I begynnelsen av 1870-årene oppstod ideen om en egen leseforening for kvinner i Christiania, slik borgerskapets menn hadde fått leseselskapet Athenæum i 1832. Forbildet var også lignende foreninger i Danmark og Sverige, som Kvindelig Læseforening i København (1872) og Stockholms läsesalong för damer (1866). Camilla Collett tok tidlig opp ideen og ble en inspirator for arbeidet. Med Kristiania Læseforening for Kvinder kunne de selv bestemme hvilke bøker de skulle kjøpe inn og hvilke vedtekter som skulle gjelde, og de kunne låne med seg bøker hjem. I Norge skjedde det visse endringer i kvinnenes stilling på den tiden som Camilla Collett debuterte som forfatter. I 1854 hadde kvinner fått arverett på linje med menn, og i 1866 fikk de tilgang til å etablere seg som selvstendig næringsdrivende.