Rieber bidro også til nedleggelsen av lokale jernbaneforbindelser gjennom «Rieber-planen» fra 1955 der Ulrikstunnelen gjennom Ulriken ble bygd i 1964. 30. august 1965 gikk det siste lokaltoget Bergen-Nesttun. NSB ble sagt å ha vurdert linjen som ulønnsom, men Rieber hadde igjen en finger med i spillet med sitt ønske om en selvfinansierende togtunnel gjennom Ulriken til Arna. Dette ble mulig ved å beholde billettprisene, selv om tunnelen forkortet Bergensbanen med 20 km. Denne effektiviseringen skulle nedbetale et privat lån på 50 millioner for tunnelbyggingen. Med liten skrift stod det nederst i forslaget vedtatt av Stortinget: Dagen etter nedstengingen av lokalbanen Bergen-Nesttun stod trafikken i kø flere km inn til Bergen sørfra. Bussen brukte 20 minutter fra Kristiansborg til Danmarksplass. I stedet for å kreve lokalbanen gjenåpnet, fokuserte politikerne på flere innfartsveier og nedlegging av trikken. Nyttårsaften 1965 opplevde Bergen sin aller siste trikkeavgang. Skinner og kjøreledninger ble straks fjernet. «Vi må klippe vekk nettet så de ikke forlanger trikkene i drift igjen,» uttalte sporveiens representant. All skinnegående lokaltransport var dermed fjernet fra bergensgatene. I 1970 var biltrafikken i sentrumsgatene uutholdelig. «Nygårdsgaten er blitt slum,» meldte i 1972. Vegger og gulv ristet, og samtaler innendørs ble overdøvet av trafikkstøy. «Bilen har fortrengt mennesket.» I 2020 kjørte hver bergenser nesten dobbelt så mye bil hver dag som innbyggere i Oslo. Da hadde Nygårdsgaten Europas høyeste eksosmålinger.