Kvalitetene som førte til seier ble funnet på , eller brystplate, som Athene bar som rustning da hun gikk til krig: frykt, strid, forsvar og angrep. Athene dukker opp i Homers som Odyssevs’ veiledende guddom, og myter fra senere kilder framstiller henne på samme måte som hjelperen til Persevs og Herakles. Som vokter av kongers velferd ble Athene gudinnen for gode råd, klok tilbakeholdenhet og praktisk innsikt og for krig. I en grunnleggende myte rapportert av Pseudo-Apollodorus, Athene konkurrerte med Poseidon om å være Athens beskytter. De to gudene ble enige om at hver av dem skulle gi athenerne én gave og at Kekrops, kongen av Athen, skulle avgjøre hvilken gave som var best. Poseidon slo i bakken med sin trefork og en saltvannskilde sprang opp; dette ga athenerne tilgang til handel og vann. Athen på sitt høydepunkt var en betydelig sjømakt, og beseiret den persiske flåten i slaget ved Salamis — men vannet var salt og udrikkelig. I en alternativ versjon av myten fra Vergils ga Poseidon i stedet athenerne den første hesten. Athene tilbød det første oliventreet. Kekrops tok imot denne gaven og erklærte Athene som skytsgudinnen til Athen. Oliventreet brakte innbyggerne ved, olje og mat, og ble et symbol på athensk økonomisk velstand. Robert Graves var av den oppfatning at «Poseidons forsøk på å ta visse byer i besittelse er politiske myter», som gjenspeiler konflikten mellom matriarkalske og patriarkalske religioner.