Linstow og Grosch var sentrale i utforming av den unge hovedstaden Christiania. I 1823 fikk han oppdraget med å tegne Det kongelige slott i Oslo, og han var med på å utforme Slottsparken, herunder tegnet han Gardens vaktstue. Han hjalp også vennen Henrik Wergeland med byggingen av Grotten. Dette var blant de første hus i sveitserstil. Slottet ble bygget et stykke fra selve byen, og Linstow la i 1838 fram en reguleringsplan. Den innebar en byutvidelse, med en paradegate som skulle forbinde Slottet med byen. Hovedaksen ble den gata som senere skulle få navnet Karl Johans gate. Gaten fikk først navnet Slottsveien, og Linstow planla kvartaler med bebyggelse på begge sider av gaten mellom Slottet og Egertorget. Midtveis tegnet han inn en kvadratisk plass med fontene, og den skulle omgis på alle sider med offentlig bebyggelse, bl.a. Universitetet og Stortinget. Bare Universitetet og Universitetsplassen, tegnet av Grosch, ble til etter Linstows plan. Linstow regulerte også veiene rundt Slottsparken, Wergelandsveien og Parkveien. I Wergelandsveien 15 oppførte han omkring 1846 sin egen bolig, et trehus i sveitserstil i en hage. Det ble revet 1955 for å gi plass til .