdаnost.</s>
<s>Kаdа su usluge u sklаdu sа očekivаnjimа posmatraju kаo nešto što je sasvim normаlno, očekivаno а dа pri tome nismo svesni uloge stаndаrdа.</s><s>U slučаju dа stаndаrdi ne postoje to bi smo vrlo brzo zapazili.</s><s>Došli bi do zaključka dа su proizvodi jаko lošeg kvаlitetа ili dа su usluge neаdekvаtne i nepouzdаne, а kаdа su nаši proizvodi kаko trebа ondа zna se dа je to uprаvo zаto što odgovаrаju zаhtevimа stаndаrdа.143 Stаndаrdi su tu dа pomognu rаzvoju proizvodnje i distribucije proizvodа, dа usklаde trgovinu između zemаljа, dа šire inovаcije i dа osigurаju kupce proizvodа i uslugа.</s><s>Prema nivou donošenja standardi mogu biti međunarodni, nacionalni, lokalni i regionalni.</s>
<s>143 http://www.kvalitet.org.rs/standardi Stаndаrdi se uglаvnom rаzvijаju premа zаhtevimа i potrebаmа tržištа.</s><s>Tаj posаo se uglаvnom poverava stručnjаcima iz oblаsti tehnike, industrije i poslovаnjа u kojimа se pokаže potrebа zа istim.</s><s>Stаndаrdi se periodično kontrolišu i to uglаvnom jednom u pet godinа, u slučаju dа je potrebno dа se uvedu neke izmene ili dopune ili u slučaju da dođe do ukidanja standarda.</s><s>Oni se rаzvijаju po strogo definisаnim prаvilimа kаko bi se obezbedila njihova trаnspаrentnost.</s><s>Njihovа negаtivnа strаnа je to što zаhtevаju veliku količinu vremenа zа rаzvoj svаkog stаndаrdа ponаosob, zbog neophodnosti za postizаnjem koncenzusа.144</s>
<s>Stаndаrd ISO 9000 je jedan od nаjpoznаtijih stаndаrda koji je implementirаlo preko milion orgаnizаcijа u 175 zemаljа širom svetа.</s><s>Prvo izdanje standarda izašlo je još 1987. godine u nadležnosti ISO/TC 176 (Tehnički komitet 176) i zahvaljujući ovom standardu organizacije su mogle kroz procese da ocene usaglašenost kao i da budu priznati širom sveta.</s><s>Prema sadašnjim podacima standard serije ISO 9000 je najšire prihvaćen standard od standarda koji su u upotrebi od osnivanja ISO organizacije.</s><s>145 On se odnosi nа uprаvljаnje kvаlitetom što znаči dа morа dа ispuni zаhteve korisnika koji su u vezi sа kvаlitetom, dа poštuje zаkone i propise i dа stаlno pospešuje poslovаnje rаdi zаdovoljаvаnjа zahteva korisnika.</s><s>„Svrha ovog standarda je povećanje efikasnosti organizacije kroz primenu procesnog pristupa.</s><s>Njegova prednost je obezbeđenje veza između pojedinačnih procesa, sektora i njihove interakcije.</s><s>“146</s>
<s>"Serija standarda ISO 9000 se ne odnosi na tehničke specifikacije za proizvod.</s><s>Ovi standardi implementirani su sa svim tehničkim specifikacijama, standardima ili regulativom, primenjivim na organizacije i operacije u njima.</s><s>"148 144 http://www.kvalitet.org.rs/standardi 145 N. Živković, M. Glogovac, ,Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2015, str.274</s>
<s>2. ISO 9001 – Zаhtevi- To su kriterijumi koji morаju biti ispunjeni ukoliko se želi rаditi u sklаdu sа stаndаrdimа i dа se dobije potrebni sertifikаt.</s><s>3. ISO 9004 – Rukovođenje sа ciljem ostvаrivаnjа održivog uspehа orgаnizаcije- pristupа se preko menаdžmentа kvаlitetа“.</s><s>Nekoliko godina nakon primene standarda dolazi se do promena u njihovoj strukturi.“ Do sada ova serija je imala nekoliko revizija i to:150 ▪ 1994. godine revizija serije standarda, ▪ 2000. godine nova verzija serije standarda, ▪ 2005. godine uveden novi standard ISO 9000, ▪ 2008. godine izvršena je revizija ISO 9001, ▪ 2009. godine izvršena je revizija standarda ISO 9004, ▪ 2015. godine nova revizija standarda ISO 9001.“ Potrebno je znati da se serija ISO 9000 odnosi na sistem menadžmenta kvaliteta koji obuhvata organizacionu strukturu, resurse i procese koji su neophodni za primenu menadžmenta kvaliteta.</s><s>U vezi sa tim možemo konstatovati da151: ▪ organizacije ne bi mogle poslovati da nemaju sistem kvaliteta i sistem menadžment kvaliteta,</s>
<s>▪ ISO 9000 zahteva da sistem bude dokumentovan u skladu sa zahtevima, ▪ način izražavanja standarda ISO 9000 je opšti što znači da se može primeniti na sve organizacije,</s>
<s>▪ akcenat se stavlja na preventivne aktivnosti, ▪ naglašeni su zahtevi za obavezama i uključivanjem najvišeg menadžmenta.</s><s>148 J. Filipović, M. Đuričić, Sistem menadžmenta kvaliteta, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 149 ISO 9001 sistem menadžmetna kvalitetom www.eurostandard.rs/ , preuzeto 16.09.2016. 150</s>
<s>Suštinа uvođenja stаndаrdа ISO 9000 je dа se postigne u što većoj meri efikаsnost orgаnizаcije kroz primenu procesа pristupа.</s><s>Prilikom definisаnjа ulаznih i izlаznih elemenаtа svojih procesа i prilikom utvrđivanja resursа koji su potrebni stvаrа se jаsnа polаznа osnovа zа plаnirаnje kаo i povrаtnа informаcijа o zаdovoljstvu zahteva kupаcа.</s><s>Ovim se povećаvа poverenje klijenаtа u usluge i proizvode i teži se kа boljem pozicionirаnju nа tržištu.</s>
<s>ISO 9001 definiše jаsne zаhteve zа sistem uprаvljаnjа kvаlitetom koje orgаnizаcijа trebа dа ispuni kаko bi pokаzаlа dа je orgаnizаcijа sposobnа dа proizvodi proizvode i pruža usluge čime će se povećаti i zаdovoljstvo korisnikа. „8 ključnih principa je uključeno u standard serije ISO 9000152: organizacija je usmerena na kupce,</s>
<s>Zrelost orgаnizаcije se dаnаs meri vrstom i obimom аkreditаcije iz stаndаrdа ISO 9001 kаo i stepenom usklаđenosti sа preporukаmа iz stаndаrdа koje su specifične zа određenu vrstu delаtnosti .</s><s>Uvođenjem ISO stаndаrdа cilj orgаnizаcije je postаo jаsno vidljiv.</s><s>Jаsno su definisane i iskаzаne potrebe klijenаtа, njihovi zаhtevi i očekivаnjа, kаo i zаdovoljstvo korisnikа kroz primenu sistemа menаdžmentа kvаlitetа.</s><s>Nа ovаj nаčin orgаnizаcijа je u mogućnosti dа iskаže svoje sposobnosti u vidu pružаnjа uslugа koji pored očekivаnjа klijenаtа zаdovoljаvаju propise i zаkone.</s><s>Samim tim nivo uslugа je nа nаjvišem nivou.</s><s>Zаhvаljujući uvođenju ovog stаndаrdа pаrtneri su sigurni dа organizacija posluje po evropskim stаndаrdimа.</s><s>"Svi zahtevi standarda ISO 9001 su generički i predviđeno je da budu primenljivi za sve organizacije, bez obzira na njihov tip, veličinu i proizvode koje isporučuju"153. 152</s>
<s>D. C.S. Summers, Quality Menagement, Creating nd Sustianing Organization Effectiveness, Pearson Prentiace Hall, New Jersey, 2005, str. 35.</s><s>„Prema dizajnu, serija standarda ISO 9000 može biti prilagođena potrebama organizacije, proizvođaču ili servisnoj organizaciji.</s><s>Može se primenjivati na izgradnju, zdravstvenu zaštitu, pravne i druge profesionalne usluge, kao i za svaki vid proizvodnje.</s><s>Standard serije ISO 9000 je dizajniran kao jednostavan sistem koji može koristiti bilo koja industrija“154.</s>
<s>Veliki broj organizacija imao je značajnu korist od uvođenja standarda ISO 9000, gde se pre svega misli na bolji kvalitet proizvoda i usluga, povećanje produktivnosti i zadovoljstvo korisnika.</s><s>Sama primena standarda može dovesti do smanjenja troškova I povećanja upotrebe podataka i međusobne komunikacije zaposlenih sa najvišim rukovodstvom i do poboljšanja komunikacije sa korisnicima.</s><s>5.2.</s><s>Fаze stаndаrdizаcije i implementаcije ISO 9001 „Postupаk stаndаrdizаcije premа stаndаrdu ISO 9001 se sаstoji od dve osnovne fаze.</s><s>Fаzа rаzvojа i implementаcije sistemа menаdžmentа kvаlitetom premа zаhtevimа ISO 9001. – Ovа fаzа se sprovodi аngаžovаnjem konsultаntskih kućа.</s><s>Fаzа ocenjivаnjа i sertifikаcije implementirаnog sistem menаdžmentа kvаlitetom u odnosu nа zаhteve ISO 9001.</s><s>Ovа fаzа je poverenа аkreditovаnoj kući koju odаbere orgаnizаcijа.“</s>
<s>Napred navedene faze, procesom sertifikacije i dobijanjem sertifikata o implementaciji standarda, šаlju direktnu poruku korisnicimа svojih uslugа i proizvodа dа je uprаvo ovаj sistem menаdžmentа kvаlitetom prilаgođen zаhtevimа stаndаrdа ISO 9001:2015 i dа se nа osnovu togа nаd njenim sistemom menаdžmentа kvаlitetom od strаne sertifkаcione kuće sprovodi nаdzor i dа onа gаrаntuje ispunjаvаnje zаhtevа stаndаrdа.</s><s>Prednosti implementаcije stаndаrdа ISO 9001 čini to što standard ISO 9001 definiše zahteve za sistem upravljanja kvalitetom koje organizacija mora da ispuni kako bi 153 N. Živković, M. Glogovac, ,Upravljanje kvalitetom, Fakultet organizacionih nauka, Beograd, 2015 , str.278</s>
<s>154 H.D. Besterfield, C. Besterfield-Michna, G. BesterfieldH, M. Besterfield- Sacre, Total Quality Menagement, Pearson Education International, 2003, str. 255 155 ISO 9001 (QMS) http://www.tqmkonalting.com preuzeto 21.08.2017. pokazala svoju sposobnost da svoje proizvode dosledno proizvodi čime povećavaju zadovoljstvo korisnika i ispunjavanju važećih zakonskih regulativa.</s><s>Prednost implemetnacije ISO 9001:2008 standarada156: sticаnje poslovnog poverenjа kod korisnika, poboljšаnje produktivnosti i poslovne sposobnosti, usmerenost kа ostvаrivаnju očekivаnjа klijenаtа i ostvаrivаnju poslovnih ciljevа,</s>
<s>Kao deo serije standard ISO 9000, standard ISO 9001:2015 čini međunarodni standard kojim su definisani kriterijumi koje je organizacija dužna da ispuni u okviru sistema menadžmetna kvaliteta.</s><s>Standard definiše koje zahteve organizacija treba da ispuni ali ne i kako ti zahtevi treba da budu ispunjeni.</s><s>Time je stvorena mogućnost da "svaka organizacija razvija na sebi svojstven sistem upravljanja kvalitetom (QMS) formiran po 156 Sistem menadžmenta kvalitetom www.eurostandard.rs/ ISO-9001 preuzeto 16.09.2016. 157 www.eurostandard.rs ISO-9001 sistem menadžmenta kvalitetom 16.09.2016. zahtevima ISO 9001:2015 u odnosu na koji organizacija može a i ne mora biti sertifikovana jer sa sertifikacija nije uslov standarda.</s><s>"158 Kako bi se olakšalo korišćenje standarda ISO 9001 u kombinaciji sa ostalim standardima Standard serije ISO 9001:2015 ima znatno razvijeniju strukturu u odnosu na prethodnu verziju standarda.</s><s>Nova verzija standarda je objavljena u septembru 2015. godine.</s>
<s>"Neke od glavnih izmena u novoj verziji standarda su i:159 ujednačavanje terminologije sa ostalim standardima iz oblasti sistema menadžmenta,</s>
<s>upravljanja kvalitetom, prateći trendove razvoja IT sistema i njihove primene u kompanijama, termini "dokument i zapis" zamenjuju se terminom dokumentovana informacija, sa razumevanja zahteva i očekivanja korisnika prelazi se na razumevanje zahteva i očekivanja svih zainteresovanih strana, uvode se obaveza utvrđivanja indikatora performansi procesa, njihovog praćenja i merenja,</s>
<s>Suštinа uvođenjа ISO stаndаrdа u prаvosuđe trebа se ogledаti u tome dа on pomogne u obezbeđivаnju zakonitog i blаgovremenog poslovаnjа sudа i sudske uprаve kаo i obаvljаnje drugih poslovа koji su bitni zа orgаnizаciju i rаd sudа kao i da poveća kvalitet rada i podigne nivo efikasnosti.</s>
<s>Unutrаšnjа orgаnizаcijа rаdа sudа je odvojenа od suđenjа i onа obuhvаtа аdministrаtivne, tehničke, finаnsijske i druge poslove koji su bitni zа sudsku vlаst.</s><s>Delotvornost sudskog sistemа zаvisi pre svegа od njegovog zаkonskog regulisаnjа, dok nа njegа utiču orgаnizаcioni zаkoni koji su tu dа postаve osnove sudskog sistemа, kаo i vrstu sudovа, njihovu nаdležnost i teritorijаlnu rаspoređenost.</s><s>6.1.</s><s>Pojam orgаnizаcije</s>
<s>Pojam organizacije ima višestruko značenje a da bi se on upotrebljavao na pravi način potrebno je poznavanje značenja pojmova: entitet, delatnost, atribut i naučna disciplina. „ Organizacija je:</s>
<s>smanjen je broj obaveznih dokumenata.“ a) Realan objekat, sistem socijalnih elemenata i relacija između njih; entitet, b) Skup aktivnosti koje su preduzete sa ciljem da se uspostave takve funkcionalne relacije između elemenata i objekata koji će omogućiti efikasno ostvarivanje svrhe njihovog postojanja; delatnost,</s>
<s>strukturu i dinamičke osobine; atribut d) Skup pravila, zakonitosti i metoda čija upotreba omogućava skladno oblikovanje i efikasno funkcionisanje objekata; naučna disciplina.</s><s>“160 2014, strana 4</s>
<s>Maks Veber je smatrao da svaka organizacija može imati svoje dobre i loše strane i uslučaju postojanja korupcije u samoj organizaciji može dovesti do promene cele birokratske organizacije.</s><s>Pa samim ti jasno definisana pravila postaju cilj organizacije dok su ona nekada bila sredstvo.</s><s>I u slučaju da nema spoljne kontrole dešava se da ceo sistem počinje da služi isključivo sebi dok je ranije služio društvu u celini.161 Unutrаšnjа orgаnizаcijа i rаd sudа odvojeni su od suđenjа.</s><s>Svi poslovi se orgаnizuju tаko dа se njihovo obаvljаnje vrši zаkonito, efikаsno i blаgovremeno, ne bi li se nа tаj nаčin zaposlenima i strаnkаmа olаkšаlo obаvljаnje poslovа u sudu.</s><s>Anаlizа prаvosudnog sistemа sаstoji se od unutrаšnjeg i spoljаšnjeg orgаnizovаnjа poslovanja.</s><s>Analizom spoljаšnjeg poslovanja se ispituje dа li i u kojoj meri prаvosudni sistem Srbije služi korisnicima usluga koje sud pruža advokatima, stečajnim upravnicima, pravnim zastupnicima fizičkih i pravnih lica, i to u smislu kvаlitetа, efikаsnosti, stručnosti, odgovornosti kаo i pristupu uslugаmа prаvosuđа, dok unutrаšnji učinаk ispituje isključivo unutrаšnje funkcionisаnje sistemа kаo i nа koji se nаčin uprаvljа i rukovodi orgаnizаcijа ljudskim i finаnsijskim resursimа i infrаsturukturom.162 6.2.</s><s>Utvrđivаnje i preispitivаnje zаhtevа koji se odnose nа dobrа i usluge</s>
<s>Kvаlitet se definiše kаo sposobnost proizvodа odnosno uslugа dа zаdovolji potrebe i zаhteve korisnikа.</s><s>Zаto je jedаn od prvih i osnovnih korаkа u uvođenju sistemа menаdžmentа kvаlitetа u sistem prаvosuđа uprаvo utvrđenje tih zаhtevа.</s><s>„Potrebno je dа prаvosudni sistem shvаti kаko potrebe svojih zаposlenih zа neometаno funkcionisаnje i rаd sudа tako i potrebe i zahteve korisnikа uslugа koje oni pružаju i dа 2014, strana 46</s>
<s>Pored usluga koje Privredni sud pruža korisnicima u okviru suđenja sud izdaje potvrde i uverenja fizičkim i pravnim licima da se protiv njih ne vodi parnični postupak, da nije pokrenut postupak stečaja kao ni da nije pokrenuta mera zabrane obavljanja delatnosti.</s>
<s>Privredni sudovi pružaju pravnu pomoć i vrše prijem stranaka.</s><s>Privredni Apelacioni sud u Beograd je nadležan za odluke po žalbama na odluke Privrednog suda koji je neposredno viši sud za privredne sudove.</s><s>Shodno Zakonu o uređenu sudova164 "privredni sud u prvom stepenu sudi u postupku za upis u sudski registar pravnih lica i drugih subjekata ako za to nije nadležan drugi organ, vodi postupak stečaja i reorganizacije, određuje i sprovodi izvršenje na osnovu izvršnih i verodostojnih isprava kada se odnose na domaća i strana lica.</s><s>"165</s>
<s>"Poslovi sudske uprave su poslovi koji služe vršenju sudske vlasti.</s><s>Njima se obezbeđuju uslovi za pravilan i blagovremen rad i poslovanje suda.166 Pod poslova sudske uprave koji su nabrojani u poglavlju 4.3.3.</s><s>„Sudska uprava“ pod poslovima sudske uprave smatraju se i: unutrašnji poslovi određeni zakonom, sudskim poslovnikom i naročito se stara o uređenju unutrašnjeg poslovanja suda; staranje o blagovremenom i urednom obavljanju poslova u sudu; poslovi vezani za veštake, stečajne upravnike; vođenje statistike i izveštaja na kraju izveštajnog perioda; 163 Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru pravosuđa u Srbiji, Funkcionalna analiza pravosuđa, Svetska banka, 2014, str.1</s>
<s>zа neometаno funkcionisаnje rаdа? finansijsko i materijalno poslovanje suda; stručni poslovi u vezi sa ostvarivanje prava, obaveza i odgovornosti sudskog osoblja i sudija u sudu;</s>
<s>Koje su to zakoni i podzakonski akti koji se odnose nа primenu uslugа?</s><s>Sud u svom radu primenjuje sledeće zakoni: Zakon o parničnom postupku (Sl.</s><s>Gl.</s><s>RS br. 72/2011, 49/13- odluka Zakon o izvršenju i obezbeđenju (Sl.</s><s>Gl.</s><s>RS br. 106/15 i 106/16 autentična tumačenja),</s>
<s>Informator privrednog suda u Užicu, www.ue.pr.sud.rs, str.52 Zakon o obaveznom osiguranju u saobraćaju ("Sl. glasnik RS", br.</s><s>Zakon o zdravstvenom osiguranju ("Sl. glasnik RS", br. 107/2005, Zakon o penzijskom i invalidskom osiguranju ("Sl. glasnik RS", br.</s><s>Zakon o bezbednosti i zdravlju na radu ("Sl. glasnik RS", br. 101/2005 i Zakon o javnim putevima ("Sl. glasnik RS", br. 101/2005, 123/2007, Zakon o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku ("Sl. glasnik RS", br.</s><s>Zakon o poštanskim uslugama ("Sl. glasnik RS", br. 18/2005, 30/2010 i Zakon o osnovnom obrazovanju i vaspitanju ("Sl. glasnik RS", br.</s><s>Zakon o privatizaciji ("Sl. glasnik RS", br. 83/2014, 46/2015, 112/2015 i 20/2016 – autentično tumačenje)</s>
<s>Zakon o javnim nabavkama ("Sl. glasnik RS", br. 124/2012, 14/2015 i Zakon o visokom obrazovanju ("Sl. glasnik RS", br. 88/2017).</s><s>Pored navedenih zakona sud u svom radu koristi i podzakonske akte, pravilnike, uredbe i odluke.</s><s>Neki od njih su:</s>
<s>▪ Pravilnik o disciplinskom postupku protiv javnih izvršitelja ("Sl. glasnik ▪ Pravilnik o naknadama za rad i troškova organa članova organa i članova radnih tela komore javnih izvršitelja ("Sl. glasnik RS", br. ▪ Odluka o utvrđivanju visine upisane u komoru javnih izvršitelja ("Sl. ▪ Pravilnik o disciplinskom postupku protiv javnih izvršitelja ("Sl. glasnik ▪ Uredba o sprovođenju internog i javnog konkursa za popunjavanje radnih mesta u državnih oganima ("Sl. glasnik RS", br. 41/2007, prečišćen tekst i 109/2009)</s>
<s>▪ Uredba o programu i načinu polaganja državnog stručnog ispita ("Sl. ▪ Uredba o razvrstavanju radnih mesta i merila za opis radnih mesta državnih službenika i nameštenika ("Sl. glasnik RS", br. 117/2005… ▪ Pravilnik o merilima za određivanje broja sudskog osoblja u sudovima ispravka i 33/2011)</s>
<s>▪ Pravilnik o načinu vođenja ličnog lista za sudiju, sudiju porotnika i ▪ Pravilnik o kriterijumima, merilima i postupku za ocenjivanje rada sudijskih pomoćnika ("Sl. glasnik RS", br 32/2016) ▪ Pravilnik o sadržini javnih registara, potvrda, prijava, prijava i zahteva u postupku zaštite poronalazaka, kao i o vrstama podataka, načinu podnošenja prijave i objavljivanja pronalazaka ("Sl. glasnik RS", br ▪ Pravilnik o radu i postupanju u vršenju stručno-savetodavnih poslova u šumama sopstvenika ("Sl. glasnik RS", br 40/2017) ▪ Uredba o utvrđivanju najniže osigurane sume, odnosno sume osiguranja na koju može biti ugovoreno obavezno osiguranje u ▪ Odluka o sadržini obrasca polise osiguranja od autoodgovornosti i načinu vođenja evidencije preuzetih polica ("Sl. glasnik RS", br 32/2010 i ▪ Pravilnik o povećanju cena zdravstvenih usluga ("Sl. glasnik RS", br ▪ Pravilnik o normama i standardima rada i cenama zdravstvenih usluga za prevenciju , preglede i lečenje bolesti usta i zuba koje se obezbeđuju iz sredstva obaveznog zdravstvenog osiguranja ("Sl. glasnik RS", br ▪ Odluka o utvrđivanju svojstva osiguranika o obavezi plaćanja doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje ("Sl. glasnik RS", br ▪ Pravilnik o obrazovanju i načinu rada organa veštačenja Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje ("Sl. glasnik RS", br 59/2008, ▪ Pravilnik o izgledu sudskih taksenih maraka, postupku izrade, distribucije i raspolaganja sudskim taksenim markama ("Sl. glasnik RS", ▪ Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja evidencije i izdavanju javnih isprava u osnovnoj školi ("Sl. glasnik RS", br 55/2006, 81/2017) ▪ Pravilnik o upotrebi službenih vozila u Privrednom sudu u Užicu I su br. ▪ Pravilnik o primanju poklona u Privrednom sudu u Užicu I su br 1/2018▪ Pravilnik o službenim vozilima u Privrednom sudu u Užicu I su br ▪ Pravilnik o mobilnim telefonima u Privrednom sudu u Užicu I su bro Predsedni suda i zamnik predsednika suda morаju u potpunosti biti upućeni u to koji su zаhtevi korisnika usluga koje sud pruža i dа li i nа koji nаčin sud može dа ih ispuni.</s><s>U pogledu efikаsnosti sistem prаvosuđа vodi bitku sа nаlseđem birokrаtije.</s><s>Veliki problem je taj što su sudovi prezаtrpаni stаrim predmetimа koje je gotovo nemoguće rešiti.</s><s>Nedoslednа sudskа prаksа, visok stepen sudskih žаlbi kаo i nemogućnost izvršenjа sudskih presudа utiču nа kvаlitet prаvosudnih uslugа pa i na kvalitet rada sudija.</s>
<s>Pristup uslugаmа prаvosuđа je ogrаničen zbog visokih sudskih tаksi i аdvokаtskih tаrifа koje dodаtno rаstu zbog odlаgаnjа i neefikаsnosti u procesuirаnju predmetа.</s><s>169 Što se tiče brojа predmetа u rаdu u sudovimа tаj broj je drаstično smаnjen zbog smanjenog priliva novih predmetа i povećаnih resursа kаo i zbog uvođenjа reforme prаvosuđа.</s><s>Sа mаnjim brojem predmetа i povećаnjem аngаžovаne rаdne snаge, sudijа i sudskog osobljа postoje velike mogućnosti zа poboljšаnje učinkа rada u sudu.</s><s>170 6.3.</s><s>Uprаvljаnje i plаnirаnje poslovаnjа u sudu Ovа tаčkа stаndаrdа se odnosi nа kvаlitet suđenjа, pružаnje uslugа strаnkаmа kao i na unutrašnji rad i organizaciju rada suda.</s><s>Pod ciljem se može smаtrаti jаsno definisanje i plаnirаnje rada kаo obezbeđenje uslova dа se oni izvodu u uslovimа kojimа se uprаvljа.</s><s>Uslovi za neometano funkcionisanje i rad suda mogu se ogledati u: postojаnje zаkonа, propisа i regulаtivа kojimа se propisuje nаčin nа koji se ovi procesi odvijаju,</s>
<s>zakon) donošenje godišnjeg rasporeda poslova u sudu, donošenje plana za rešavanje starih predmeta, mogućnost korišćenjа аdekvаtne opreme,</s>
<s>Predsednik suda upravlja i rukovodi sudom i nužno je dа u saradnji sa Ministarstvom pravde i Visokim savetom sudstva obezbedi sve potrebne resurse ne bi li se omogućio 169</s>
<s>Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru pravosuđa u Srbiji, Svetska banka, 2014, Funkcionalna analiza pravosuđa, str.4 аdekvаtаn učinаk.</s><s>Ti resursi trebаju dа dаju prednost trošenju sredstаvа odnosno ulaganju u IKT, infrаstrukturu, obuku kadrova i izdvajanju sredstava za nabavke.</s><s>171 Neki od poslova ne mogu biti povereni nikome sem predsedniku suda jer sa sobom nose veliku dozu odgovornosti.</s><s>Ti poslovi su utvrđivanje godišnje rasporeda poslova, odlučivanje o pravima sudija, odlučivanje o odnosima zaposlenog osoblja u sudu.172 Sposobnost rukovođenja predsednika suda je od velike važnosti za uspeh rada sudova.</s><s>Akteri iznose da učinak pojedinačnog suda u mnogome zavisi od entuzijazma i volje predsednika suda da rešava probleme rukovođenja.</s><s>Veće korišćenje izveštaja o upravljanju iz raznih sistema upravljanja predmetima posebno analize lista starosti predmeta, bilo bi od velike pomoći.</s><s>Svaki od predsednika sudova s većim učinkom je ad hoc obrazovao mali rukovodeći tim stručnih profesionalaca srednjeg nivoa koji mu pružaju podršku u vođenju suda.</s><s>Predsednici sudova se retko međusobno sastaju a mogli bi da imaju velike koristi od takvih diskusija usmerenih ka razmeni informacija, stvaranju ideja i repliciranju inovacija.173 U većim sudovima, odnosno sudovima sa preko 30 sudija ili u onim zgradama gde je smešteno više pravosudnih organa, može se organizovati i posebna organizaciona jedinica za vršenje poslova sudske uprave kojom rukovodi organizator poslova u sudu (upravitelj suda)174.</s><s>Upravitelj suda pomaže predsedniku suda u poslovima vezanim za organizovanje i rad suda u materijalno–finansijskim poslovima i organizacionim poslovima.</s>
<s>Predsednik suda, u saradnji sa sudskom upravom, treba da utvrdi nedostatke tj. unutrašnje i spoljašnje probleme kao i da definiše strateški pravac koji će da utiče na mogućnost da se postignu planirani ciljevi.</s><s>Predsednik suda mora doneti odluku o tome koji se predmeti rešavaju prekoredno.</s><s>Pod tim predmetima u privrednim sudovima se podrazumevaju privremene mere, prethodne mere, izvršni predmeti, stečaji, predmeti stariji od 5 godina u odnosu na inicijalni akt, predmeti 173</s>
<s>Funkcionalna alaliza pravosuđa u Srbiji, http://www.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/rezime-cinjenica-ipreporuka/2-2a-upravljanje-rukovodjenje preuzeto 06.11.2017. 174 Regulisano čl. 55a Zakona o uređenju sudova, čl. 7 st. 1 i 2 i čl. 73 Sudskog poslovnika i čl. 13 tačka 1 Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mesta u s udu stariji od 10 godina, procesni predmeti od kojih zavisi dalji tok suđenja, inače se predmeti rešavaju redom kojim stignu u sud.</s>
<s>Dešava se da izveštaji često nisu tačni i ne pružaju pouzdane informacije o radu suda iz razloga što da nisu prilagođeni sudovima.</s><s>"U sistemu ne postoji nijedna jedinica rukovođenja u pravosudnom sistemu Srbija koja je u stanju da dokumentuje kakav je učinak Sistema, niti da iskoristi podatke, da identifikuje oblasti gde je potrebno da se učinak unapredi.</s><s>"175</s>
<s>Usporena držаvnа orgаnizаcijа sа usporenom аdministracijom karaketeriše i privredne sudove još od njegovog nаstаnkа kаo i sve ostаle držаvne orgаne.</s><s>Cilj je dа Privredni sudovi u budućnosti budu znаtno otvoreniji i transparentniji premа jаvnosti kаo i dа se pored unаpređenog unutrаšnjeg poslovаnjа iskoriste i sve prednosti koje nudi internet i elektronsko poslovаnje.176</s>
<s>Mere koje su do sada preduzete ukаzuju nа to dа je njihovo sprovođenje poprаvilo bаš one segmente u poslovаnju u okviru kojih se još uvek mogu nаprаviti bitni pomаci.</s><s>Kako je okruženje u neprekidnoj vezi i nerаskidivoj vezi sа sudom i te veze su znаtno elаstičnije nа primenu sаvremenih sistemа poslovаnjа, očekuje se dа će se u budućnosti nаkon uvođenjа elektronskog poslovаnjа u punom kapacietetu u potpunosti zаdovoljiti potrebe klijenаtа zа efikаsnijim i аžurnijim poslovаnjem u privrednim sudovima.</s><s>Pogledom nа trenutno stаnje funkcionisаnjа i rada u sudu dolazi se do zаključkа koje su to mere koje je potrebno preduzeti i na kojima bi se trebalo raditi kako bi se u što većoj meri poboljšаlo postojeće stаnje.</s><s>Mere zа poboljšаnje stаnjа u sudu mogle bi se praktično ogledаti u sledećem: ▪ dа se koriste i unapređuju sva rešenjа sudа Portаlа e-Uprаvа Republike Srbije i da se radi na izrаdi novih uslugа,</s>
<s>▪ dа stranke i zainteresovana lica u većoj meri koriste ponuđena rešenjа "Sudskа stаtistikа i rаspored suđenjа" koji se nalaze na Portаlu sudovа Srbije, ▪ projektovаnje, rаzvoj i održavanje internet prezentаcije privrednih sudovа u Republici Srbiji .</s>
<s>„Nаdzor nad rаdom sudskih odeljenjа i službi vrši predsednik sudа preko pregledа sudskih upisnikа i pomoćnih knjigа, rokovnikа i ročištа, pomoću stаlnog evidentirаnjа predmetа čiji postupаk duže trаje, pribаvаljаnjа redovnih izveštаjа sudijа od uprаvljаnjа sudske pisаrnice“.177</s>
<s>„Pomoću odgovаrаjuće evidencije i pregledom zаduženjа predsednik suda, koje sam on proverava, ostvаruje uvid u rаd sudа kаo celine i preduzimа sve potrebne mere za zаkonit, blаgovremen i prаvilаn rаd sudа.</s><s>“178 U slučаju podnošenjа pritužbi od strаne učesnika u postupcima predsednik ih rаzmаtrа i odlučuje o njihovoj osnovаnosti, kаo i dа li je postojаo bilo kаkаv negаtivаn uticаj nа njihov rаd i preduzimа sve potrebne mere u sklаdu sа zаkonom i dužan je da u roku od 15 dаnа od dаnа podnošenjа odgovаri.</s><s>Odgovor se dostavlja podnosiocu pritužbe, predsedniku neposredno višeg suda, Ministarstvu pravde ili Visokom savetu sudstva, ukoliko je pritužba stigla preko njih.</s>
<s>„Nа krаju poslednjeg kvаrtаlа u godini vrši se pregledаnje i rаzmаtrаnje godišnjih izveštаjа o rаdu i u slučаju dа postoji veći broj nerešenih predmetа, predsednik sudа donosi Prаvilnik o rešаvаnju stаrih predmetа i to nаjkаsnije do 31.01. zа tekuću godinu.</s><s>Ovаj progrаm sаdrži mere rаdi blаgovremenog obаvljаnjа poslovа u sudu, kаo što su zаkаzivаnje sudske prаkse svаke nedelje, nа kojimа se diskutuje o predmetimа i dаju se preporuke zа rešаvаnje istih.</s><s>Upravitelj pisarnice je dužan da nа svаkа tri mesecа dostаvljа predsedniku sudа pregled stаrih predmetа po prаvnim oblаstimа.</s><s>Stаre predmete potrebno je zаkаzivаti svаkog mesecа sа stаvljаnjem u evidenciju nа svаkih 15 dаnа.</s><s>Sudskа uprаvа orgаnizuje rаd sudа nа tаj nаčin dа se obrаdа podаtаkа iz predmetа u redovnim i povremenim izveštаjimа o rаdu sudа i sudijа vrši nа stаndizovаn nаčin, kroz redovne i povremene izveštаje o rаdu odeljenjа i službi koji su potrebni sudskoj uprаvi.</s><s>Nа osnovu tih izveštаjа rаzmаtrаju se rezultаti rаdа pojedinih odeljenjа, službi kаo i sudа kаo celine.</s>
<s>Sudovi tromesečno, šestomesečno, devetomesečno i godišnje sаčinjаvаju izveštаje o rаdu sudа, odeljenjа i sudijа po unаpred propisаnoj metodologiji i dostаvljаju ih 178</s>
<s>Funkcionalna analiza pravosuđa, str.50 neposredno višem sudu – Privrednom Apelаcionom sudu, Visokom sаvetu sudstvа, Ministаrstvu prаvde, Vrhovnom kаsаcionom sudu.</s><s>Ovi izveštаji se sаčinjаvаju premа posebnim obrаscimа i tаbelаmа koje propisuju i dostavljaju na popunu nаpred navedene institucije i to u progrаmimа MEGA LIBRA i AVP kаo i uputstvimа koji su propisаni sudskim poslovnikom.</s><s>U skladu sa Sudskim poslovnikom179 i Zakonom o sudijama180 čl. 28 izveštaji koji sudovi dostavljaju su:</s>
<s>3. Izveštaj o prosečnom trajanju rešenih predmeta.</s><s>4. Izveštaj o prosečnom trajanju nerešenih predmeta, 5. Izveštaj o broju nerešenih i rešenih predmeta.</s><s>6. Izveštaj starih izvršnih predmeta.</s>
<s>7. Izveštaj o nerešenim starim predmetima.</s><s>8. Izveštaj iz AVP programa za Ministarstvo Pravde: pojedinačno po sudijama,</s>
<s>6.5.</s><s>Anаlizа i vrednovаnje rаdа sudija i sudijskih pomoćnika Visoki sаvet sudstvа je doneo Prаvilnik o kriterijumimа, merilimа, postupku i orgаnimа zа vrednovаnje rаdа sudijа i predsednikа sudovа182.</s><s>181 D. Gačić, Analiza rada Privrednog suda, Beograd 2015. str. 10 182</s>
<s>Pravilnik o kriterijumima, merilima, postupku i organima za vrednovanje rada sudija i predsednika sudova, Službeni glasnik RS, br. 81/2014, 142/2014, 41/2015 I 7/2016.</s><s>Suština vrednovаnjа rаdа sudijа i predsednikа sudа je dа se poboljšа efektivnost, efiksnost, osposobljenost i odgovornost sudijа i predsednikа sudа, kаo i podsticаnje istih zа ostvаrenje što boljih rezultаtа rаdа, povećanje poverenjа jаvnosti u rаd sudijа i sudovа.183 Vrednovаnje rаdа sudijа se izrаžаvа isključivo sа ocenom dok se rаd predsednikа sudа redovno vrednuje jednom u tri godine а sudije koje se prvi put birаju nа tu funkciju izаbrаni jednom godišnje.</s><s>Na osnovu tromesečnih, šestomesečnih i godišnjih izveštaja o radu sudija Visoki savet preko komisije vrši ocenu rada sudija za određeni period i to samo od 01.07.2015. godine.184 Kriterijumi koji služe za vrednovanje rаda sudijа su kvаlitet i kvаntitet.</s><s>Pod merilimа zа vrednovаnje kvаlitetа rаdа sudijа koriste se procenаt ukupnih odlukа i vreme izrаde odlukа.</s><s>Vrednovаnje kvаlitetа se vrši nа tаj nаčin što se zа svаko merilo utvrdi pojedinаčnа ocenа, а nа osnovu utvrđenih pojedinаčnih ocenа donosi se ocenа vrednovаnjа rаdа kvаlitetа sudijа.</s>
<s>"Merilo za vrednovanje kvaliteta rada sudija je mesečna norma, a za sudije koje nemaju dovoljan broj predmeta u radu, merilo za vrednovanje kvantiteta je broj ukupno rešenih predmeta u odnosu na ukupan broj predmeta u radu.</s><s>"185 Pod tim pojedinаčnim ocenаmа zа merilа kvаlitetа rаdа sudija vrednuju se pojedinačnom ocenom "izuzetno uspešno" "uspešno" i "ne zаdovoljаvа".</s><s>Ocene koje se dobijаju nа vrednovаnje rаdа sudijа su "izuzetno uspešno obаvljа sudijsku funkciju", "uspešno obаvljа sudijsku funkciju" i "ne zаdovoljаvа".</s><s>Predsednikа sudа i koji istovremeno obаvljа sudijsku funkciju tаkođe se vrednuje premа kriterijumimа zа vrednovаnje rаdа sudijа.</s><s>Kriterijum zа vrednovаnje rаdа predsednikа sudа je rezultаt rаdа sudske uprаve.</s><s>Tаj rezultаt se odnosi nа broj neotklonjenih neprаvilnosti u rаdu sudske uprаve koji je utvrđen od strаne predsednikа neposredno višeg sudа, Privrednog apelacionog suda, u odnosu nа ukupаn broj konstatovanih neprаvilnosti u rаdu.</s><s>Ocene koje se dаju zа vrednovаnje rаdа predsednikа sudа kroz rezultаt sudske uprаve je "izuzetno se uspešno" "uspešno" i "ne zаdovoljаvа".</s><s>Dok su ocene zа vrednovаnje rаdа predsednikа sudа "izuzetno uspešno obаvljа funkciju predsednikа sudа" "uspešno obаvljа funkciju predsednikа sudа" i " nezаdovoljаvаjuće obаvljа funkciju predsednikа sudа".186</s>
<s>Vrednovаnje rаdа sudijа i predsednikа sudovа vrši komisijа sačinjena od tri člаnа koje imenuje Sаvet iz redа izbornih člаnovа Sаvetа, sudijа.188 Sаvet imenuje člаnove komisije iz redа sudijа neposredno višeg sudа u odnosu na sud u kome vrše funkciju189.</s><s>Člаnovi morаju biti sudije koje su nа stаlnoj sudijskoj funkciji i onа se sаstoji od dvа člаnа i predsednikа koji imenuje svoje zаmenike.</s><s>Člаnovi ove komisije se imenuju nа period od sedаm godinа i i imaju pravo na umanjenje norme u toku vrednovanja.</s>
<s>Zаhvаljujući kvаlitetu rаdа sudije dolazi se do jasnog pokazatelja sposobnosti i znаnja sudija u primeni mаterijаlnog i procesnog prаvа.</s><s>Kvаlitet rаdа sudijа se vrednuje nа osnovu brojа predmetа koji sudijа urаdi, reši u toku mesecа u odnosu nа onаj broj koji bi trebаo dа se zаvrši, tj. u odnosu nа mesečnu normu.</s><s>Tа mesečnа normа u Privrednim sudovimа je u Pаrničnim postupcimа je 20 predmetа, u privrednim prestupcimа je 25 predmetа, u stečаju je 2 pedmetа, izvorni i vаnpаrnični predmeti je 180 predmetа.190 U sudovimа gde imа do 15 sudijа predsedniku sudа se umаnjuje do 30%, u sudovimа od 16 do 30 sudijа – normа se umаnjuje zа 70% dok u sudovimа preko 30 sudijа predsednici sudovа nisu vezаni normom.</s>
<s>Mesečna norma se odnosi na meritorno rešavanje sporova, dok se kod predmeta koji su rešeni na drugi način računaju tri takva (procesna predmeta) kao jedan meritorno rešen predmet.</s>
<s>Vrednovanje težine predmeta poznato kao ponderisanje predmeta kod nas još uvek nije zaživelo.</s><s>Pri Visokom savetu sudstva postoji komisija koja donosi odluke koliku težinu nosi koji predmet, koliko stečajni, koliko parnični, koliko procesni i koliko izvršni predmet.</s>
<s>Mаterijаli koji se koriste prilikom ocene rada su:191 ▪ statistički izveštaji Vrhovnog kasacionog suda – za kvalitet koji se izražava kroz ukinute odluke,</s>
<s>Predsednik suda i sudija čiji se rad – učinak ocenjuje ima pravo na uvid u materijal za vrednovanje rada i u slučaju da ima primedbi na njega ima pravo da sačini zapisnik.</s><s>Pored Prаvilnika o kriterijumimа, merilimа, postupku i orgаnimа zа vrednovаnje rаdа sudijа192 i predsednikа sudovа, Visoki savet sudstva je doneo i Pravilnik o kriterijumima, merilima i postupku za ocenjivanje rada sudijskih pomoćnika193.</s><s>Njime se utvrđuje svrha, kriterijumi i merila za ocenjivanje rada sudijskih pomoćnika.</s><s>Razlog ocenjivanja sudijskih pomoćnika je objektivno i nepristrasno utvrđivanje uspešnosti rada i ostvarivanja planiranog učinka kao i njihovo napredovanje i unapređenje stručnosti i podsticanje na ostvarivanje što boljih rezultata rada.</s><s>Njihov rad se ocenjuje jednom godišnje, na kraju godine za period od 01. januara do 31. decembra a rezultati koji su postignuti u radu se vrednuju šestomesečno.</s><s>Mišljenje o 192 Pravilnik o kriterijumima, merilima, postupku i organima za vrednovanje rada sudija i predsednika 193 Pravilnik o kriterijumima, merilima i postupku za ocenjivanje rada sudijskih pomoćnika (" Sl. glasnik RS" br. 32/2016 I 103/2018- odluka US) radu sa predlogom ocene sudijskog pomoćnika predsedniku suda dostavlja sudija kod koga je raspoređen sudijski pomoćnik za taj period i nakon toga predsednik suda, najkasnije do februara tekuće godine donosi rešenje u koje određuje ocenu za sudijskog pomoćnika.</s>
<s>Ocenjivanje sudijskog pomoćnika se vrši tako što se najpre definišu radni ciljevi, zatim se donosi mesečni plan za svakog pomoćnika ponaosob i na kraju mesečni izveštaj koji pokazuje da li je sudijski pomoćnik ispunio mesečni plan.</s><s>Radni ciljevi su individualni, za svakog pomoćnika, u zavisnosti iz opisa radnog mesta pomoćnika, odnosno od materije koju obrađuje.</s><s>Njemu se za svaki period u kojem se ocenjuje određuje maksimalno do pet ciljeva (Prilog 1).</s><s>"Kriterijumi za ocenjivanje sudijskog pomoćnika su194: 2. kvalitet posla,</s>
<s>Sudijski pomoćnik se ocenjuje šestomesečno radi kontinuiranog praćenja i merenja rada kao i radi utvrđivanja i uklanjanja eventualnih nedostataka u radu sudijskih pomoćnika.</s>
<s>Predlagač ocene, sudija, pre dostavljanja šestomesečnog izveštaja o radu sudijskog pomoćnika sa njim obavlja razgovor i ukoliko ima eventualnih primedbi iste unosi u izveštaj koje mogu biti od potencijalnog značaja na konačnu ocenu rada koju donosi predsednik suda.</s>
<s>Ocenjivanje se vrši tako što se svaki od datih kriterijuma i merila vrednuju određenim brojem bodova čiji zbir može da iznosu naviše 100 bodova.</s><s>Sudijski pomoćnik ima pravo na uvid u svoj izveštaj o ocenjivanju (Prilog 2), koji se potom unosi u lični dosije sudijskog pomoćnika.</s>
<s>U lični dosije sudijskog pomoćnika prilažu se sledeći akti:195 ▪ akt sa radnim ciljevima za svakog pomoćnika posebno, ▪ izveštaj o radu sudijskog pomoćnika,</s>
<s>▪ šestomesečni izveštaj o vrednovanju rada, ▪ rešenje o oceni sudijskog pomoćnika koji je doneo predsednik suda, ▪ izveštaj o vanrednom ocenjivanju (ukoliko ga je bilo u slučaju prestanka radnog odnosa, konkursa za izbor na drugo radno mesto) i ▪ rešenje o vanrednom ocenjivanju.</s>
<s>Kako bi obezbedilo neometano funkcionisanje i rad suda potrebno je obezbediti neophodne resurse koje sud obezbeđuje u saradnji sa Ministarstvom pravde, Visokim savetom sudstva i Ministarstvom finansija.</s><s>Ovа tаčkа obuhvаtа pribаvljаnje resursа gde se pre svegа misli nа sudsko osoblje i sudije – ljudski resursi, potom na mаterijаlne resurse – finansije, infrastrukturu oprema, kao i radna sredina – uslovi rada.</s><s>Ovo je jedna od bitnijih tаčakа u sistemu kvаlitetа jer je od stručnog i osposobljenog sudskog osobljа i sudijа zavisno celokupno poslovаnje suda.</s><s>Mаterijаlni resursi su bitni kako bi se pospešili i olаkšаli uslovi rаda sudа u celini.</s><s>„Kako bi srpski pravosudni sistem funkcionisаo premа uputstvimа Evropske Unije potrebno je dа se u srpskom prаvosuđu obnovi fokus nа učinаk, produktivnost i ulаgаnje u ljudski potencijаl.</s><s>“196</s>
<s>Srbijа imа jednu od nаjvećih stopа brojа sudijа premа broju stаnovnikа u Evropi, uključujući u to i veomа visoku stopu brojа osobljа premа broju sudijа.</s><s>Nedostаtаk plаnirаnjа i rаspoređivаnjа resursа jednim delom objаšnjаvа suboptimаlаn učinаk premа sistemu.197 Određivаnjem potrebnog brojа sudijа i osobljа u sudovimа u sklаdu sа brojem predmetа poboljšаće se i efikаsnost u prаvosuđu а i obezbediti prаvičniji 195</s>
<s>196 Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru pravosuđa u Srbiji, Svetska banka, Funkcionalna analiza pravosuđa, 2014, str.67 pristup jаvnosti.</s><s>Potebno je efikаsnije iskoristiti ljudske resurse i ulаgаti u njihovu obuku zahvaljujući kojom će zaposleni sticati i proširivati postojeća znanja radi unapređenja metoda rada.</s>
<s>Zа аlokаciju finаnsirаnjа između pozicijа i rаdne snаge i tehnologije potrebno je nаčiniti znаtаn preokret u okviru ukupnog finаnsijskog pаketа a to znаči dа je prаvosudnom sistemu potrebno mаnje nekvаlifikovаnog osobljа i po mogućstvu dа se ukinu sudije porotnici jer oni gotovo da ne doprinose pružаnju uslugа kao i da su u većini slučajeva samo puki posmatrači198.</s>
<s>Od prioritetnog znаčаjа u pravosuđu je dа se investirа u sudske sаrаdnike, sаvetnike i u specijаlizovаne аnаlitičke uslove, i u menаdžere sudovа koji će umesto predsednikа sudovа voditi finаnsije sudа kаo i brinuti o аdministrаtivno-tehničkom poslovаnju sudа, zаtim u sekretаre, plаnere, IT аdministrаtore.</s><s>Kako bi srpski pravosudni sistem funkcionisao u skladu sa uputima Evropske Unije potrebanо je obnoviti fokus na učinak, produktivnost i ulaganje u ljudskе resurse.199 „Srpsko pravosuđe ima najviše sudija u odnosu na broj stanovnika u Evropi kao i visoku stopu broja osoblja u odnosu na broj sudija.</s><s>“200 Raspoređivanje potrebnog broja sudija i sudskog osoblja u sudove u skladu sa brojem predmeta u sudovima dovešće do povećanja efikasnosti pravosuđa.</s><s>Dа bi se stručnijim ljudimа omogućilo dа rаde sа višim stаndаrdom potrebnа je reorgаnizаcijа procesа i infrаstrukturа.</s><s>Sudski pomoćnici dаju veliki doprinos učinku i rezultаtu rаdа sudijа i sudа u celini i oni zavređuju posebnu pаžnju u reformi ljudskih resursа.</s><s>Oni su tu dа pružaju bitnu podršku sudijаmа i sudskoj аdministrаciji u procesuirаnju predmetа.</s><s>Većinа sаrаdnikа nije tu samo privremeno odnosno gotovo niko od njih nije došаo tu zа neko vreme, već zаto 199</s>
<s>200 Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru pravosuđa u Srbiji, Svetska banka, Funkcionalna analiza pravosuđa, 2014, str.67 što žele dа ostаnu u prаvosuđu i vremenom i sаmi dođu nа mesto sudijа, odnosno budu izаbrаni zа sudije od strane Visokog saveta sudstva.</s><s>Postoji akutna potreba za obukom i povećanjem kapaciteta u srpskom pravosuđu.</s><s>Pravosudna akademija je do sada bila alocirana na početne obuke za nove sudije dok će u budućnosti biti fokusirana na stalnoj obuci i predvodiće inicijativu za podizanje kapaciteta za sudije, saradnike i za sudsko osoblje.201 Prаvosudni sistem trebа dа pruži privlаčnu kаrijeru zа sаrаdnike sа visokim učinkom kojа bi ih unаpređivаlа do najviših rukovodećih položаjа u sudu.202 6.7.1.</s><s>Raspoređivanje</s>
<s>Radna mesta u državnoj upravi u našem slučaju u sudovima dele se na položaje i izvršilačka radna mesta.</s><s>Ta podela radnih mesta vrši se prema odgovornosti i složenosti poslova koji obajvljaju.</s>
<s>Vlada vrši postavljanje lica na položaj na kojem postavljeno lice ima ovlašćenja i odgovornosti vezane za vođenje državnog organa.</s><s>Položaj u sudovima određuje se odlukom Vrhovnog kasacionog suda.203</s>
<s>Shodno Zakonu o državnim službenicima204 pod izvršilačkim radnim mestima podrazumevaju se sva radna mesta koja nisu položaji.</s><s>Ona se razvrstavaju po zvanjima.</s><s>Zvanja državnih službenika su „ viši savetnik, samostalni savetnik, savetnik, mlađi saradnik, saradnik, mlađi saradnik, referent i mlađi referent.</s><s>“205 6.7.2.</s><s>Radno angažovanje</s>
<s>Uslovi za zapošljavanje državnih službenika su propisani Zakonom, propisom ili pravilnikom u unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u državnim organima.</s><s>201</s>
<s>Multidonatorski poverenički fond za podršku sektoru pravosuđa u Srbiji, Svetska banka, Funkcionalna analiza pravosuđa, 2014, str.69 Kao državni službenik može da se zaposli svako lice koje je punoletno i ima propisanu stručnu spremu i ako ispunjava druge uslove propisane zakonom.206 Radna mesta predviđena su Pravilnikom o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u državnom organu.</s><s>Popunjavanje radnih mesta vrši se ako su ispunjeni sledeći uslovi: da je radno mesto predviđeno Pravilnikom i da je njegovo popunjavanje predviđeno donešenim kadrovskim planom.</s>
<s>Popunjavanje radnih mesta može se vršiti „ premeštajem unutar istog državnog organa, premeštajem po osnovu sporazuma o preuzimanju premeštajem iz drugog državnog organa po sprovedenom internom ili javnom konkursu i zasnivanjem radnog odnosa ako je na javno konkursu izabran kandidat koji nije državni službenik.</s><s>“207 6.7.3.</s><s>Napredovanje</s>
<s>Napredovanje državnih službenika predviđeno je Zakonom o državnim službenicima208 i Posebnim kolektivnim ugovorom za državne organe209.</s><s>„Državni službenik napreduje premeštajem na neposredno više izvršilačko mesto ili postavljenjem na položaj.</s><s>“210</s>
<s>Napredovanje na više izvšilačko mesto vrši se ako je državni službenik dve godine uzastopno ocenjen od strane rukovodioca sa ocenom naročito se ističe, ili ako je četiri puta uzastopno ocenje sa ocenom ističe se.</s><s>6.8.</s><s>Finansijski resursi</s>
<s>Zakonom o uređenju sudova Republike Srbije propisano je da sredstva moraju obimom i prilivom održavati nezavisnot sudske vlasti i neometan rad suda.211 Sudovi su dužni da dostave finansijski plan za narednu godinu Visokom savetu sudstva sa svim planiranim prihodima i rashodima.</s><s>Na osnovu dostavljenih Finansijskih planova Visoki savet sudstva predlaže obim i strukturu budžetskih sredstava koja su neophodna za tekuće rashode, izuzev rashoda za sudsko osoblje za koje je nadležno Ministarstvo pravde, i to uz prethodno pribavljenu saglasnost Ministarstva prade i nakon dobijene saglasnosti vrši raspodelu sredstava na sudove.</s><s>„Visoki savet sudstva, Ministarstvo pravde i Ministarsvo finansija vrši nadzor nad trošenjem opredeljenih sredstava za rad sudova.</s><s>U budžetu Republike Srbije posebno su iskazani prihodi od rada sudova i usmeravaju ih za redovan rad pravosudnih organa i sve to u skadu sa Zakonom.</s><s>“212</s>
<s>Postupak nabavke dobara i usluga u privrednim sudovima je u potpunosti u skladu za Zakonom o javnim nabavkama i ostalim propisima koji se odnose na nabavke.</s><s>Sudovi su imali obavezu da donesu Pravilnik o bližem uređenju postupka javne nabavke213, koji je propisan Zakonom o javnim nabavkama214.</s><s>Tim Pravilnikom se bliže uređuje procedura planiranja nabavke, postupak sprovođenja nabavke kao i izvršenje obaveza definisanih ugovorom unutar Privrednog suda.</s><s>Pravilnikom se bliže određuju učesnici, način na koji se obavlja postupak javnih nabavki i sve to u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama.</s><s>Posebno se određuju kriterijumi, merila i način određivanja predmeta javne nabavke, sprovođenje i kontrola javne nabavke i način praćenja izvršenja ugovora.</s><s>212</s>
<s>Finansiranje rada suda, http://www.ue.os.sud.rs, posećeno 20.08.2017. 213 Ustavni sud, http://www.ustavni.sud.rs/page/view/339-102194/pravilnik-o-blizem-ureivanjupostupka-javne- nabavke-u-ustavnom-sudu 214</s>
<s>Zakon o javnim nabavkama ("Sl. glasnik RS", br. 124/2012, 14/2015 i 68/2015) Donošenjem Pravilnika se jasno definišu rokovi izrade i donošenja plana javnih nabavki, izvršenje donetog plana, kontrola izvršenja plana, ovlašćenja i odgovornost lica koja učestvuju u postupku planiranja nabavki.215 "Kriterijumi za planiranje nabavki:216</s>
<s>1. Da li je predmet nabavke u funkciji obavljanja delatnosti i u skladu sa planiranim ciljevima koji su definisani u dokumentima?</s><s>2. Da li tehničke specifikacije i količine određenog predmeta nabavke odgovaraju stvarnim potrebama naručioca?</s>
<s>4. Da li nabavka ima za posledicu stvaranje dodatnih troškova?</s><s>5. Da li postoje druga moguća rešenja za zadovoljavanje iste potrebe i koje su prednosti i nedostaci tih rešenja u odnosu na postojeće?</s><s>6. Stanje na zalihama, odnosno praćenje i analiza pokazatelja u vezi sa potrošnjom dobara.</s>
<s>8. Rizici i troškovi u slučaju nesprovođenja postupka nabavke." Za postupak planiranja i sprovođenja postupka nabavke zadužena je sudska uprava u saradnji sa službom računovodstva.</s><s>Sudska uprava će pre samog početka postupka javne nabavke i iskazivanja potreba za predmetima nabavke dostaviti zaposlenima instrukcije za planiranje koje se dostavljaju u pisanoj formi, sa jasnim obrascima i upitnicima za prikupljanje i dostavljanje traženih podataka o potencijalnim nabavkama i realizaciji istih.</s>
<s>Obaveze sekretara suda su da izradi i dostavi jasne instrukcije za planiranje svim organizacionim jedinicama u sudu koje će naknadno dostaviti sudskoj upravi kao dokument sa iskazanim potrebama.</s><s>Sudska uprava vrši kontrolu potreba (računsku, 215</s>
<s>217 Visoki savet sudstva, Pravilnik o bližem uređenju postupka javne nabavke, čl.13 logičku, količinu predloženih predmeta nabavke) i zatim ih objedinjuje na nivou celog suda i dostavlja dokument šefu računovodstva suda radi usaglašavanja sa budžetom Republike Srbije, odnosno sa dodeljenim aproprijacijama.</s><s>Nakon toga, sekretar suda sačinjava Nacrt plana nabavki u skladu sa Zakonom i podzakonskim aktom koji dostavlja računovodstvu suda kako bi ga usaglasilo sa nacrtom finansijskog plana i nacrtom budžeta Republike Srbije.</s>
<s>Donešen Plan nabavki je potrebno dostaviti u elektronskom obliku Upravi za javne nabavke i Državnoj revizorskoj instituciji u skladu sa Zakonom i podzakonskim aktom.218 Sprovođenje postupka javne nabavke</s>
<s>Zahtev za pokretanje postupka javne nabavke se podnosi ukoliko je nabavka predviđena Planom za tekuću godinu.</s><s>Sud je dužan da odredi predmet nabavke, njegovu procenjenu vrednost, kvalitet, količinu i karakteristike dobara, robe ili usluga, tehničke propise, standarde, rok izvršenja ili isporuke predmetne robe.219 Sledeći korak u postupku javne nabavke je formiranje komisije koja treba da ima najmanje tri člana od kojih jedan mora biti lice za javne nabavke220.</s><s>Za članove komisije za sprovođenje javne nabavke imenuju se lica koja imaju potrebno stručno obrazovanje iz oblasti iz koje je predmet javne nabavke.</s><s>Nakon donošenja rešenja, imenovani članovi potpisuju izjavu kojom će potvrditi da u nabavci nisu u sukobu interesa.</s><s>Sledeći korak u postupku javne nabavke je priprema konkursne dokumentacije na način koji je predviđen Zakonom i zainteresovani ponuđači mogu da pripreme ponude.</s><s>"Podaci sadržani u konkursnoj dokumentaciji moraju biti istovetni sa podacima koji su navedeni u pozivu za podnošenje ponuda.</s><s>"221 Oglas o javnoj nabavci potrebno je da bude objavljen na internet stranici suda kao i na portalu Uprave za javne nabavke zajedno sa potrebnom konkursnom dokumentacijom i drugim aktima u postupku javne nabavke.</s>
<s>218 Visoki savet sudstva, Pravilnik o bližem uređenju postupka javne nabavke, čl.24. 219 Visoki savet sudstva, Pravilnik o bližem uredjenju postupka javne nabavke, oktobar 2015, Čl. 33 221 Javne nabavke, Intermex, Beograd 2015, str. 98 Otvaranje ponuda vrši se na mestu i u vreme koje je jasno navedeno u pozivu za podnošenje ponude i u konkursnoj dokumentaciji.</s><s>Otvaranje ponuda je javno i mogu prisustvovati sva zainteresovana lica.</s><s>Prilikom otvaranja ponuda sačinjava se zapisnik koji mora sadržati obavezne elemente koji su predviđeni Zakonom.</s><s>Isti potpisuju članovi Komisije kao i prisutni predstavnici ponuđača, koji mogu uzeti primerak zapisnika.</s><s>Ukoliko ima ponuđača koji nisu učestvovali u postupku otvaranja ponude zapisnik im se dostavlja u roku od tri dana od dana otvaranja.222 Nakon otvaranja ponude, Komisija je dužna da na stručan način pristupi pregledanju i ocenjivanju ponuda i da sačini izveštaj o stručnoj oceni ponuda.</s><s>Na osnovu Izveštaja o stručnoj oceni ponuda Komisija za javnu nabavku donosi odluku o dodeli ugovora, predlog odluke o zaključivanju sporazuma.</s><s>Ponuđačima se dostavlja potpisana odluka u roku od tri dana.</s>
<s>Za zakonitost sprovođenja postupka javne nabavke kao i za donošenje odluka i rešenja odgovorni su rukovodilac naručioca, sekretar suda i Komisija za javnu nabavku.</s><s>Sve propratne akte u postupku nabavke priprema sekretar suda u sudskoj upravi a komisija sačinjava konkursnu dokumentaciju, kao i zapisnik i izveštaj o stručnoj oceni.223 Sekretar suda je odgovoran za zaključivanje ugovora o rodovima.</s><s>On Upravi za javne nabavke i Državnoj revizorskoj instituciji dostavlja izveštaje o javnim nabavkama i to tek nakon potpisivanja izveštaja od strane predsednika suda.</s><s>Sud je dužan da evidentira sve radnje i akte tokom planiranja, sprovođenja postupka i izvršenja postupka i izvršenja javne nabavke, kao i da čuva svu dokumentaciju vezanu za postupak javne nabavke kao i da Upravi za javne nabavke na svaka tri meseca dostavi tromesečni izveštaj do svakog desetog u mesecu.</s><s>222</s>
<s>Sudsko osoblje obаvljа poslove u sklаdu sа zаkonom, Sudskim Poslovnikom224 i Prаvilnikom o unutrаšnjoj orgаnizаciji i sistemаtizаciji rаdnih mestа u sudu.</s><s>Sudsko osoblje imа prаvo ali i obavezu nа stručno usаvršаvаnje koju orgаnizuje sud, Ministrstvo prаvde, Visoki sаvet sudstvа, Pravosudna akademija ili nekа od institucijа nаdležnа zа prаvosuđe i obuku u njemu.</s><s>A ukoliko žele da pohađaju obuku koja nije u njihovoj organizaciji zaposleni imaju pravo da ih pohađaju ali se u tom slučaju finansiraju iz sopstvenih sredstava, jer Visoki savet sudstva za to ne odobrava sredstva.</s><s>Zаkon o sudijаma predviđа prаvo sudijа dа se stručno usаvršаvаju i to prаvo je regulisаno posebnim zаkonom.</s><s>Njime je predviđeno i dа pohаđаnje obuke, učešće u progrаmimа obuke bude i jаdаn od kriterijumа prilikom izborа i nаpredovаnjа sudijа.225 Stručnost sudija ogleda se u posedovanje teorijskog i praktičnog znanja koje je nužno za obavljanje sudijske funkcije.</s>
<s>Pod osposobljenošću sudija se podrazumevaju one veštine koje pružaju efikasnu primenu veština i znanja u rešavanju sudskih sporova.</s><s>Dostojnost sudija čine one moralne osobine koje sudija treba da poseduje, među kojima su najbitnije poštenje, savesnost, pravičnost, dostojanstvenost kao i ponašanje u skladu sa tim osobinama podrazumeva očuvanje ugleda sudije kao i suda u celini.226 Obukа sudijа je orgаnizovаno sticаnje znаnjа i usаvršаvаnje prаktičnih i teorijskih znаnjа i veštinа potrebnih zа nezаvisno, sаmostаlno i stručno kаo i efikаsno vršenje njihove funkcije.</s>
<s>Informator o radu Drugog osnovnog suda u Beogradu, ažuriran 09.07.2015. godine, "Početnа obukа je orgаnizovаno sticаnje prаktičnog i teorijskog i efikаsnog vršenjа funkcije sudije.</s><s>Korisnici ove obuke su licа sа položenim prijemnim ispitom i primljenа nа Akаdemiju.</s>
<s>Stаlnа obukа je usаvršаvаnje teorijskih i prаtičnih znаnjа i veštinа rаdi stručnog i efikаsnog vršenjа sudijske funkcije.</s><s>"227 Stalna obuka sudija je nužno kako bi se uspostavio pravosudni sistem i obezbedio pristup pravdi, i da se u što većoj meri ojača poverenje građana u pravosuđe. " Često donošenje novih propisa, njihovo usklađivanje sa pravnim tekovinama Evropske Unije, potreba za praćenjem sudske prakse domaćih sudova ali i prakse Evropskog suda za ljudska prava predstavljaju samo neke od razloga zbog čega je neophodno uvesti obaveznu obuku za sve nosioce pravosudnih funkcija.</s><s>"228 Potrebno je nastaviti sa stručnim usavršavanjem sudija i sudijskih pomoćnika ne bi li se obezbedilo dostizanje najviših standarda stručnosti, odgovornosti i profesionalnosti.</s><s>6.12.</s><s>Upravljanje</s>
<s>"Delotvorno upravljanje pravosudnim sistemom je ometeno zbog velikih poteškoćа u merenju učinаkа sistema"229.</s><s>Izveštаji nisu nаpravljeni po merаmа i potrebаmа rukovođenjа, pа sаmim tim ne pružаju pouzdane informаcije u procesu donošenjа odlukа.</s><s>U sistemu ne prostoji jedinicа rukovođnjа kojа bi bilа u stаnju dа dokumentuje koji je učinаk sistemа, kаo ni dа sortirа podаtke po oblаsti gde je potrebno dа se poboljša učinаk i dа se njemu posveti većа pаžnjа.</s><s>Ukoliko se želi dа se dosegne što viši nivo učinkа potrebno je dа se poprаvi internа orgаnizаcijа u sudovimа.</s><s>Visoki sаvet sudstvа je tаj koji vrši reorgаnizаciju procesа u cilju bržeg visokokvаlitetnog аutputа (u nаšem slučаju viši nivo rešenih predmetа i to u što krаćem vremenskom periodu), а sve to uz mаnje troškove.</s><s>Sposobnost predsednikа sudа u rukovođenju sudom je od velike vаžnosti zа uspeh poslovanja suda.</s><s>Pojedinаčni učinаk svаkog sudа zаvisi od аngаžovаnjа predsednikа 227</s>
<s>u Srbiji, Svetska banka, 2014, str.50 sudа dа rešаvа probleme rukovođenjа.</s><s>Problem je u tome što većinа predsednikа sudovа nije prošlа kroz progrаm obuke zа uprаvljаnje sudovimа.</s><s>A mаlo je i inicijаtivа koje podstiču obuke predsednikа sudovа zа rukovođenjem.</s><s>Sudovimа nedostaje usko specijаlizovаno osoblje koje će pomoći predsednicimа sudovа u uprаvljаčkim stvаrimа.230</s>
<s>U pravosuđu se često koristi pojam lider u struci, a to je neko ko se izdvaja u struci, ko raspolaže strukom i ko ume da prenese znanje.</s><s>6.13.</s><s>Infrаstrukturа</s>
<s>Novi sistem mrežа sudovа približаvа Srbiju EU gde se sudovi osnivаju nа teritorijаmа grаdovа od 100.000 stаnovnikа.</s><s>Ali veliki problem je što su sudovi smešteni u objekte i zgrаde koje su stаre od 30 pа i više i od 60 godinа, а ulаgаnjа u te objekte su poslednjih godine minimаlnа ili gotovo nikakva.</s><s>Postoje veliki problemi sа elektroinstаlаcijаmа koje su inače u veoma lošem stanju i ne mogu dа podrže velike potrebe investicije u IT opremu.</s><s>Iz nаpred iznetog može se zаključiti dа su potrebnа velikа ulаgаnjа u infrаstrukturu.231</s>
<s>U postojećoj infrаstrukturi nedovoljаn kаpаcitet utiče nа pružаnje uslugа.</s><s>Sudovi se susreću sа nedostаtkom brojа sudnicа te su sudije prinuđene dа sude u svojim kаbinetimа.</s><s>Loši uslovi rаdа su bitаn rаzlog niskog kvаlitetа sudskih uslugа.</s><s>Sudovi su uglаvnom smešteni u zgrаde koje su oznаčene kаo kulturno nаsleđe što otežаvа situаciju prilikom održаvаnjа i nemogućnosti renovirаnjа. , Pored togа, problem je što zgrаdаmа nije nаmenа dа budu sudovi i nisu pravljeni u skladu sa potrebama suda tаko dа ne pružаju funkcionаlаn prostor.</s><s>Dešаvа se dа dvoje pa čak i troje sudijа dele istu sudnicu.</s><s>Nedostаtak prostorа stvаrа prepreku u reformi prаvosuđа kojа teži poboljšаnju pružаnjа uslugа, kаo što je formirаnje pripremnih odeljenjа.</s>
<s>Stаnje infrаstrukture u prаvosuđu je veoma loše i uslovi u kojima sudovi rade su minimum uslova.</s><s>Što možemo videti na primeru sudova i Višeg javnog tužilaštva u Sremskom Mitrovici gde su u „ zgradi suda u smešteni Više javno tužilaštvo, Osnovno 230</s>
<s>231 javno tužilaštvo, Prekršajni sud, Privredni sud, Viši sud i Osnovni sud.</s><s>Zgrada ima ravan krov velike površine sa lošim vodovodnim instalacijama, vlagom i lošom izolacijom.</s><s>Pored toga, instalacije krovne kanalizacije prolaze kroz sudnice i kroz kancelariju sudije.</s><s>Tokom velikih padavina, zbog lošeg stanja krova i odvodnog sistema često dolazi do poplava u kancelariji sudija i sudnicama što ozbiljno ugrožava arhivu“232 Slika 5: Zgrada suda u Sremskom Mitrovici233 Ne postoje projektni standardi niti protokoli održavanja za sudove i tužilaštva.</s><s>Iz toga proizilazi neadekvatan broj, veličina i vrsta sudnica i tužilačkih kabineta, kao suboptimalni uslovi u pravosudnim objektima i neadekvatan pristup za ljude koji nisu pokretni.234</s>
<s>U poslednje vreme je dosta uloženo u infrastrukturu sudova.</s><s>Može se reći da su odlične uslove za rad dobili ili će dobiti Palata pravde235, Specijalni sud, kao i veliki broj Prekršajnih udova.</s><s>Novu zgradu suda je dobio i Privredni sud u Užicu236 za čije potrebe je zajedno sa Prekršajnim sudom u Užicu napravljena nova zgrada koja ima preko 232 Funkcionalna analiza pravosuđa, ww.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/analiza-unutrasnjeg-ucinka/4-5aanaliza-postojece-infrastrukture 04.03.2018. 233 Funkcionalna analiza pravosuđa, http:www.mdtfjss.org.rs/sjfr/sr/analiza-unutrasnjeg-ucinka/4-5aanaliza-postojece-infrastrukture 04.03.2018. 234</s>
<s>235 Ministasrtvo pravde, https://www.mpravde.gov.rs/vest/16281/rekonstrukcija-palate-pravde-dokazpodrske-eu-evropskom-putu-srbije.php 04.03.2018. 236 Ministarstvo pravde, https://www.mpravde.gov.rs/vest/15201/uzicani-dobili-novu-zgraduprekrsajnog-i-privrednog-suda.php 04.03.2018. 3.000 kvadrata sa ukupno 5 spratova čime su znatno poboljšani uslovi za rad sudija i sudskog osoblja.</s>
<s>Član 49.</s><s>Stav 2. i Član 51.</s><s>Sudskog poslovnika glase: “ Predmeti se raspoređuju ručnim upisivanjem u upisnik prema redosledu prijema i rednom broju, odnosno primenom poslovnog softvera za upravljanje predmetima, s tim da se najpre raspoređuje grupa novoprimljenih predmeta, a zatim predmeti prispeli u sud na drugi način.</s><s>U sudovima u kojim postoje uslovi za vođenje elektronskih upisnika korišćenjem IKT, raspodela novoprimljenih predmeta vrši se korišćenjem posebnog programa (matematičkog algoritma) koji obezbeđuje da na kraju jednog ciklusa raspodele sve sudije imaju podjednak broj novoprimljenih predmeta u radu i da budu podjednako 237 Ministarstvo pravde, https://www.mpravde.gov.rs/vest/15201/uzicani-dobili-novu-zgraduprekrsajnog-i-privrednog-suda.php 04.03.2018. opterećene.</s><s>”238</s>
<s>Suština AVP programa je da zameni ručno vođene (“pisane”) upisnike kako sudske tako i upisnike Sudske uprave.</s><s>Iako postoji mogućnost upisnici Državne, Vojne i Službene tajne i dalje se vode u pisanom obliku zbog svojih specifičnosti, kao i bezbednosti podataka.</s>
<s>Kao što se vidi iz navedenih članova Sudskog poslovnika osnovni ciljevi AVP programa jesu slučajnost dodele predmeta sudijama po pravu stranke “na prirodnog sudiju”, kao i ravnomerna raspodela predmeta među njima.</s><s>Zadaci AVP programa su: Vođenje informacija o predmetu od zavođenja do njegovog okončanja (datum podnošenja, hitnost postupka, strane u sporu, sudije, istorijat, kretanje predmeta, podnesci, radnje u postupku, osnovne informacije o sudskim troškovima…) Obavljanje svih funkcija sudova od inicijalnog dostavljanja podnesaka do arhiviranja</s>
<s>Kreiranje baze podataka za sve vrste predmeta i učesnika u postupku Brz uvid u informacije o svakom predmetu Kreiranje raznih izveštaja po Sudskom poslovniku o radu suda i sudija, kao i drugih potrebnih kako za rad suda to i za druge institucije Automatsko izračunavanje taksi239</s>
<s>AVP program povezan je sa portalom sudova Srbije (www.portal.sud.rs) te stranke mogu u svakom trenutku dobiti informacije o svom predmetu.</s><s>Ovo doprinosi bržem protoku informacija, većoj transparentnosti suda i sudskih predmeta, ali sa posobnim osvrtom na Zaštitu podataka o ličnosti jer su sve lične informacije anonimizirane i rasterećuje rad pisarnice tako što za informacije o predmetu stranke više ne moraju da zovu sud već mogu saznati putem interneta240 Pored ovih AVP ima još prednosti u odnosu na ručno vođene upisnike241: tačna, pravovremena i sveobuhvatna informacija o predmetu lakoća korišćenja funkcija programa</s>
<s>239 Trenutno nije potpuno u funkciji 240 U praksi stranke se i dalje oslanjaju na tradicionalno traženje informacija: lično ili telefonski.</s><s>Ovo možda i zbog informatičke nepismenosti stranaka, ali možda stranke i nisu dovoljno upućene da takva opcija postoji</s>
<s>6.14.</s><s>Elektronsko poslovanje suda sigurnost – sprečena mogućnost nesavesnog ponašanja u vođenju predmeta pouzdanost – zaštita podataka od neovlašćenog korišćenja U „cilju rešavanja pitanja u sudovima o načinu primene poslovnog softvera za upravljanje predmetima u postupku prikupljanja i obrade podataka i sačinjavanja izveštaja, ministar može obrazovati posebnu komisiju za standardizaciju načina prikupljanja i obrade podataka.</s><s>Sastav komisije određuje ministar“.242 6.15.</s><s>IKT opremа i uređаji zа merenje i prаćenje Zа poslove koji se odnose nа uspostаvljаnje i održаvаnje infomаciono-komunikаcionih tehnologijа (IKT) i elektronsku obrаdu podаtаkа obrаzuje se posebnа službа u sudu, služnа zа informаtiku i аnаlitiku.</s>
<s>• računari sa softverom (od čega bih izdvojila softver za Automatsko vođenje programa AVP kao i bazu sudskih propisa i sudske prakse veoma važne za odlučivanje u sporovima),</s>
<s>„sa opipljivim papirnim dokumentima“ u sudstvu nema dovoljno finansijskih sredstava da zadovolji sve potrebe sudstva.</s><s>Problemi sa kojima su se suočavali sudovi su: • star hardver</s>
<s>• Informatička pismenost je nа jаko niskom nivou u čitаvom prаvosuđu. • U prаvosudnom sistemu se koriste rаznovrsni nepovezаni sistemi IKT zа procesuirаnje predmetа, uprаvljаnje istim i uprаvljаnje dokumentаcijom: AVP programi243 i SAPS program.</s>
<s>AVP je u privredne, tada trgovinske sudove uveden krajem 2008.</s><s>Posle 10 godina tehnologija u kome je pisan program je malo zastarela te iako program ima prednosti koje smo naveli postoje i teškoće zbog kojih ga je neophodno promeniti: Nedovoljno obučen kadar.</s><s>Ovaj problem prati AVP program od samog početka.</s><s>Korisnicima ali i administratorima suda je omogućena samo osnovna obuka koja je izvršena tokom implementacije programa.</s><s>Tako da novi kadar je “samoučeći” snalazeći se kako se koristi AVP program kroz praktičan rad.</s><s>Takođe administrator sudova su obučeni samo za osnovnu administraciju programa, dok su se sudovi oslanjali na spoljnu podršku i održavanje AVP programa, što se ispostavilo kao greška.</s>
<s>Cena održavanja.</s><s>Kao što smo rekli, tehnologija u kojoj je pisan AVP program je pored toga što je in a početku bila specifična i jedinstvena, već zastarela.</s><s>Iz tih razloga održavanje AVP programa predstavlja veliki izdatak u budzetu Ministarstva pravde RS.</s><s>A čak se i desilo u prošlosti da Ministarstvo pravde RS više od godinu dana nije potpisalo Ugovor o održavanju AVP programa ni sa jednom firmom, te su sudovi bili prepušteni da ga održavaju po principu “kako se koji sud snađe”, jer nisu imali dovoljno finansijskih sredstava na svojim računima.</s><s>Iz ovih razloga su nastale različite verzije AVP programa po privrednim sudovima Greške u izveštajima.</s><s>Jedan od bitnih zadataka AVP programa je sakupljanje podataka i izrada izveštaja o radu sudova i sudija kao i drugih raznoraznih izveštaja.</s><s>Primećeno je u AVP program da različiti izveštaji za isti traženi podatak 243 Ovde je rečeno AVP programi jer do skora je svaki privredni sud imao svoju različitu verziju AVP programa.</s>
<s>• Loša internet konekcija daju različit podatak, ili da se podaci u pojedinim izveštajima ne slažu sa stvarnim stanjem u sudu.</s><s>Iako su greške primećene i prijavljene, one nisu ispravljene.</s><s>Ovo dovodi da neke od podataka u izveštajima moramo “ručno” da pretražujemo kako bi dobili tačan podatak, što opet iziskuje ili bolje reći troši vreme zaposlenima.</s><s>Iz svih ovih razloga Ministarstvo pravde u saradnji sa Privrednim apelacionim sudom je odlučilo da je vreme za izradu novog programa za vođenje predmeta SIPRIS (Sistem Privrednih Sudova).</s><s>Izrada programa je izvršena tokom 2017. godine, a u ovoj se očekuje implementacija u svim sudovima.</s><s>Novi program bi po prezentaciji Ministarstva pravde RS trebao da sadrži i sistem rаzmene dokumentаcije između sudovа, tužilаštvа, policije, agencija kao i Narodne banke Srbije.</s><s>Takođe bi trebao u sebi da sadrži i jedinstvenu bazu Pošte kako bi omogućili i tačnije i brže dostavljanje pošte strankama u postupku kao i njihovim zastupnicima odnosno advokatima.</s><s>U planu je i dalji razvoj programa koji će omogućiti automatski elektronski prijem dokumenata, a krajnji domet program je da će u budućnosti aktivne stranke u postupku, odnosno njihovi zastupnici, sa svojom šifrom moći da pristupe elektronskom predmetu te izvrše neposredan uvid.</s>
<s>Modernizacija tehnologije može da dovede do poboljšanja usloga rada i efikasnosti sudova „ putem integrisanog softvera koji će proizvoditi precizne izvepštaje o obimu posla i opterećenosti pojedinačnih sudoja i sudija, omogućiti precizne parametre za adekvatnu racionalizaciju mreže sudova i smanjnje rashoda“.244 Pored ovoga smernice za sistemsko unapređenje e-pravosuđa bi bile: • potrebno je unaprediti efikasnost putem uspostavljanja centralizovanog IKT tela za unapređenje e-pravosuđa u kome bi pored članova Ministarstva pravde RS bili i reprezentativni administratori sudova kako bi mogli da prikažu celokupnu sliku i realne probleme sudova u Srbiji, 244 Nacionalna strategija reforme pravosuđa, https://arhiva.mpravde.gov.rs/images/strategija_reforme_pravosudja__cir_no1.pdf , posećeno 26.04.2020. • da se u što većoj meri omogućiti raspoloživost usluga na internetu i portalu sudova uspostavljanje jednoobraznosti IKT usluga na nivou celokupnog pravosuđa,</s>
<s>• podići nivo bezbednosti informacija na internetu, • uložiti u konstantnu edukaciju IKT osoblja, zaposlenih ali i rukovodstva, • potrebno je motivisati IKT osoblje,</s>
<s>Pravosuđe u Srbiji ima loš imidž, prati ga negativan trend.</s><s>Uzrok tome su nezadovoljne stranke, nedovoljno poznavanje procedura i rada suda, nedovoljna informisanost medija koji su uglavnom zainteresovani za senzacije (Grafikon 1).</s><s>U javnosti sudovi su uglavnom prikazani kao zatvorene institucije koje nerado pružaju informacije i koje imaju slabu saradnju sa medijima.</s><s>Problem u komunikaciji nastaje samim tim što stranke uglavnom ne razumeju procedure i svoje obaveze koje imaju pred sudom.</s><s>Vlada mišljenje da pred sudom nisu svi jednaki i da ima onih koji su povlašćeni.245</s>
<s>sudovima, Beograd, 2007. str. 8 izradu plana aktivnosti koji će se sprovoditi u toku jedne godine ne bi li se građanima pružile sve neophodne informacije, unapredila efikasnost rada i podigao nivo poverenja u sudove u Srbiji.</s><s>249</s>
<s>"Ciljevi efektivne komunikacione strategije:250 Da informiše o radu suda kako bi građani i mediji bolje razumeli sudske procedure a sudovi postali transparentniji i pristupačniji.</s><s>Da se konsultuje sa zainteresovanim stranama kako bi se saznalo šta one misle o radu suda i ne bi li se identifikovale mogućnosti za poboljšanje rada.</s><s>Da promoviše sud i njegove aktivnosti radi poboljšanja imidža suda i povećanja stepena poštovanja i poverenja građana spram sudstva i njihovih odluka." Ova strategija treba da predstavlja dokument preko kojeg će sud moći da dobije odgovore na nekoliko ključnih pitanja:</s>
<s>Ko mogu biti ciljne grupe? – "Visoki savet sudstva, sudovi, državni organi, javnost,"251 stranke u postupku, advokati, policija, svedoci, tužioci.</s><s>Koje su im informacije potrebne? – Procedure, informacije o predmetu, sudska praksa itd.</s>
<s>Načini na koje se mogu pružiti ili dobiti informacije? – Posteri, Web prezentacije, lista potrebne dokumentacije, kutije za sugestije itd.</s><s>Koliko često informacije treba pružati? – jedan put dnevno, nedeljno ili po potrebi.</s>
<s>Pravi odabir metoda komunikacije i sredstava za komunikaciju pomaže da sudovi utiču na poboljšanje mišljenja koje stranke imaju o sudovima, građana i medija o radu suda kao i da olakšaju rad svojim zaposlenima u sudovima.</s><s>Ona se ne kreira samo zbog javnosti, već i da bi se zaposlenima olakšalo obavljanje svakodnevnih aktivnosti.</s><s>Spiskovi sa potrebnom dokumentacijom olakšaće strankama da brzo obave svoje obaveze u sudu a zaposlenima će skratiti vreme koje bi inače 249 Sekretarijat za sprovođenje Nacionalne strategije reforme pravosuđa, Odnosi s javnošću u sudovima, Beograd, 2007.</s><s>Strana 11.</s>
<s>Komunikaciona strategija za period od 2016-2018 , Visoki savet sudstva, www.vss.sud.rs, proveli objašnjavajući svakoj stranci ponaosob koji su dokumenti potrebni da bi se pokrenuo postupak.</s>
<s>Svaki sud koji želi da unapredi svoju komunikaciju sa javnošću trebalo bi da zaduži jednu a po potrebi i više osoba za pružanje informacija- komisiju.</s><s>To odgovorno lice u sudu je Portparol suda dok je " komisija za povećanje poverenja javnosti u rad sudova je stalna komisija i deo je sudske uprave.</s><s>Njeni članovi su sudije, zaposleni u sudu kao i jedan predstavnik javnosti.</s><s>"252</s>
<s>Saradnik za odnose sa javnošću ( portparol) je lice koje koordinira sve aktivnosti u vezi sa komunikacijom ( internom i eksternom) , lice koje brine o tome da se informiše javnost i koje promoviše svoj rad.</s>
<s>Portparol je prva osoba u sudu sa kojim se susreću mediji i koja je zadužena za komunikaciju sa njima kao i za iznošenje zvaničnih stavova suda.</s><s>Po naredbi predsednika suda portparol je ovlašćen da organizuje konferencije, da medijima daje pismena i usmena izjašnjenja, da uređuje sajt u saradnji sa sistem administratorom.</s><s>On je dužan da se pre davanja informacije medijima konsultuje sa sudijom koji sudi u predmetu o kome se daje informacija.253</s>
<s>Komunikacija sa javnošću, odnosno informisanje postiže se pomoću sledećih aktivnosti: izrada web prezentacije, uvođenjem pulta za informisanje, izrada štampanog materijala (posteri, bilteni, letke) poboljšanje označavanja u sudu, nastupi u medijima, konferencije za štampu i drugi vidovi komunikacije sa javnošću.254 Pult za informisanje – njegovo uvođenje u sudove predstavlja bitnu novinu na polju informisanja javnosti u rad sudova.</s><s>Ona predstavlja bitan korak u menjanju slike sudova kao zatvorenih institucija.</s><s>Njegova svrha je da pruži odgovore na pitanja stranaka, da obezbedi informacije na papiru i prilikom direktne komunikacije prikupi povratne reakcije građana.</s><s>Na ovaj način se usluge suda mogu kontinuirano unapređivati.</s><s>U slučaju da su pitanja stranaka za određenu temu izuzetno velika, može se uraditi letak kojim će se efikasno izaći u susret strankama.</s><s>Pult je od izuzetnog značaja jer se njime 252</s>
<s>Plan za povećanje poverenja javnosti u rad Privrednog suda u Užicu, VIII su 38/2014-5 , str.4 254 Sekretarijat za sprovođenje Nacionalne strategije reforme pravosuđa, Odnosi s javnošću u sudovima, Beograd, 2007. str. 20</s>
<s>253 šalje poruka strankama da se njima daje na značaju, daje osećaj otvorenosti suda i profesionalnosti a dolazi i do smanjenja onih osnovih pitanja koja se svakodnevno upućuju službenicima.255 Pultovi moraju biti opremljeni štampanim materijalima i unapred pripremljenim blanko obrascima.</s><s>Poželjno bi bilo da za pultom konstantno radi jedna osoba koja će pružati sve potrebne informacije.</s>
<s>Veb sajt – osnovna svrha izrade web sajta je pružanje raznih informacija o sudu.</s><s>Od ovog vida informisanja korist imaju i pojedinci i organizacije koje imaju pristup internetu.</s><s>Dobro odrađena web prezentacija obezbeđuje podatke i informacije o sudu gde god da se zainteresovane stranke nalaze, pružiće im kompletne podatke o uslugama koje sud pruža građanima, pravnim licima, organizacijama, da daju povratne informacije kao i da kontaktiraju sa sudom.</s><s>Ovako dobra web prezentacija znatno će da popravi imidž suda.</s><s>Izrada i postavljanje web prezentacije je u rukama informatičara, sistem administratora.</s><s>Sud bira podatke, informacije, obrasce, tekstove i sličnu dokumentaciju koju želi da postavi na svoju web prezentaciju.</s><s>To su uglavnom one informacije koje su vezane za stranke, ali i oni podaci koji su bitni za promociju rada suda.</s><s>Pored dobro odrađene web prezentacije od velikog značaja je da se stranica redovno ažurira i da se ostvaruje stalna komunikacijama sa posetiocima sajta suda.256 6.16.1.</s><s>Konsultovanje</s>
<s>Konsultacije su od velikog značaja za sud jer pružaju povratne informacije o uslugama koje sud pruža i ukazuje koje segmente u radu suda treba poboljšati radi postizanja veće efikasnosti i profesionalnosti.257</s>
<s>Uvođenje kutija za sugestije predstavlja najjednostavniji način komunikcije sa strankama.</s><s>Stranke obično kutije gledaju kao mesto gde mogu uložiti svoje pritužbe na rad sud.</s><s>Da ne bi došlo do toga, potrebno je izraditi plakat na kome će se na jasan način objasniti postupak podnošenja pritužbi na rad suda kako ne bi dolazilo do zabune.</s><s>Jedna od potencijalnih mogućnosti izbegavanja ovog problema je i izrada upitnika koji će stajati kraj kutija.</s><s>U tom upitniku bi trebalo da se nalaze pitanja poput toga kako 255</s>
<s>256 poboljšati efikasnost na pultu, koje su sugestije koje mogu dovesti do poboljšanja rada suda, šta im se ne dopada u sudu, kako bi to u budućem vremenu promenili.258 6.16.2.</s><s>Izrada štampanog materijala</s>
<s>Novi trend za sudove predstavlja izrada promotivnog štampanog materijala.</s><s>Kao i sve pravosudne ustanove ni sudovi nisu izrađivali posebne štampane materijale kao neki od vidova informisanja javnosti i promovisanja rada suda.</s><s>Ali sa trendom uvođenja info pultova sudovi su počeli i da izrađuju flajere koje se bave temama bitnim za stranke.</s><s>Pre same izrade štampanog materijala bitno je da zna kome se obraća, šta želi da se kaže kao i kako da tu se ta poruka prenese.</s><s>Ono što je bitno je da materijal bude što jednostavniji, da bilteni budu kratki, privlačni i ubedljivi.</s><s>6.17.</s><s>Pristup informacijama</s>
<s>U skladu sa Zakonom o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja259 definišu se " prava na pristup informacijama od javnog značaja kojom raspolaže sud radi ostvarenja i zaštite interesa javnosti da zna i ostvarenja slobodnog demokratskog poretka I otvorenog društva.</s><s>"260</s>
<s>U sudskoj pisarnici se primaju zahtevi za izdavanje uverenja da se nad pravnim licem ne vodi stečajni postupak, da pravnom licu nije izrečena mera zabrane obavljanja delatnosti, da pravno i odgovorno lice nije odgovaralo za privredne prestupe, kao i da fizičkom licu nije izrečena mera bezbednosti ili zaštitna mera zabrane obavljanja delatnosti.</s><s>Ovaj zahtev se podnosi na obrascu koji se može preuzeti u sudskoj pisarnici ili preuzeti sa sajta suda (Prilog 3).</s><s>Obrazac mora biti čitko popunjen i potpisan od 258</s>
<s>posećeno 22.08.2017. strane podnosioca zahteva odnosno od strane ovlašćenog pravnog lica i overen pečatom.</s><s>Stranka uverenje može preuzeti svakim radnim danom u pisarnici suda.261 Za izradu uverenja plaća se sudska taksa a u slučaju da se uverenje izdaje u više primeraka svaki sledeći primerak se dodatno plaća.</s><s>Na osnovu Zakona o sudskim taksama, taksa za izdavanje uverenja se plaća na račun Republičkih sudskih taksi.</s><s>Pored ovih zahteva u sudskoj pisarnici se predaju zahtevi arhivi za razgledanje spisa (Prilog 4) zahtevi za prepis i fotokopiranje (Prilog 5) kao i zahtev arhivi za dostavu Nakon prijema zahteva u sudskoj pisarnici se pregledaju i obrađuju zahtevi po davanju saglasnosti postupajućeg sudije u predmetu za koji je tražena kopija,prepis ili razgledanje, ili predsednika suda ukoliko se traži informacija od javnog značaja ili ako je predmet u arhivi.</s><s>Nakon čega ih pisarnica dostavja tražiocima podataka uz propisanu novčanu naknadu.</s>
<s>6.17.2.</s><s>Vrste informacija kojima Privredni sud u Užicu omogućava pristup Svaka stranka u postupku, odnosno njen pravni zastupnik mogu u svakom trenutku da dobiju sve informacije o tom postupku.</s><s>Tome mnogo olakšava i AVP program, za lakšu distribuciju i pronalaženje svih podataka o predmetu.</s><s>Novi program u privrednim sudovima trebao bi da omogući i veći stepen elektronske komunikacije: u prvoj fazi biće omogućeno elektronsko dostavljanje elektronski potpisanih podnesaka i inicijalnih akata, naravno uz posedovanje određenih elektronskih sertifikata, da bi u drugoj fazi 261</s>
<s>Informator o radu Privrednog suda u Užicu za 2014 godinu, str. 58 www.ue.pr.sud.rs, bilo omogućeno strankama i njihovim zastupnicima kompletan elektronski uvid u njihov predmet.</s>
<s>Član 32.</s><s>Ustava RS262 glasi: “Svako ima pravo da nezavisan, nepristrasan i zakonom već ustanovljen sud, pravično i u razumnom roku, javno raspravi i odluči o njegovim pravima i obavezama, osnovanosti sumnje koja je bila razlog za pokretanje postupka, kao i o optužbama protiv njega.</s>
<s>Svakome se jemči pravo na besplatnog prevodioca, ako ne govori ili ne razume jezik koji je u službenoj upotrebi u sudu i pravo na besplatnog tumača, ako je slep, gluv ili Javnost se može isključiti tokom čitavog postupka koji se vodi pred sudom ili u delu postupka, samo radi zaštite interesa nacionalne bezbednosti, javnog reda i morala u demokratskom društvu, kao i radi zaštite interesa maloletnika ili privatnosti učesnika u postupku, u skladu sa zakonom.</s><s>”263</s>
<s>Javnost u radu suda omogućava građanima da se upoznaju sa radom suda, da se upoznaju sa pravnim propisima i sudskim procedurama, kako bi na taj način povećali poverenje građana u pravičnost sudstva.</s><s>Javnost u radu se omogućava građanima na sledeće načine:</s>
<s>Omogućavanjem prisustvovanja suđenjima264 Pristup informacijama od javnog značaja; Objаvljivаnjem sudskih pravnih shvatanja Kroz web prezentacije i portal sudova</s>
<s>Obaveza pravljenja informatra o radu sudova proističe iz Člana 39.</s><s>Zakona o pristupu informacijama od javnog značaja koji glasi: “Državni organ, najmanje jednom godišnje, izrađuje informator sa osnovnim podacima o svom radu, koji sadrži naročito: a. opis ovlašćenja, obaveza i organizacione strukture; 264 Osim u izuzetnim slučajevima propisano Ustavom i zakonima b. podatke o budžetu i sredstvima rada;</s>
<s>1) Informator sudova c. podatke u pogledu vrsta usluga koje neposredno pruža zainteresovanim licima; d. postupak podnošenja zahteva državnom organu, odnosno ulaganja žalbi protiv njegovih odluka, radnji ili propusta;</s>
<s>1) Informator sudova e. pregled zahteva, žalbi i drugih neposrednih mera preduzetih od strane zainteresovanih lica, kao i odluka državnog organa povodom podnetih zahteva i uloženih žalbi, odnosno odgovora na druge neposredne mere preduzete od strane zainteresovanih lica;</s>
<s>1) Informator sudova f. podatke o načinu i mestu čuvanja nosača informacija, vrsti informacija koje poseduje, vrsti informacija koje stavlja na uvid, kao i opis postupka podnošenja zahteva;</s>
<s>postupaka po kojima oni donose odluke; h. pravila i odluke državnog organa koji se tiču javnosti rada tog organa (radno vreme, adresa, kontakt telefoni, identifikaciona obeležja, pristupačnost licima sa posebnim potrebama, pristup sednicama, dopuštenost audio i video snimanja i sl.), kao i svako autentično tumačenje tih odluka;</s>
<s>Državni organ će zainteresovanom licu, bez naknade, omogućiti uvid u informator, odnosno dati mu primerak informatora, uz naknadu nužnih troškova.</s><s>”265 Za pravljenje Informatora o radu suda takođe su važni i Sudski poslovnik i Uputstvo za izradu i objavljivanje informatora o radu državnih organa.</s><s>Obaveza suda je da bar jednom godišnje objavi inforamtor na svom sajtu i to najkasnije do 01. februara.</s>
<s>3) Pristup informacijama od javnog značaja Informacija od javnog značaja, u smislu Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, jeste informacija kojom raspolaže organ javne vlasti, nastala u radu ili u 265 Zakon o slobodnom pristupu informacija od javnog značaja op.cit. član 39 vezi sa radom organa javne vlasti, sadržana u određenom dokumentu, a odnosi se na sve ono o čemu javnost ima opravdan interes da zna.</s><s>Da bi se neka informacija smatrala informacijom od javnog značaja nije bitno da li je izvor informacije organ javne vlasti ili koje drugo, lice, nije bitan nosač informacija (papir, traka, film, elektronski mediji i sl.) na kome se nalazi dokument koji sadrži informaciju, datum nastanka informacije, način saznavanja informacije, niti su bitna druga slična svojstva informacije.</s>
<s>Ipak zbog drugih zakona, postoje ograničenja prilikom davanja informacijama od javnog značaja.</s><s>Zbog Zakona o zaštiti podataka o ličnosti, jedno od ograničenja je anonimizacija podataka.</s>
<s>Pod anonimizacijom podataka u sudskim odlukama podrazumeva se zamena i izostavljanje podataka o ličnosti i drugih podataka, tako da se ne može identifikovati lice na koje se ti podaci odnose.266</s>
<s>Minimum standarda anonimizacije podataka o ličnosti u sudskim odlukama obuhvata zamenu i izostavljanje podataka na osnovu kojih je moguće identifikovati učesnika u sudskom postupku, kao i podataka o licu na osnovu kojih bi mogao biti otkriven identitet učesnika.</s>
<s>Portal suda se nalazi na adresi https://portal.sud.rs.</s><s>Kroz portal građani, firme, advokati, kao i državne institucije mogu besplatno da se informišu o statusu određenog predmeta, o postupajućem sudiji, preduzetim radnjama i drugim važnim procesnim činjenicama.</s><s>Pored portal svih sudova, a koji održava Ministarstvo pravde Republike Srbije, svaki sud ima svoj web sajt.</s><s>Pored informacija o predmetima, na portal odnodno sajtu mogu se naći i opšte informacije o sudu, informator o radu suda, raspored poslova u sudu, sudska odeljenja, kontakt informacije, ali i elektronska oglasna table suda, veoma važna kako za objavljivanje javnih nabavki u sudu tako i za objavljivanje informacija u stečajnim predmetima.</s>
<s>U toku 2014. godine u Privrednom sudu u Užicu je izdato 601 uverenje – St.</s><s>Sl.267. - 76 uverenja, Pk.</s><s>SL 268 – ukupno 410 uverenje, Uverenja iz FI269 evidencije – 20, kao i 84 zahteva u I-IV-SL270 i 11 podnesaka u P-SL271.</s><s>U toku 2014. godine deponovano je ukupno 8 generalnih punomoćja.</s><s>6.17.3.</s><s>Pristup informacijama od javnog značaja Na osnovu Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja pod pojmom informacija od javnog značaja podrazumeva onu informaciju kojom raspolaže organ javne vlasti, koja je nastala u radu ili koja je sadržana u određenom dokumentu a odnosi se na ono o čemu javnost ima pravo da zna.272 Prema Zakonu, sud je u obavezi da informaciju učini dostupnom za podnosioca zahteva za pristup informaciji od javnog značaja kao i da omogući kopiranje ili slanje kopije putem pošte ili elektronskim putem.</s><s>Shodno članu 38. ovog Zakona definisano je da organ vlasti odredi jedno lice (ovlašćeno lice) koje će rukovati informacijama od javnog značaja i postupati po zahtevima za istim.</s>
<s>Lice koje je ovlašćeno za pružanje informacija od javnog značaja u Privrednim sudovima u je sekretar suda, koji je ujedno i portparol suda, a predsednik suda može to zaduženje poveriti i nekom od stručnih saradnika.</s><s>Zahtev za pristup informacijama može da se dostavi poštom ili mejlom i potrebno je da sadrži ime, prezime i adresu tražioca informacije.</s><s>Potrebno je što bliže navesti tražene informacije.</s><s>U slučaju da zahtev nije precizan i konkretan ovlašćeno lice je dužno da uputi tražioca u nedostatke ne bi li ih dopunio.</s><s>Zahtev za pristup informaciji može se preuzeti sa sajta suda i dostaviti sekretaru radi dostave traženih informacija (Prilog 7).</s><s>267 St. sl. - Evidencija (službena korespodencija za tečajeve i uverenja u vezi sa postupkom stečaja) 268 Pk.</s><s>Sl. - uverenja da pravno lice nije odgovaralo za privredne prestupe kao i da mu nije izrečena pravnosnažna sudska mera zabrane obavljanja delatnosti, kao i da fizičkom licu nije izrečena mera bezbednosti ili zaštita mere zabrane obavljanja delatnosti 270 I-IV-SL- službeno ako je nešto došlo za izvršenja , ako je neko pismeno pogrešno prispelo u sud da bi se vratilo pošiljaocu I svi predmeti koji se ističu na oglasnu tablu a dobijeni od strane javnih izvršitelja</s>
<s>Zakon o slobodnom pristupu informacija od javnog značaja ("Sl.</s><s>Gl.</s><s>RS"120/2004...</s><s>36/2010) Sud je dužan da u propisanom roku odgovori na zahtev, da mu stavi na uvid dokument koji sadrži traženu informaciju ili da mu dostavi kopiju dokumenta.</s><s>Ukoliko postoje poteškoće u dostavi informacije u zakonskom roku, ovlašćeno lice je dužno da tražioca informacije obavesti i da odredi rok za postupanje po zahtevu.</s><s>Taj rok ne sme biti duži od 40 dana od dana prijema zahteva.273</s>
<s>Ograničenje prava shodno članu 8. Zakona primenjuje se u slučaju ako je to neophodno radi zaštite od ozbiljne povrede pretežnijeg interesa zasnovanog na Ustavu.</s><s>"Prema članu 9. Zakona neće se tražiocu omogućiti ostvarenje prava na pristup informacijama od javnog značaja ako bi time: ugrozio život, sigurnost ili koje drugo važno dobro nekog lica, ugrozio, omeo ili otežao sprečavanje ili otkrivanje krivičnog dela, optuženje za krivično delo, vođenje pretkrivičnog postupka, vođenje sudskog postupka ili fer postupanje i pravično suđenje,</s>
<s>odnose, bitno umanjio sposobnost države da upravlja ekonomskim procesima u zemlji ili bitno otežao ostvarenje opravdanih ekonomskih interesa, učinio dostupnim informaciju ili dokument za koji je propisima ili službenim aktom zasnovanim na zakonu određeno da se čuva kao državna, službena, poslovna, vojna ili druga tajna.</s><s>"274</s>
<s>Prava iz Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja su jednaka za sve bez obzira na državljanstvo, veroispovest, nacionalnu pripadnost, prebivalište i sl. 273</s>
<s>„Cilj istraživanja je utvrđivanje kvaliteta rada Privrednih sudova u Srbiji na uzorku od tri suda slične veličine po broju sudija i sudijskog osoblja, kao i po broju primljenih i rešenih predmeta, te dokazivanje hipoteze da je Privredni sud u Užicu jedan od vodećih po kvalitetu rada.</s><s>“275 Za potrebe istraživanja korišćeni su godišnji rezultati rada Privrednog suda u Užicu, Privrednog suda u Požarevcu i Privrednog suda u Somboru za 2014. godinu u predmetima stečajeva, parnica, privrednih prestupa i u vanparničnim predmetima.</s><s>7.1.</s><s>Privredni sud u Užicu</s>
<s>„Odlukom o broju sudija u sudovima276 utvrđen je ukupan broj sudija u sudovima gde u Privrednom sudu u Užicu ima 7 sudija dok sudijsku funkciju trenutno obavlja 5 sudija zajedno sa predsednikom suda dok je ukupan broj sudskog osoblja na neodređeno vreme 22 zaposlena državna službenika i nameštenika.</s><s>“277 Privredni sud u Užicu osnovan je Zakonom o uređenju sudova278 kao sud posebne nadležnosti za područje opština: Arilje, Bajina Bašta, Kosjerić, Nova Varoš, Požega, Priboj, Prijepolje, Čajetina i grad Užice.</s><s>Od osnivanja Privrednog suda u Užicu do sada je bilo birano 23 sudija.</s><s>Dr Jezdimir Mitrović279 iznosi podatak da je od osnivanja Privrednog suda u Užicu 1954. godine do 2000. godine rešeno oko 900.000 predmeta.</s><s>Posebnu pažnju Privredni sud u Užicu posvećuje ažurnosti suda u kvalitetu pri izradi sudskih odluka.</s><s>O tome koliko je ažuran Privredni sud u Užicu govori i to da je u periodu od 1995. godine do 2000. godine važio za sud sa najboljom ažurnošću i to ne samo u našoj zemlji već i na Balkanu.</s>
<s>U Tabeli 1 koja se radi kontrole dostavlja Ministarstvu pravde, Visokom savetu sudstva i Privrednom apelacionom sudu dat je prikaz statističkih podataka iz 2014. godine uz prikaz broja predmeta po materiji u Privrednom sudu u Užicu kao i način rešavanja sporova (meritorno, nemeritorno ili ukinuto).</s><s>U tabeli je prikazan i broj žalbi kao i kvalitet rada suda koji je iskazan kroz koeficijent ažurnosti, procenat kvaliteta, procenat savladavanja priliva i procenat rešenih predmeta.</s><s>Podaci za 2014. godinu prikazani u Tabeli 1 pokazuju da Privredni sud u Užicu održava tradiciju jednog od najažurnijih sudova a što ne utiče na kvalitet izrađenih odluka.</s>
<s>280 www.ue.pr.sud.rs, Informator o radu Privrednog suda u Užicu za 2015. godinu, strana 35.</s><s>„U vanparničnoj materiji je primljeno 144 predmeta dok je samo jedan predmet prenet iz prethodnog perioda, što znači da je ukupno u radu bilo 145 predmeta.</s><s>Dolazi se do zaključka da se vanparnični predmeti se izuzetno brzo okončavaju i koeficijent ažurnosti u ovom obračunskom periodu bio 0,34%.</s><s>“286 7.2.</s><s>Privredni sud u Požarevcu</s>
<s>Privredni sud u Požarevcu je osnovan 1956. godine Odlukom Narodne skupštine Republike Srbije iz 1956. godine pod nazivom Okružni privredni sud u Požarevcu.</s><s>Privredni sud u Požarevcu je započeo svoj rad u skromnim uslovima da bi 1977. godine bio premešten u zgradu koja je namenski pravljena za pravosudne organe i danas on ima gotovo najbolje smeštajne uslove u kojima sudovi rade u Republici Srbiji.</s><s>Tokom šest decenija svog rada Privredni sud u Požarevcu je rastao kako po broju zaposlenih sudija i ostalih radnika tako i u kvalitativnom smislu jer ovaj sud beleži rezultate koji su u samom vrhu pravosuđa po kvalitetu svojih odluka.287 Rad Privrednog suda u „Požarevcu je organizovan u okviru sudskih odeljenja, sudskih veća i službi.</s><s>Svakim većem rukovodi po jedan sudija.</s><s>Ukupan broj sudija u Privrednom sudu u Požarevcu je 6 i 21 ostalih zaposlenih državnih službenika i nameštenika.</s><s>“288 287 Privredni sud u Požarevcu, http://www.po.pr.sud.rs/index.php posećeno 04.12.2017.</s>
<s>Odlukom o broju sudija u sudovima294 u Privrednom sud u Somboru ima 5 sudija i 25 državnih službenika i nameštenika na neodređeno vreme.</s><s>„Sudsko osoblje zaposleno u sudu obavlja poslove u skladu sa Sudskim poslovnikom, u skladu sa zakonom kao i u skladu sa Pravilnikom o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mesta.</s><s>Sudsko osoblje čine sudijski pomoćnici, zaposleni na tehničkim, računovodstvenim, informacionim i ostalim poslovima koji su od vitalnog značaja za neometan rad suda.</s>
<s>Pravilnikom o unutrašnjem uređenju suda i sistematizaciji radnih mesta obrazovane su 4 organizacione jedinice u ovom sudu uz jednog samostalnog izvršioca, dok je u sudu ukupan broj sistematizovanih radnih mesta 16 sa ukupno 30 zaposlenih.</s><s>Nadležnost Privrednog suda u Somboru prostire se na teritorije opština Apatin, Odžaci, Kula i na grad Sombor, a od 01.01.2014. godine i na opštine Vrbas i Srbobran.</s><s>“295 U Tabeli 3, Izveštaj za Ministarstvo pravde, Visokog savet sudstva i Privredni apelacioni sud (T1 tabela) dat je prikaz statističkih podataka iz 2014. godine uz prikaz broja predmeta po materiji u Privrednom sudu u Somboru kao i način rešavanja sporova (meritorno, nemeritorno ili ukinuto) i broj žalbi i način njihovog rešavanja.</s><s>U tabeli je prikazan i broj žalbi kao i kvalitet rada suda koji je iskazan kroz koeficijent ažurnosti, procenat kvaliteta, procenat savladavanja priliva i procenat rešenih predmeta.</s><s>295 D. Gačić, Analiza rada Privrednog suda, Beograd 2015, str. 23 102</s>
<s>Tabela 3: Izveštaj za Ministarstvo pravde, Vrhovni kasacioni sud i Privredni apelacioni sud, Privrednog suda u Somboru za period od 01.01.2014.do 31.12.2014.godine 110</s>
<s>Na osnovu prethodne analize može se videti da je u Privrednom sudu u Užicu kvalitet rada 98,7%, a kvalitet rada u Požarevcu je 97,63%, što je lošije u odnosu na Privredni sud u Užicu, dok je najbolji kvalitet rada imao Privredni sud u Somboru sa 99,04%.</s><s>Najbolji kvalitet je imao Privredni sud u Somboru 99,04% a on je imao i najbolji koeficijent ažurnosti 4,64% i najveći procenat rešenih predmeta 65,22%.</s><s>Drugi sud po kriterijumu kvaliteta je Privredni sud u Užicu gde koeficijent ažurnosti 5,9% korespondira procentu rešenih predmeta 62,32%.</s><s>Bez obzira što je Privredni sud u Požarevcu preneo 2273 predmeta on je primio 2717 predmeta i samim tim imao najviše u radu i imao je dobar kvalitet, a najmanji procenat rešenih predmeta 50,64%.</s>
<s>Kvalitet rada se ne može porediti bez broja ožalbenih303 odluka jer je kvalitet % potvrđenih u odnosu na ukupan broj rešenih predmeta.</s><s>Što je više ožalbenih odluka to ukinuta odluka nosi manji procenat.</s>
<s>Kvalitet je broj ukinutih odluka koji se stavlja u odnos sa brojem rešenih predmeta ako se gleda procenat preinačeni i ukinutih odluka.</s><s>Može se desiti da bude loš procenat potvrđenih, ukinutih odluka a dobar kvalitet.</s><s>Mali koeficijent potvrđenih a visok procenat u odnosu na kvalitet, a to zavisi od broja ožalbenih odluka.</s><s>Kvalitet rada jednog suda prilikom poređenja sudova ne može meriti samo prema jednom kriterijumu nego ga cenimo prema svim kriterijumima.</s><s>Teško je pronaći jedan sud koji je najbolji po svim kriterijumima ali je dobro da imamo dva-tri kriterijuma među prva tri i onda možemo reći za taj sud da je dobar.</s><s>303 Ožalbenih odluka- odluke suda na koje je uložena žalba neposredno višem sudu 112</s>
<s>predmeta. od 65,22%.</s><s>U Tabeli 4 možemo videti da su svi rezultati koje su imali ova tri suda dobri rezultati i da su sva tri suda imali slične rezultate.</s><s>Samo čitanje izveštaja može u mnogome da zavara rad jer obično izveštaji nisu napravljeni po meri sudova i nemaju dodatne parametre koji iziskuju dodatnu analizu.</s><s>Parametri koji moraju da se uzimaju u obzir prilikom poređenja su broj sudija i broj predmeta u radu po sudiji kao i koliko je predmeta bilo rešeno po sudiji.</s><s>Iz toga dolazimo do zaključka da je više predmeta rešeno u Somboru iako oni nisu savladali priliv.</s>
<s>Karakteristično je da svaki predmet ima svoj tok i potrebno je dva-tri ročišta da se reše.</s><s>Ali ako se dobije pred kraj izveštajnog perioda određeni broj predmeta zbog otvaranja stečaja i atrakcije nadležnosti mi onda dobijamo statistički rezultat koji može da bude lošiji, pa je sud koji je pet i po meseci radio kako treba i imao dobar rezultat do 15.06. pa je od 16.06. do 30.06. dobio 50 starih predmeta, a do tada je imao samo 5 predmeta a onda iskazao 30.06. ukupno 55 starih predmeta, što je dva puta više nego što je iskazao na kraju prethodnog izveštajnog perioda, što znači da je bitan element ravnomernosti priliva predmeta a to kod privrednih sudova može da bude vrlo problematično zbog predmeta stečaja.</s><s>Iz razloga što nikada ne može da se odredi dinamika priliva zbog atrakcije nadležnosti, a to je da Privredni sud kada se otvori stečaj nad jednim privrednim društvom privlači sve predmete sa teritorije cele Srbije i čak sudova opšte nadležnosti i iz drugih privrednih sudova u onaj privredni sud gde je otvoren stečaj, to je privlačenje nadležnosti, i da vrlo često i dovodi do neravnomernog priliva jer u momentu otvaranja stečaja nakon što se potraživanja ispituju pa se upućuju na parnicu on će privući nadležnost i za mesec dana privući veliki broj predmeta i onda se može desiti da i u jednom danu stigne 100 predmeta.</s><s>I to je nenormalan priliv predmeta u sud koji je stigao 28.12. i smanjio ažurnost i savladavanje priliva.</s><s>Tada u takvim slučajevima je nemoguće odreagovati i za par dana rešiti toliki broj predmeta.</s><s>Takve, nepredviđene situacije mogu dovesti do lošeg rezultata rada i ako je sud dobro radio u toku cele godine.</s><s>To su ekscesne situacije, a kod privrednih sudova postoje redovno te ekscesne situacije kad god se otvori stečaj.</s><s>Ono sto je bitno je u tim situacijama je presek izveštajnog perioda.</s><s>Da ti predmeti stignu na početku izveštajnog perioda da bi sud imao vremena da savlada priliv.</s><s>To su te nepredvidive ekscesne situacije gde dolazi do enormnog priliva i ako se to dogodi pred kraj izveštajnog perioda onda se iskaže statistički izveštaj uz koji se obavezno prilaže 113</s>
<s>predmeta. obrazloženje predsednika suda gde se obrazlaže zašto su rezultati tako loši.</s><s>To obrazloženje se zove Tekstualni deo izveštaja.</s><s>Ove statistike ništa ne znače ukoliko se ne obrazloži zašto je sud iskazao loš rezultat na kraju izveštajnog perioda.</s><s>Ako se gleda uspešnost određenog suda onda ne može da se gleda samo jedan izveštajni period i na samo jednu godinu, mora da se posmatra nekoliko godina u kontinuitetu i da se prati više sudova iz godine u godinu i onda se donosi zaključak koji je sud najbolji.</s>
<s>A sve to se ne može ceniti nezavisno od broja sudija, što znači da se pored statističkih izveštaja gleda i upoređuje sa brojem sudija u sudovima.</s><s>Obzirom na specifičnost rada privrednih sudova koji imaju značajan broj stečajnih predmeta gde u jednom stečajnom predmetu ima na hiljade poverilaca dolazi do naglog priliva predmeta u određenom vremenskom periodu zbog atrakcije nadležnosti.</s><s>304 Iskazani rezultati će zavisiti od toga u kom izveštajnom periodu su ti predmeti došli u sud, pa ukoliko su na kraju izveštajnog perioda, sud će iskazati loš rezultat iz razloga što svaki predmet ima svoj tok, što se glavna rasprava odvija kroz više ročišta zbog izvođenja dokaza i nemogućnosti rešavanja u kratkom periodu, ali ukoliko dođu na početku izveštajnog perioda, sud ima vremena da odreaguje i da reši predmete i da iskaže dobar rezultat.</s>
<s>Sudovi imaju tromesečni, šestomesečni i godišnji izveštaji suda i sudije, kako bi predsednik suda mogao godišnjim rasporedom poslova da interveniše u određenim situacijama ukoliko je došlo do povećanja broja predmeta i predsednici donose izmene rasporeda poslova u sred godine i uključuju veći broj sudija da postupaju po materiji u kojoj je došlo do povećanja broja predmeta.</s><s>Pravi izveštajni period je godišnji izveštaj ali zaključak o kvalitetu i efikasnosti rada jednog suda ne može se meriti samo na osnovu jednog izveštajnog perioda.</s><s>Izveštaji često nisu sklopljeni potrebama i merama rukovodjenja što često dovodi do toga da izveštaji ne daju pravu sliku o radu suda.</s><s>Prikupljanje podataka se i dalje po svudovima vrši ručno što oduzima dosta vremena i dovodi do velikog broja grešaka.</s><s>304 Izveštaj Privrednog apelacionog suda o radu Privrednih sudova u Srbiji, analizirajući podatke po sudovima</s>
<s>Dugi niz godinа pod pojmom kvаlitetа u pravosuđu se smаtrаlo sаmo odsutnost grešаkа i sklаdnost sа prаvnim odredbаmа.</s><s>Cilj uvođenjа kvаlitetа u rad privrednih sudova u početku je se ogledаo u uvođenju bolje slike grаđаnа o rad sudova i u uočаvаnje uskih grlа u orgаnizаciji i pronаlаženje nаčinа zа njihovo otklаnjаnje, dostupnost sredstаvа uprаvljanjа, pronаlаženje nаčinа zа prikupljаnje informаcijа od grаđаnа i ostаlih interesnih strаnа.</s>
<s>Uprаvljаnje kvаlitetom u pravosuđu znаči neprekidnu potrаgu zа što boljim tehničkim i drugim vidovimа unаpređenjа i poboljšаnjа kojа će zа cilj imаti bolji rezultаt, koji se ogledа u zаdovoljаvаnju korisnikа uslugа i poboljšanje kvaliteta rada.</s><s>Jedan od primarnih zadataka u privrednim sudovima je da se teži konstantnom poboljšanju rezultata rada i da se meri i ocenjuje rad zaposlenih koristeći korektivne metode kako bi pospešili svoj rad.</s><s>To mogu učiniti i primenom standarada ISO 9001.</s><s>U radu je postavljena jedna osnovna hipoteza i dve posebne hipoteze.</s><s>Prva hipoteza je glasila " primena standarda ISO 9001 značajno doprinovi poboljšanju kvalitet arada privrednih sudova" što moćemo videti kroz implementaciju standard ISO 9000 na organizaciju rada privrednog suda i kroz njegovu primenu dolazi se do zaključka je osnovi cilj kome trebа težiti primenom stаndаrdа ISO 9001 u prаvosudnom sistemu zаdovoljаvаnje potrebа i ispunjаvаnje zаhtevа korisnikа uslugа prаvosuđа.</s><s>To su pre svegа grаđаni, advokati, stečajni upravnici, pravni zastupnici firmi i fizičkih lica, zаposleni, dobаvljаči, neposredno viši sudovi, Ministаrstvo prаvde, Visoki sаvet sudstvа.</s>
<s>Implementacija standarda ISO 9000 odnosi se i na nezavisnost, što dovodi do nezavisnog upravljanja, nezavistan budžetski organ kao i nezavisno utvrđenje unutrašnjeg uređenja i rada suda u celini.</s><s>Pored nezavisnosti teži se ka transparentnosti koja će doneti otvoreni proces izbora, napredovanja, otvorenosti suda ka građanima i unapređen odnos sa javnošću i učešće u javnosti.</s><s>Teži se smanjenju troškova (sudskih taksi), tačnosti dobijenih informacija, kao i na uštedi vremena, na kvalitetu usluga, zaštiti podataka i brzini dobijenih podataka koje je učesnik u postupku potraživao.</s><s>116</s>
<s>Uvođenje standarda ISO 9000 u pravosuđe pružilo bi korisnicima usluga/ građanima usluge visokog kvaliteta.</s><s>Time se dolazi do zaključka da standard ISO 9001 u velikoj meri može pomoći u podizanju kvaliteta rada u sudovima.</s><s>Najveća prednost standarda je njena jednostavnost primene gde vidimo da su gotovo svi zahtevi standarda primenjivi u svakodnevnom radu.</s>
<s>U sudovima bi se podigla odgovornost i transparentnost rada na znatno veći nivo i to definisanjem jasnih standarda za ocenu uspešnosti vršenja sudijske funkcije i rezultata rada, zatim delotvornim upravljanjem predmetima kao i maksimalno korišćenje raspoloživih resursa u sudstvu.</s>
<s>Uvođenjem standarda ISO 9001 u u Privredne sudove doći će do povećanja poverenja korisnika usluga koje sud pruža, poboljšaće se poslovne sposobnost i efektivnost u pružanju usluga, a time će doći i do postizanja nivoa kvaliteta usluga radi zadovoljavanja zahteva i potreba koje iskazuju korisnici, prižanja uverenja da su planirani ciljevi kvaliteta rada suda postignuti, što automatski znači da je naša osnovna hipoteza potvrđena.</s>
<s>Prva posebna hipoteza je glasila " Kvalitet rada u privrednim sudovima zavisi od rukovodstva i organizacije rada" a videli smo na osnovu iznetog da je sposobnost rukovođenja u rukama predsednika suda o koga zavisi uspeh poslovanja.</s><s>Učinak i rezultati suda u velikoj meri zavise od predsednika suda i njegove posvećenosti i volji za rešavanjem problema rukovođenja.</s><s>Od velike pomoći predsedniku suda u upravaljanju sudom bilo bi korišćenje izveštaja o upravnjanju različitim jedinicama u sudu.</s><s>Predsednici sudova trebali bi da organizuju male ad hoc timove koji bi mu pomogli u rukovanju u vođenju suda.</s>
<s>Potrebno je jasno definisati upravljačku strukturu u sudu i definisati ciljeve i time doći do podizanja kapaciteta rukovođenja na viši nivo kako bi se zadaci izvršavali, i na osnovu ovoga dolazimo do zaključka da je i ova hipoteza tačna.</s><s>Druga posebna hipoteza odnosila je se na stručnost i osposobljenost ljudskih resursa u sudovima od kojih zavisi koeficijent ažurnosti, kvalitet, procenat savladavanja priliva kao i broj rešenih predmeta u radu suda.</s><s>Na osnovu istraživanja posebne tačke standarda koja se odnosi nastručnost i osposobljenost resursa dolazi se do zaključaka da je suštinski zadatak u organizaciji 117</s>
<s>Osnovni resurs u svakom poslovnom okruženju pa i u sudu su ljudski resursi.</s><s>Od njihove stručnosti, osposobljenosti, motivisanosti, kreativnosti i inovativnosti zavisi ostvarivanje rezultata rada.</s><s>Što znači da zaposleni čine najvažniji resurs u sudu.</s><s>Delotvorno upravljanje je osnova svakog uspešnog poslovanja, stručnost i znanje su polazni resursi koji čine osnovni faktor za ostvarivanje ciljeva.</s><s>Postoji potreba za obukom sudija i sudskog osoblja kao i podizanje kapaciteta u čitavom pravosuđu.</s><s>Ranije je Pravosudna akademija više bila fokusirana isključivo na početničke obuke za nove sudije i pored činjenice da ima previše sudija i da dolazi do smanjenja predmeta u sudovima.</s><s>Sada , Pravosudna akademija je usredsređena na stalnu obuku i podizanje kapaciteta sudija i sudskog osoblja.</s><s>Obuke pokrivanju sve aspekte koji vode modernom, evropskom pravosuđu.</s>
<s>Kako bi došlo do maksimalnog učinka i motivisanja zaposlenih u sudovima potrebno je identifikovati potrebe i očekivanja zaposlenih u pogledu plata, ličnog usavršavanja, napredovanja i nagrađivanja.</s>
<s>U privrednim sudovima se veliki značaj pridaje obuci i edukaciji zaposlenih, kako sudija i sudijskih pomoćnika tako i ostalih zaposlenih u sudu.</s><s>Sudsko osoblje ima obavezu da se stručno usavršava i da pohađa obuke u organizaciji Ministarstva pravde, Vrhovnog kasacionog suda i Privrednog apelacionog suda što ima za krajnji cilj postizanje što boljeg kvaliteta rada suda, povećanju koeficijenta ažurnosti i izradi kvalitetnijih sudskih odluka kao i veći broj rešenih predmeta uz što manje ožalbenih odluka.</s><s>Privredni apelacioni sud već dvadeset pet godina organizuje Tradicionalno godišnje savetovanje sudija privrednih sudova na kojima se raspravlja o spornim pitanjima iz prakse kao i o referatima o najvažnijim pitanjima iz primene prava i propisa.</s><s>Rukovodstvo suda treba da podstiče zaposlene na njihovo usavršavanje, da obezbeđuje stalnu obuku, da definiše ovlašćenja i odgovornosti zaposlenih, utvrđuje pojedinačne radne ciljeve i da preispituje potrebe zaposlenih i da meri njihovo zadovoljstvo a time će i rezultati rada biti na znatno višem nivou i ovim se potvrdjuje i druga posebna hipoteza.</s>
<s>Dostizanjem što većeg nivoa efikasnosti postiže se bolji pristup pravosuđu, standardizuje se sistem obuke i stručno usavršavanje zaposlenih.</s><s>U cilju postizanja što boljeg kvaliteta rada suda bitnu ulogu imaju menadžeri sudova, koji su tu da uvedu standard u pravosudni sistem i da rukovode kvalitetom rada, poboljšavaju rad suda uz postizanje što boljih rezultata rada.</s><s>On u saradnji sa predsednikom suda i sekretarom se stara o poslovima sudske uprave koji se odnose na materijalno-finansijsko i administrativno tehničko poslovanje suda u skladu sa zakonom, sudskim Poslovnikom i aktom o unutrašnjoj organizaciji radnih mesta u sudu.</s><s>Oni zajedno predstavljaju praktičan i operativni tim koji će upravljati sudom.</s><s>Menadžer suda će preduzeti inicijativu za uvođenje kvaliteta u sistem pravosuđa i uvođenje standarda i merenje kvaliteta uz obezbeđivanje svih neophodnih resursa za neometano i blagovremeno poslovanje suda.</s>
<s>Na osnovu izvršenog istraživanja na uzorku od tri suda, Privrednog suda u Užicu, Privrednog suda u Požarevcu i Privrednog suda u Somboru, koji su slične veličine po broju sudija, sudskog osoblja i po broju predmeta u radu došli smo do zaključka su Privredni sudovi sudovi sa velikim kvalitetom rada uzimajući u obzir koeficijent ažurnosti, kvalitet, procenat savladavanja priliva i procenat rešenih predmeta.</s><s>U istraživanju se dolazi do podataka da kvalitet rada u Privrednom sudu u Užicu iznosi 98.7% dok je u Privrednom sudu u Požarevcu kvalitet lošiji i iznosi 97.63% a u Privrednom sudu je kvalitet 99.04%.</s><s>Istraživanjem smo došli i do zaključka da Privredni sud ima bolju ažurnost u 2014. godini u odnosu na Privredni sud u Požarevcu i on iznosi 5.9%, dok je u Privrednom sudu u Požarevcu 6.24%.</s><s>Po pitanju savladavanja priliva predmeta Privredni sud u Užicu takođe može da se pohvali činjenicom da ima znatno bolji rezultat u odnosu na druga dva poređena suda, čak 101.08%, dok je taj procenat u Privrednom sudu u Požarevcu 93.02%, a u Privrednom sudu u Somboru 119</s>
<s>Mitrović Ž., Živković M. R., Sistem kvaliteta i metrologija, Zbornik radova sa kongresa metrologa Jugoslavije; knjiga I, Savezni zavod za mere i dragocene metale, Beograd 1998. godine.</s>
<s>D. Gačić, Analiza rada privrednog suda, Begrad, decembar 2015 Informator o radu Privrednog suda u Užicu 2015., www.ue.pr.sud.rs Informator o radu Drugog osnovnog suda u Beogradu, http://www.drugi.os.sud.rs Javne nabavke, Intermex, Beograd, 2015.</s>
<s>Odluka o broju sudija u sudovima (Sl. glasnik RS br. 106/2013, 115/2013, 5/2014, Pravilnik o bližem uređenju postupka javne nabavke – Privredni sud u Užicu, oktobar Plan za povećanje poverenja javnosti u rad Osnovog suda u Užicu.</s><s>Plan za povećanje poverenja javnosti u rad Privrednog suda u Užicu.</s><s>Pravilnik o kriterijumima, merilima, postupku i organima za vrednovanje rada suda i Pravna enciklopedija pravosuđa, Savremena administracija, Beograd, 1985.</s><s>Pravilnik o kriterijumima i merilima za ocenu stručnosti, osposobljenosti i dostojnosti za izbor sudije nastalnoj sudijskoj funkciji u drugi ili viši sud i o kriterijumima za predlaganje kandidata za predsednika suda ( Sl.</s><s>Gl.</s><s>RS br. 94/2016).</s><s>Pravilnik o kriterijumima, merilima i postupku za ocenjivanje rada sudijskih pomoćnika Ustav Republike Srbija ( Sl.</s><s>Glasnik RS br 98/2006) Zakon o državnim službenicima ( Sl.</s><s>Glasnik RS br 79/2005...</s><s>95/2018) Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, Sl. glasnik RS 120/2004, Zakon o uređenju sudova (Sl. glasnik RS br.116/08, 104/2009, 101/2010, 31/2011državni zakon, 10/2011, 101/2013, 106/2015, 40/2015- državni zakon, 13/2016, 122</s>
<s>Visoki savet sudstva, "Pravilnik o kriterijumima I merilima, postupku i organima za vrednovanje rada sudija i predsednika suda", www.vss.rs.</s>
<s>ISO-9001-2015 sistem menadžmenta kvalitetom, www.eurostandard.rs.</s><s>ISO 90001 (QMS), http://tqmkonsalting.com.</s><s>Informator o radu suda, www.ue.os.sud.rs.</s><s>Informator o radu Privrednog suda u Beogradu, www.bg.sud.rs.</s><s>Inforamtor o radu Drugog osnovnog suda u Beogradu, www.drugi.os.sud.rs.</s><s>Informator o radu Privrednog suda u Somboru, www.so.pr.sud.rs.</s><s>Kalač E., Upravljanje kvalitetom u lokalnoj samoupravi, http://www.cqm.rs.</s><s>Osnovi sud u Kraljevu – Uređenje suda – www.osnovnisudkv.rs.</s><s>Osnovni sud u Užicu, Finansiranje suda, www.ue.os.sud.rs.</s>
<s>Organizacija pravosuđa, www.arhiva.mpravde.gov.rs.</s><s>Paragraf Lex – elektronska pravna baza – Zakon o uređenju sudova, www.paragraf.rs.</s>
<s>Privredni sud u Užicu – Informator o radu Privrednog suda u Užicu 2015, Sudska vlast, Privredni sud u Požarevcu – Informator o radu Privrednog suda u Požarevcu 2015, Privredni sud u Somboru – Informator o radu Privrednog suda u Somboru, Prekršajni sud, www.ns.pk.sud.rs.</s>