Borten-regjeringen nedsatte et utvalg i 1970 for å følge opp vedtaket. I dette utvalget satt Guttorm Hansen og Thyness, og disse la frem fire forslag til grunnlovsendinger for å befeste statssekretærrollen. Utvalget la også frem en offisiell utredning, NOU 1974: 18. I 1976 ble statssekretærordningen skrevet inn i Grunnloven, vedtatt med 146 mot 9 stemmer. Det eneste partiet som var mot endringen var Anders Langes Parti, og dets fire representanter fikk med seg én fra Senterpartiet, tre fra Høyre og én fra Sosialistisk Venstreparti til å stemme imot. Et av forslagene til Hansen og Thyness som ikke gikk igjennom var det at statssekretæren skulle kunne møte i Stortinget (uten stemmerett) på samme måte som statsråder, slik at statssekretærer også ble underlagt et parlamentarisk og konstitusjonelt ansvar. Dette forslaget ble imidlertid droppet etter at Odvar Nordlis regjering gikk imot det.