I sitt eksil ble han kjent med den tyske arbeiderbevegelse, og kom til at noe av det han så hadde overføringsverdi til russiske sosiale forhold. Sammen med Plekhanov og andre grunnla han i Genève i 1883 gruppen «Arbeidets frigjøring» (Освобождение труда), og med dette var det russiske sosialdemokrati blitt til. Men allerede på en partikongress i 1903 i London ble bevegelsen splittet i de mer radikale (kalt bolsjeviki fordi de var i flertall ved avstemningen) og de mer taktisk orienterte mensjeviki, som var beredt til taktisk betingede tilpasninger til den tsaristiske orden.