Opprettelsen av Dyrsku’n var et ledd i en nasjonal strategi om å øke matforsyninga i Norge til en sterkt økende befolkning. Kunnskapen om husdyrhold var noe begrenset på gårdene og det var relativt lite produksjon per kyr. Avlen var heller ikke tilfredsstillende i forhold til behovet som styresmaktene så for seg. Dette, i tillegg til premiering av de beste dyra, var starten på arrangementet. Etter innarbeidingen av Dyrsku’n kan vi se en merkbar endring i husdyrholdet i Norge. Fesjå ble avholdt i Vest-Telemark på 1850-tallet for å styrke posisjonen til kurasen telemarksfe. Det første fesjået ble arrangert i Kviteseid i 1856 etter initiativ fra statsagronomen Johan Lindeqvist. Da fesjåene ble en stor begivenhet, vokste det frem et behov for en fast plass med tilstrekkelig areal, og Even Høyesen Nordgarden stilte med et 100 dekar stort område til disposisjon i Seljord. Kommunestyret i Seljord søkte om å få avholde et årlig dyrskue til Indre-Departementet, gjennom Kongelig Resolusjon og deretter til endelig godkjenning i Stortinget 28. november 1865. I februar 1866 løyvet Stortingen 300 Spd. til årlig drift av statsdyrskuet i Seljord, og 750 Spd. til bygging av fjøs. Den 17. september 1866 ble så arrangert. Fjøset står der fortsatt, midt i hjertet av Dyrskuplassen.