Pikenes hegemoni på slagmarken ble utfordret ved innføringen av de første praktiske geværene med luntelås på 1600-tallet. Selv den best trente og utrustede pikenérformasjon var sårbare for disse forholdsvis primitive skytevåpene. Imidlertid tok slike våpen lang tid å lade, og de gjorde musketerene sårbare mot kavaleri. Særlig Fredrik II av Preussen ekspriementerte med blandede formasjoner med skyttere og pikenéere. Slike oppsetninger var blant annet vanlig i Gyldenløvefeiden fra 1675-79 da en infanteribataljon på 500 mann kunne bestå av 2/3 musketerer og grenaderer, mens ca. 150 mann var oppsatt med piker og kårde. Oppfinnelsen av bajonetten gjorde imidlertid skytterne i stand til å forsvare seg selv mot kavaleriangrep, og førte til at pikenérene ble faset ut.