I Norge ble hesten brukt som ridehest, ofte sammen med kløvhester, fordi man ikke hadde brukbare veier, men kun hulveier og stier. Den var også tidlig brukt i krig, Magnus den gode var til hest i slaget på Lyrskogheden i 1043. Også innen landbruk var hesten viktig i Norge, først og fremst til å dra plogen, men senere også til harving og slåing. Som trekkdyr for slede og vogn var den også mye brukt. Om sommeren gikk transport av folk og gods over lengre avstander mye på elver og innsjøer, men om vinteren kunne man bruke hest og slede på de islagte elvene og innsjøene. I tillegg til i jordbruket var hesten til stor nytte i skogsbruk, om sommeren kunne man kun slepe en eller to stokker av gangen men om vintere kunne hesten dra store lass med hjelp av en geitedoning. Også innen bergverk var hesten viktig, den fraktet gods til gruven og malm fra gruven, men var også mye brukt til pumping av vann og heising av malm med hjelp av hestevandringer. Hesten ble i mindre grad brukt inne i gruvene i Norge, dette var mer vanlig i andre land som brukt både hester og ponnier i gruvegangene. Hestevandringer ble også brukt på flåter og prammer som fremkomstmiddel. I kanaler blir lektere og kanalbåter dratt av hester, som går på en anlagt vei langs kanalen.