Sakkyndige kan ha den bakgrunn som retten vurderer som relevant for spørsmålet som skal belyses. I drapssaker og andre alvorlige straffesaker der den tiltaltes psykiske tilstand har vært et tema har tradisjonelt særlig psykiatere vært brukt som sakkyndige; i moderne tid brukes ofte psykiatere eller psykologer som sakkyndige i drapssaker eller i sivile saker der barn er involvert f.eks. ved barnefordeling og i barnevernssaker. Andre leger brukes gjerne som sakkyndige i saker som gjelder en vurdering av skade eller sykdom, eksempelvis i forbindelse med visse straffesaker, forsikringssaker, trygdesaker eller lignende. Sakkyndige kan også ha bakgrunn fra helt andre felt; f.eks. kan ingeniører være sakkyndige i forskjellige typer saker som involverer bygninger eller konstruksjoner, geologer i saker som gjelder grunnforhold, biologer i saker som involverer miljøvern eller dyreliv, og veterinærer i saker som gjelder dyr. I f.eks. Treholt-saken var det oppnevnt offiserer, diplomater og forskere innen internasjonale relasjoner og nasjonal sikkerhet som sakkyndige.