Skriftlige kilder viser at det noe senere var en dragonhest på gården, og navnet Rytterhaugen som betegner en haug sørøst for tunet tilhørende Hveberg, kan tyde på at det en gang har bodd en rytter her. I skattematrikkelen 1647 sto det nevnt at Elluf Flagstad var skyldig fem huder i landskyld. Krona (kongen) hadde bygselsrett på fire huder, mens kirken i Åmot og domkirken på Storhamar eide en halv hud hver. Den eneste logiske forklaringen på at kirken på Storhamar skulle ha egen bygselsrett på denne huden, var at Flagstad Østre opprinnelig måtte ha bestått av to gårder. Denne ene huden må da ha utgjort bygselsretten til en liten del av gården, og er en mulig årsak til det spesielle navnet Kirkejordsdalen som vi finner på et jorde øst for tunet. Dette navnet kommer av at det var kirken som eide jorda. Vi kjenner ikke til rester etter hus fra denne gården, og den har tidlig gått inn under Flagstad Østre. I 1520 blir Flagstadgårdene nenvt som to fullgårder, og vi hører ingenting om noen tredje gård.