Loven, som ble vedtatt av en enig Riksdag, trådte i kraft med tilbakevirkende kraft. Den var en legalisering av politiets arrestasjon av de vel 300 kommunistene som hadde vært tilbakeholdt siden 22. juni 1941 i Horserød og gjorde det også fremover mulig å internere og arrestere kommunister med henvisning til at de utgjorde en fare for statens sikkerhet. Tre riksdagsmedlemmer, herunder Villy Fuglsang, ble arrestert med hjemmel i kommunistloven. 150 av de danske kommunistene ble sendt til Stutthof konsentrasjonsleir i Polen, hvor 22 av dem døde.