Nasjonalgarden ble opprettet som en bevæpnet borgermilits i juli 1789, under den franske revolusjonen, og formålet var å forhindre en kontrarevolusjon støttet av de regulære militære styrkene. Kjennetegnet til Nasjonalgarden var opprinnelig et bånd i Paris' farger, rødt og blått. Den 14. juli 1789 støttet Nasjonalgarden stormingen av Bastillen. Etter dette valgte Ludvig 16. å trekke troppene sine tilbake fra Paris 15. juli, for å unngå borgerkrig. Som et tegn på lojalitet til kongen, besluttet borgerkomiteen som styrte Paris å utnevne Joseph Motier La Fayette til å lede Nasjonalgarden, og at den skulle bære en kokarde med huset Bourbons hvite farge, i tillegg til Paris' farger rødt og blått. Denne kokarden var opprinnelsen til dagens franske flagg. Nasjonalgarden ble assosiert med den borgerlige middelklassen og støtte for konstitusjonelt monarki. Dette endret seg dramatisk sommeren 1792 da , frivillige tropper, vervet seg til garden og Antoine Joseph Santerre overtok kommandoen da markien av Mandat ble myrdet. Etterhvert utviklet garden seg til en republikansk revolusjonsstyrke.