HUNT-materialet brukes av mange forskere i inn- og utland og innenfor flere tema og fagdisipliner, som arv og miljø; samfunn og helse; mental helse; alderssykdommer; ungdom og helse; overvekt og diabetes; kreft – og hjerte-/karsykdommer. Det forskes også på arvelighet/genetikk. Per april 2020 var HUNT benyttet som utgangspunkt for mer enn 1800 vitenskapelige publikasjoner, 129 doktoravhandlinger og 1169 pågående nasjonale og internasjonale forskningsprosjekter. miniatyr|Norgeskart med Trøndelag markert i mørk rødt HUNT ble tildelt Karl Evangs pris 2017: «Årets prisvinner er ikke en person, men en av verdens største samlinger av helseopplysninger. Mange vil karakterisere de store særnorske helseregistrene som «den nye oljen», som en skattkiste for bedre helse, helsetjenester – og til og med nye inntektsstrømmer. Fremst av disse registrene står HUNT, som nå er i gang med runde fire og nærmer seg 40 år» (Evang-komiteens leder, Anne-Kari Lande Hasle, ved tildelingen av Karl Evangs pris 2017).