I 2003 ble det åpnet for at folk som ikke stod i sporveisfunksjonærenes fagforening, også kunne ha aksjer i Trikkebyen. I 2010 ble det gjort endringer i ligningsloven som fikk byggeselskapet til å engasjere advokat Hogne Sandanger, for blant annet å få fastslått at beboerne var leietakere og ikke eiere av boligene med tanke på skatt. I 2011 konkluderte advokaten tvert om med at de faktisk eiere. Dermed ble det uklart om selskapets vedtekter var lovlige, og i 2013 ble endringer vedtatt på generalforsamling, slik at aksjonærer ved utflytting skulle selge aksjen, i stedet for å levere den tilbake til styret mot å få tilbakebetalt pålydende verdi. Nå stod aksjonærer med borett fritt til å selge leiligheten til markedsverdien, som da lå på to millioner kroner i snitt. Fagforeningen som siden 1917 satt på 15 % av selskapets aksjer, men uten borett, ønsket å sikre seg sin andel av verdiene, og tok ut anfektelsessøksmål på grunnlag av myndighetsmisbruk. Foreningen mente seg berettiget til en andel av salgene. I 2015 ga Gulating lagmannsrett fagforeningen medhold i dette. Vedtektsendringene var dermed å regne som ugyldige.