Selve hekkingen foregår gjentatte ganger over flere uker, som regel før sole stiger om morgenen. Begge kjønn bidrar i byggingen av rede. Et par av artene bygger redet på land, direkte på bakken, men de fleste bygger det av plantemateriale på våtmark. Gråkrontranen kan av og til bygge redet i trær, og det har også blitt observert at den kan overta reder etter andre fugler som bygger store reder i trær. Nesten alle traner legger to egg. Unntaket fra regelen er krontranene (Balearicinae), som regelmessig legger tre og av og til fire egg, og vortetrana, som typisk legger kun ett egg. Rugetiden ligger normalt omkring dager, men vortetrana ruger typisk i dager. De artene som legger lengst mot nord eller i store høyder, har gjerne kortest rugetid (typisk mindre enn 30 dager). Som regel ruger hunnen om natta, mens de veksler på om dagen. Krontranekyllinger klekker gjerne synkront, mens klekkingen er asynkron for de andre artene. Om tilgangen på mat er dårlig, dør ofte de minste kyllingene. Ungene er som regel brune, bortsett fra et par–tre arter. Disse er sølvgrå. Begge foreldrene mater ungene. Ungene får den første fjærdrakten etter varierende tid. Nordlige arter gjerne etter 50–90 dager, andre etter 85–100 dager. Kortest tid tar det for jomfrutraneungene (typisk dager), lengst for vortetraneungene (typisk dager). Ungene blir sammen med foreldrene fram til neste hekkesesong tar til, da de enten forlater dem frivillig eller blir jaget. Ungfugler som ikke er kjønnsmodne danner gjerne ungfuglflokker og er ofte nomadiske under hekketiden.