Jordreformen hadde vidtrekkende sosiale, økonomiske og politiske konsekvenser. Antallet jordløse landarbeidere falt dramatisk, noe som ga reduserte sosiale spenninger. Dermed var også noe av grunnlaget for framveksten av en radikal politisk venstreside borte. I stedet var grunnlaget lagt for landbruksorganisasjonenes sterke innflytelse og for agrarpartier i politikken. Reformen gjorde også slutt på de tysktalendes politiske og økonomiske dominans i Estland. Estland forble imidlertid i stor grad et jordbrukssamfunn, med noe over 60 % av befolkningen sysselsatt i landbruket i 1934.