Mars Observer Første i en ny serie romsonder, Planetary Observer, som NASA utviklet for å studere kloder i det indre solsystemet fra kretsløp, fortrinnsvis fra lav, tilnærmet sirkulær polbane. Konstruksjonen var basert på jordobservasjonssatellitter som Landsat. Skutt opp 25. september 1992. Kontakt med sonden ble brutt 21. august 1993, tre dager før ankomsten til Mars. Dette var første gang en vellykket oppskutt, amerikansk planetsonde gikk tapt før dens primære oppdrag var gjennomført. Planetary Observer-programmet ble etter dette kansellert. Mars Global Surveyor Medbrakte reserver eller kopier av fem av Mars Observers syv vitenskapelige instrumenter. Skutt opp 7. november 1996, gikk inn i bane rundt Mars 12. september 1997. Returnerte et par hundre tusen bilder av Mars med mye høyere oppløsning (ned til ca. 1 m) enn Viking 1 og 2 og Mariner 9 kunne klare. Blant andre utførte oppgaver var en detaljert kartlegging av Mars' topografi. Fungerte frem til 2. november 2006. Første sonde hvor aerobraking (tidligere testet ut av Magellan) var en fundamental del av ferden, dvs. at sonden oppnådde sin tiltenkte kartleggingsbane ved å benytte Mars' atmosfære, i stedet for drivstoff, til oppbremsing. Mars 96. Russlands første interplanetariske sonde, mye indernasjonal deltakelse. Orbitalsonde med to landingskapsler og to penetratorer. Gikk tapt under oppskytingen 16. november 1996. Mars Pathfinder (senere kalt Sagan Memorial Station) Andre sonde i NASAs Dicovery Program (etter NEAR Shoemaker); Enklere, rimeligere og raskere gjennomføre prosjekter, i kontrast til det som har preget mange andre av NASAs prosjekter. Skutt opp 4. desember 1996. Historiens tredje vellykkede landing på Mars. Hadde med seg et bittelite kjøretøy, kalt Sojourner, som kravlet til sammen rundt 100 meter på Mars. Mars Odyssey Kretser i bane rundt Mars og tar bilder med lavere oppløsning, men i langt flere spektralområder (ser flere farger, også infrarødt) enn «storebror» Mars Reconnaissance Orbiter klarer. Viktig reléstasjon for Spirit, Opportunity og Curiosity. Skutt opp 7. april 2001, derav navnet, oppkalt etter filmen 2001: En romodyssé. Fortsatt aktiv i februar 2014. Spirit og Opportunity (Kalt Mars Exploration Rover-A og -B, eller MER-A og MER-B før oppskytingene.) To amerikanske solcelledrevne Mars-kjøretøy, Spirit og Opportunity, ble skutt opp 10. juni og 8. juli 2003. Landet på hver sin side av Mars, med tre ukers mellomrom i januar 2004. Har funnet flere bevis for tidligere tilstedeværelse av flytende vann, noe som var kjøretøyenes primære oppgave. Kjøretøyene ligner på, men er større enn Mars Pathfinders Sojourner. Kjøretøyene var ment å fungere i 90 dager på Mars-overflaten. Siste signaler fra Spirit ble mottatt 22. mars 2010, over seks år etter landingen. Opportunity var fortsatt aktiv pr. februar 2014. Mars Express ESAs første Mars-sonde. Skutt opp 2. juni 2003. Har kretset i bane rundt Mars siden desember 2003. Brakte med seg en liten landingskapsel, kalt«Beagle 2», som landet på Mars den 26. desember 2003 for å lete etter liv. Men ingen signaler ble mottatt fra Beagle 2 etter landingen. Mars Reconnaissance Orbiter Amerikansk banesonde, utstyrt med bl.a et kraftig teleskop som tar de mest detaljerte bildene av Mars-overflaten fra kretsløp til nå, med oppløsning ned til 30 cm fra banehøyden på 300 km. Skutt opp 12. august 2005, gikk inn i bane rundt Mars 10. mars 2006. Fortsatt aktiv pr februar 2014, Blant oppgavene er å studere vannhistorien på Mars, og å fungere som reléstasjon (kommunikasjonslink) mellom Jorden og landingsfartøy på Mars. Phoenix. Landet på ganske langt nord på Mars 26. mai 2008. Et primært formål var å finne vann i form av is på og like under overflaten. Sluttet som ventet å fungere etter noen månender (10. november 2008), da solcellepanelene ikke lenger klarte å fange opp tilstrekkelig energi fra en sol som kom stadig lavere på høsthimmelen. Første sonde i NASAs Mars Scout Program, en serie relativt rimelige Mars-sonder. Fobos-Grunt Russlands første forsøk på en interplanetarisk sonde siden Mars'96. Planen var å returnere prøver fra overflaten til Phobos i 2014. Hadde med seg den kinesiske banesonden Yinghuo-1. Oppskytingen fant sted 8. november 2011. Etter at sonden ble plassert i en parkeringsbane rundt Jorden, skulle sondens modifiserte Fregat-trinn avfyres to ganger og sende sonden mot Mars. Avfyringene lot seg aldri gjennomføre, og sonden fortsatte å kretse i bane rundt Jorden inntil den vendte tilbake og brant opp i atmosfæren, sannsynligvis over Stillehavet, 15. januar 2012. Curiosity, også kjent som Mars Science Laboratory. Amerikansk Mars-kjøretøy, vesentlig større og mer kapabelt enn Spirit og Opportunity. Skutt opp 26. november 2011, vellykket landing i Gale-krateret på Mars 6. august 2012. Primæroppdrag på ett Mars-år (22 1/2 måneder), men er ventet å fungere vesentlig lenger enn dette. Mars Orbiter Mission, eller Manglayaan. Indias første interplanetariske romsonde. Skutt opp 5. november 2013, men forlot ikke jordbane før 30. november. Skal observere Mars fra kretsløp etter ankomst i september 2014. MAVEN. Forkortelse for Mars Atmosphere and Volatile EvolutioN. Skutt opp 18. november 2013, ankomst Mars 22. september 2014. Orbitalsonde for studier av Mars' atmosfære. Ble i 2008 valgt som andre sonde i NASAs Mars Scout Program. ExoMars ESA-ledet prosjekt. Forkortelse for biology on . Har blitt utsatt og omstrukturert mange ganger, senest da NASA trakk seg i 2012. Består av en banesonde og et kjøretøy, som skytes opp hver for seg med russiske Proton-raketter. Banesonden Trace Gas Orbiter (TGO) ble skutt opp 14. mars 2016 og ankom Mars 19. oktober 2016. Et viktig formål er å kartlegge sporgasser i atmosfæren, som metan, en gass som mest sannsynlig enten har vulkansk eller biologisk opphav, til tross for at alle kjente vulkaner på Mars for lengst er utdødd og biologisk aktivitet ikke er registrert.) TGO brakte med seg den forholdsvis enkle landingskapselen Schiaparelli, tidligere kalt EDM (Entry, descent and landing Demonstrator Module), som ble frakoblet modersonden tre dager før ankomst Mars. Schiaparelli krasjlandet på Mars-overflaten 19. mars 2016 etter en feil sent i landingssekvensen. Kjøretøyet ExoMars rover skal skytes opp i juli 2020 og bringe med seg utstyr for å bore inntil et par meter ned i bakken og undersøke om liv eksisterer eller har eksistert på Mars. InSight akronym for Interior Exploration using Seismic Investigations, Geodesy and Heat Transport Stasjonær landingssonde basert på Phoenix' design. Planlagt oppskyting var opprinnelig mars 2016. I desember 2015 ble det besluttet å utsette oppskytingen til 2018, på grunn av problemer med InSights seismograf. Oppskyting ble foretatt 5. mai 2018, og sonden landet i Elysium Planitia 26. november samme år. Skal undersøke Mars' indre med to hovedinstrumenter: En seismograf skal registrere eventuelle «marsskjelv», en annen sensor skal hamres 5 meter inn i overflaten og måle varmestrømmen. Mars 2020 Rover. Amerikansk kjøretøy med samme design som Curiosity, men annen instrumentering. Oppskyting planlagt til 2020. Et norsk instrument, undergrunnsradaren RIMFAX, skal medbringes.