Madjarere (eller ungarere i en viss forstand) har i særdeleshet hevdet at de nedstammet fra hunerne. Selv om madjarisk folkestammer først begynte å bosette i det geografiske området som er dagens Ungarn på slutten av 800-tallet, rundt 450 år etter at den huniske stammeforbundet gikk i oppløsning, omfatter ungarsk forhistorie en madjarisk opphavsmyte om hunere som kan innebære en form for historisk sannhet. Hunerne som invaderte Europa representerte en løs forening av ulike folk, og det er mulig at madjarerne var en del av den eller senere ha slått seg sammen med etterkommerne av Attilas menn som fortsatt hevdet betegnelsen «hunere». Ungarns nasjonalsang beskriver ungarerne som «Bendegúz' blod» (middelalderen og moderne ungarsk utgave av Mundzuk, Attilas far). Attilas bror Bleda er kalt Buda på moderne ungarsk. En del middelalderkrønikere og litterære verker har avledet navnet på byen Buda (den vestlige delen av Budapest) fra ham. I virkeligheten kom byens navn fra første komponent fra slaviske navn som Budimir, Budislav og videre i betydningen «være fredfylt», «være prektig» og lignende, hvilket var et vanlig fornavn i Ungarn på Árpád-tiden (1000- til 1200-tallet). Det er en gammel legende blant szeklere som sier at «Etter at Attila var død forsøkte rundt 3000 huniske krigere etter det blodige slaget ved Krimhilda å rømme for å bosette seg på et sted kalt ‘Csigle mezo’ (dagens Transilvania) og de endret sitt navn fra hunere til szeklere isteden.» Da madjarerne kom til Pannonia på 700-tallet, slo szeklerne seg sammen med dem, og sammen erobret de Pannonia (dagens Ungarn).