Det er ikke kjent hvor Panaretos fant informasjon til sin krønike, det er ingen henvisninger til dette i teksten. Omtrent halvparten av krøniken er viet tiden fra 1349 til 1390, den tid Panaretos selv var en voksen mann. Han kan da også ha brukt eldre mennesker som primærkilde til generasjonen før dette. Historikeren Jakob Philipp Fallmerayer har ved å studere 1400-tallstekster fra kardinal Johannes Bessarion kunne påpeke at et freskomaleri i keiserpalasset i Trapezunt viste portretter av hele det regjerende Megas Komnenos-dynastiet med familier i kronologisk rekkefølge og med korte kommentarer. Dette kunne, ifølge Fallmerayer, lett kopieres og legges til grunn i krøniken. Panaretos gir kronologisk informasjon om herskerne opp til Alexios III på to måter, for det første ved start- og sluttdato for regjeringstiden, og dessuten regjeringstidens varighet. Det er ikke alltid samsvar mellom disse to, noe som tyder på at han har bygd på minst to kilder.