Georg Wilhelm Friedrich Hegel snudde betydningen radikalt i 1821-verket «Grundlinien der Philosophie des Rechts». For ham er sivilsamfunnet et slags frimarkedssamfunn i motsetning til dannelsen av en moderne nasjonalstat. Hegel anså sivilsamfunnet som en separat sfære, et «nødvendighetsystem» som markerer skillet mellom familien og staten. Dette peker fram mot individuelle rettigheter og privat eiendom. Sivilsamfunnet er en arena for økonomiske forbindelser i moderne kapitalistiske industrisamfunn.