Sammenbruddet i de mykenske palassene skjedde ikke brått, men gradvis. Det var antagelig ikke en bestemt årsak, men sammenfallet av en rekke. Jordskjelv er ikke klart dokumentert på fastlandet, krigshandlinger innenfra og utenfor er plausibelt, og bevitnet forsterket festningsverk ved flere steder, som Mykene. Havfolkene kan ha bidratt, men øyene i Egeerhavet synes ikke påvirket. Palass-systemene, som synes å ha hatt interne økonomiske problemer, klarte ikke å overkomme disse og falt gradvis sammen. Produksjonen ebbet ut, den omfattende langdistansehandelen opphørte, og de administrative systemene opphørte, og med det også skriftspråket. Palassene hadde en høy grad av komplekse systemer, men de var små sammenlignet med samtidens riker i Midtøsten i riker som Egypt, Mesopotamia og Anatolia. Perioden etter slutten av det mykensk Hellas, ca. 1100–800 f.Kr., kalles generelt «den greske mørke tidsalderen», men denne betegnelsen er siden gått av moten, grunnet de negative undertonene og nå isteden omtalt mer nøytralt som overgangstiden mellom bronsealderen til jernalderen.