Teorien om kulturvitenskapene si dobbeltolking: samfunnsforskeren må tolke det som alt er tolket og fått mening hos deltakerne i det sosiale livet Adekvatteorien eller samsvarsteorien: informantene må kunne skjøne hvorfor sosiologen skildrer og forklarer samfunnet på den måten sosiologen gjør; det lyter være adekvat for de, f.eks. typologien til Weber er eksempel på slikt samsvar (karisma, byråkrat o.l.). Det er slik den sosiale og kulturelle verdenen blir bygd opp, og forklaringene vil måtte bygge på den typologiserte kunnskapen til deltakerne. Forskjellen mellom årsak og grunn: mellom motivene «for å» (teleologisk kausalitet) på den ene sida og «formedelst» eller «fordi» (aitiologisk kausalitet). Grunner er også årsaker Forholdet mellom tre sosiale regioner i tid: 1. de samtidige (som er a) sambygdinger (eng. consociates) som du møter til daglig eller kan gjøre det, og b) alle andre som lever samtidig med deg, men som du aldri treffer), 2. forgjengere og 3. etterkomarar. Vi handler med og forstår disse på ulike måter avhengig av hvilke region i de er. Forholdet mellom tre sosiale regioner i rom: 1. de du møter ansikt-til-ansikt (direkte), 2. de du kan møte eller er innenfor rekkevidde (indirekte), og 3. de som du ikke kan møte hverken direkte eller indirekte (utenfor rekkevidde). Som med tidsregionene handler vi med og forstår disse på ulike måter avhengig av hvilke region i de er. Relevanssystemet som handlingsteori: hvordan vi i hverdagen møter, skaper, velger ut eller får tildelt relevante tanker, vurderinger og handlinger, individuelt eller kollektivt. Dette er byggjestenere i den sosiale konstruksjonen. Den hermeneutiske teorien om kunnskapslageret av erfaringer som vi er helt avhengige av for å tolke en situasjon og vite hva vi skal gjøre eller unnlatt å gjøre. Kunnskapslageret er strukturert og typifisert, men er samtidig underlagt konstant restrukturering (kunnskap om en bestemt type handling kan bli forkastet, forsterke eller endret) Teorien om bruk av skjemaer og skjemaskifter i samhandling, ulike horisonter krever ulike handlingsmønstre, vi har alle et stort repertoar av slike, og vi vet hva som virker som om lag uten nøyaktige prosedyrer og oppskrifter (men vi har slike også) Analyser av hverdagslivet generelt og hverdagslivet som en overordnet stilling generelt i konstitusjonen av samfunnet Religionsteorier med i bakgrunn i Husserls teorier om tre typer transcendenser: små, mellomstore og store. Det utvikler seg religioner i vid mening på bakgrunn av sosial samhandling om uttrykk for disse typene transcendens.