Språket har blitt skrevet på ulike måter av språkvitere og chumash-indianere i nyere tid, mens de tidligere indianerne brukte piktogrammer, deriblant er tegnet for fruktbarhet, vann og regn tydet av forskere fra hulemalerier . Språkviteren John Peabody Harrington lagde et skriftspråk tilpassende det internasjonale fonetiske alfabetet . Samtlige dialekter har lignende fonetikk. Språket består av 30 konsonanter og seks vokaler . Vokalene a, e, i, o og u uttales som på spansk. Bokstaven “x” på chumash uttales som “j” på spansk, en guttural kh-lyd som i ordet “baja” på spansk. Bokstaven ɨ gir noe mellom engelske “i” i ordet “ticket” og “u” i ordet “tuck”. Apostrofer ‘ viser til lingvistikkens glottal plosiv, en konsonant som uttales ved at stemmebåndet presses sammen slik at ingen luft kan passere . Tš uttales som engelske “ch”, š som engelske “sh” som i “shop”, q uttales mer som en engelsk k. Språkets morfologi er relativt polysyntetisk, spesielt i forhold til verb. Et eksempel er ordet lošipaɨtšuyašuqonišpiyiyuw (norsk “dere ønsker å gjøre narr av oss”) som består av ni deler: lo-, ši-, p-, aɨt-, šuya-, šuqoniš-, pi- og iyuw. Tallsystemet deres var kvartær firetallssystem .