Vi skiller mellom vind som kjennes varmere enn omgivelsene (fønvind) og vind som er kjøligere (for eksempel Mistralvinden i Middelhavet eller Boravinden nord i Adriaterhavet. Katabatisk vind viser til den kjølige typen. Bora er en tørr og kjølig vind som blåser ut over Adriaterhavet og merkes ofte i Trieste og Fiume. Bora kan komme i kraftige støt som pisker opp havet. Bora oppstår særlig om vinteren ved høytrykk over Alpene, Balkan og Øst-Europa, og drivkraften er temperaturforskjellen mellom høye kystfjell og det relativt varme havet. Disse vinterhøytrykkene er ofte stabile slik at Bora kan vare i flere uker. Luften i Bora varmes noe når den synker, men blir ikke så varm som havet og kjøler dermed den varme og fuktige luften over havet slik at det dannes skyer ved kysten. Vinder av Bora-type er vanlig i fjordene på Vestlandet og i Nord-Norge om vinteren, og kan merkes som iskald vind eller storm ut fjordene i Nord-Norge og nordvestover fra Dovrefjell. Mistralen drives av lavtrykk over det relativt varme Middelhavet og høytrykk over Alpene og Cevennene. Lavtrykket suger til seg luft fra innlandet samtidig som Rhonedalen fungerer som en dyse på luftstrømmen. Mistralen kan komme opp i sterk kuling. I Novorossijsk ved Svarthavet og kysten av Bajkalsjøen forekommer det regelmessig bora-type vind.