Esten Larsen var kvensk, samisk og norsk, født og oppvokst i Leirbukt, Keväsija i Nordreisa, Ráissa suohkan, Raisin komuuni i Nord-Troms, Troms og Finnmark. I 1940 hadde han allerede bak seg et langt yrkesliv som fisker, hvalfanger og fangstmann langs norskekysten fra Finnmark i nord, til Stad i sør, fra fiske i Nordishavet og ved Grønland. I 1920 kom han til Frøya, han giftet seg og bosatte seg på gården Stølan på Inntian og fikk fem barn. Larsen var sønn av kvenske Lars Johannesen (24.06.1844 - 25.12.1920) fra Leirbukt, Keväsija og Mette Estensdatter (24.02.1849-12.05.1895) fra Ålvundeid, Møre og Romsdal. Som alle kvener og samer i Norge, ble Lars Johannesen og hans familie utsatt for den norske stats fornorskingspolitikk. Denne politikken tvang samer og kvener til å oppgi sitt morsmål og til å ta i bruk nye norske navn.Lars Johannesens kvenske navn Kevä-Lasse ble brukt i dagligtale. Runekallen Kevä-Lasse har skogsvannet Lassenjärvi (kvensk stedsnavn) og vollen Larsvollen, Lassinkenttä (kvensk stedsnavn), Lássegieddi (nord-samisk stedsnavn) på Storslett i Nordreisa, oppkalt etter seg.