Disse sikkert daterte verseromanene blir av den svenske viseforskeren Bengt R. Jonsson trukket fram som bevis på at balladen må ha vært på moten ved det norske hoffet i den aktuelle tiden — all den tid Eufemia-visene viser spor etter påvirkning fra middelalderballadene. Jonsson mener at den nordiske balladesjangeren ble utformet i norske hoffkretser på slutten av 1200-tallet, og at dette utgjorde en forutsetning for at de kontinentale versromanene kunne oversettes til knittelvers som balladene, og ikke til prosa (jamfør de eldre oversettelsene).