Idéen om at bildet betegner en hyrde kommer trolig fra den arabiske tradisjonen. Det knytter seg til forestillingen om en stor innhegning av får rundt Nordstjernen. 1700-talls-astronomen Joseph Jerome le Francais de La Lande kaller figuren Custos Boum, Okseholderen, og Bubulus, eller Bubulcus, Oksebonden. Som en adspredelse kan da nevnes at den mytiske grunnlegger av Byblos, regnes som Kronos, nevnt tidligere som en som stjernebildet har representert. En interessant referanse, siden det norske kongehus regner dette som sin fortellings opphavssted, ifølge prinsesse Märtha Louise . Rett ved siden av Bjørnepasseren er den Nordlige Krone, så å si i Hyrdens varetekt. Erhardt Weigel, en tysk astroteolog og professor i matematikk ved Jena Universitetet, kalte konstellasjonen for de tre svenske kronene. Han forsøkte å reformere navnene på alle konstellasjonene og gi dem navn knyttet til europeiske kongehus. Hyrden Boötes er behandlet som Ikarius, som ble drept av hyrdene som han hadde drukket seg full med, men som ikke kjente til konsekvensene, bakrusen, og derfor trodde seg forgiftet av ham. Ikarius hadde fått vinen av Bakkhus/Dionysus. I omtanke for hans datter, Erigones sorg, og hunden Maera, plasserte Jupiter/Zevs hennes far som Boötes, sammen med henne selv som Jomfruen, Noen holder hunden som en av himmelhvelvingens hunder, mest sannsynlig Lille Hund (Canis Minor), men Prudens kalte Nordens Krone for Maera. De tidlige katolikkene oppkalte hyrden etter pave St. Sylvester I . Den første pave etter at den katolske kirke ble sentraladministrert ved kirkemøtet i Nicea 325 , som kom i stand på befaling av keiser Caesar Flavius Constantinus Pius Felix Invictus Augustus Maximus, Kort sagt, Konstantin den store (han ble trolig selv knyttet til stjernebildet Kefeus (Regnet som den royale linjens far, ifølge Hinckley Allen).