I motsetning til de danske herrene noen tiår tidligere, som hadde tatt skatt, men ikke avsatt og fortrengt engelske landeiere, forventet og mottok normanniske herrer landområder og titler fra Vilhelm som belønning for sin innsats under invasjonen. Derfor, kanskje for første gang i engelsk historie, krevde Vilhelm endelig og totalt eierskap av bortimot alt land i England, og han krevde også retten til å gi den videre slik han selv fant det for godt. Således var alt land «holdt» på vegne av kongen. Innledningsvis hadde Vilhelm konfiskert landområdene fra alle angelsaksiske herrer som hadde kjempet og ble drept sammen med Harald Godwinson. Han omfordelte det til sine normanniske tilhengere, skjønt en del angelsaksiske familier var i stand til å «kjøpe tilbake» sine eiendommer og titler fra Vilhelm. Disse begynnende konfiskeringene førte til opprør, som igjen førte til ytterligere konfiskeringer, en sirkel som fortsatte bortimot ubrutt i de fem årene som fulgte etter slaget ved Hastings. Ved å slå ned og forhindre ytterligere opprør, bygde normannerne festninger og borger i et uovertruffent antall, innledningsvis av typen motte-and-bailey, en enklere form for borger i tre og jord, men disse ble etter hvert utbygd og forsterket med murere av stein.