Historikeren Gerd van den Heuvel ser derimot hen mot sosialpsykologiske årsaker. Allerede i 1780-årene lar det seg spore en beredskap til å forklare negative hendelser og utviklinger med sammensvergelser og komplotter, som for eksempel eller en imaginær adelssammensvergelse som skal ha stått bak den merkelige opptreden hos kommandanten av Bastillen, Bernard-René Jordan de Launay, den 14. juli 1789, og som kostet de Launay hodet. Konspirasjonsteoriene vokste voldsomt da det også ble avdekket enkelte reelle sammensvergelser - eller hendelser som fornuftigvis på den tiden kunne oppfattes som det - som for eksempel kongens forsøk på å flykte til utlandet eller attentatene mot Jean-Paul Marat, Robespierre og Jean-Marie Collot d’Herbois.