Byen var en gang en av de såkalte «råtne valgkretser» som valgte to medlemmer til Underhuset før det ble reformert ved reformloven av 1832. Som ved mange råtne valgkretser i Cornwall var stemmeretten i St Germans begrenset til et lite antall av «frimenn» enn til alle beboere. Det var dog ikke mange som bodde i St Germans. I 1832 var det kun 247 mannlige beboere, men en tidligere folketelling hadde vist hele prestegjeld (hvor valgkretsen bare var en liten fraksjon av) hadde en reell befolkning på 2 404, og det opprinnelige forslaget var at St Germans skulle bare miste den ene av dets to underhusmedlemmer, men regjeringen (Whig) bestemte at tilgjengeligheten av en tilstrekkelig befolkning i de omliggende prestegjelder ikke skulle være nok for å berge valgkretsen fra stemmeretten ble fjernet om ikke en betydelig del av befolkningen allerede innenfor valgkretsens grenser, og vedtakets gjennomførelse ble endret slik at det fjernet begge underhusmedlemmene fra St Germans. Tory-opposisjonen angrep beslutningen som politisk motivert og St Germans var en Tory-valgkrets. Stemmegivningen i Underhuset var en av de smaleste i samtlige debatter om reformlover.