I den gustavianske tiden (1772–1809) ble det ved riksdagene i henhold til regjeringsformen av 1772, §  7 tilsatt et utskott, hvor kongen kunne drøfte hemmelige saker. Ved riksdagene i 1778 og 1786 ble det utnevnt et statsutskott, som samtidig var hemmelig utskott, valgt av de tre høyere stendene. Ved riksdagene i 1789, 1792 og 1800 hadde også bøndene plass i utskottet. Det fungerte da også som statsutskott. Det hemliga utskottet ble fra 1789 den egentlige kjernen i riksdagsarbeidet. Det ble i 1789, 1792 og 1800 fordelt på avdelinger, som i 1800 fikk navn av utskott. Vedrørende stendenes rett til å binde utskottet gjennom instruksjoner eller bestemmelser om hvilke saker som burde være hemmelige, forekom i 1789 og 1800 konflikter mellom regjeringen og stendene.