De amerikanske myndigheter bestemte i desember 1875 at indianerne i Black Hills måtte forlate området, og de fikk to måneders frist. Dette nektet indianerne å etterkomme, ettersom det også var vanskelig å gjøre oppbrudd midt på vinteren. President Grant gav da befaling om at hæren skulle tvinge dem vekk. Våren 1876 satte hæren igang et felttog der tre hæravdelinger var med. Det første sammenstøtet var slaget ved Rosebud, som endte med at lakotaene lyktes å stoppe framrykningen til kaptein Crooks tropper. Kaptein Crook snudde, og ventet i 2 måneder før han rykket fram igjen. Bare noen dager etter Rosebud-slaget angrep George Armstrong Custer med sine styrker, omtrent halvparten av 7. kavaleri, en stor lakota- og cheyenne-leir på bredden ved Little Bighorn-elva. Resultatet av dette sammenstøtet var at hele Custers angrepsstyrke ble omringet og slaktet ned til siste mann, i alt 258 soldater og flere offiserer, inkludert Custer selv. Det var det største tapet for den amerikanske hæren gjennom hele perioden i krigen mot indianerne.