Beslutningen om å angripe Soleimani personlig ble tatt av Trump noen dager eller en uke før angrepet ble gjennomført. Utenriksminister Mike Pompeo begrunnet angrepet særlig med nylige angrep på oljetankere i Hormuzstredet, nedskyting av en amerikansk drone og angrep på en amerikansk base ved Kirkuk der en sivil kontraktør ble drept. Soleimani har i mange år vært i USAs søkelys. Presidentene Obama og Bush unnlot å foreta seg noe overfor Soleimani. Ifølge Pentagon ble Soleimani drept fordi han «aktivt la planer om å angripe amerikanske diplomater og militære i Irak og regionen». Demokratiske politikere krever nærmere innsyn i begrunnelsen for angrepet. Ifølge ble flere aksjoner vurdert som gjengjeldelse for angrepet i Kirkuk. Direkte angrep på Soleimani var det mest dramatiske. USA angrep 29. desember 2019 iranskstøttede militsgrupper i Irak og omkring 15 personer ble drept. To dager senere gikk Iran-vennlige demonstranter til angrep på USAs ambassade i Irak og brøt seg blant annet inn på området. TV-bildene av demonstranter som stormet ambassaden skal ha gjort Trump svært sint og Trump sammen med nærmeste rådgivere bestemte seg for et målrettet angrep på Soleimani - de militære rådgiverne skal ha blitt overrasket over den dramatiske beslutningen. Ifølge the er det ikke lagt frem overbevisende bevis for at Soleimani var i ferd med å gjennomføre eller planlegge angrep mot amerikanske mål. John Bolton tok i juni 2019 til orde for et angrep mot blant andre Soleimani etter at Iran hadde skutt ned en ubemannet amerikanske drone.