Tilbake i Tyskland i 1927 ble han kjent med norske studenter, som juristen Albert Wiesener og den senere samfunnsforskeren Arvid Brodersen. Disse bekjentskapene gjorde at Jacobsen orienterte seg i retning av pangermanismen. Særlig Brodersen ga Jacobsen det intellektuelle grunnlaget for sin rasetenking. I Tyskland opplevde han situasjonen i landet etter Versaillestraktaten som bidro til å knyttet ham emosjonelt sterkt til Tyskland.