Den faktiske drivkraften i etableringen var Hedvig Maribo. Hun la en plan og la denne frem for Elise Aubert. Deres siktemål var en leseforening for «dannede damer» og da spesielt for dem som hadde dårlig råd, slik at de kunne få adgang til aviser, tidsskrifter og bøker. De fikk også støtte fra samfunnsengasjerte menn som konsul Thomas Heftye og flere pressefolk. Medlemskap var i teorien ikke begrenset til borgerskapets kvinner, men i praksis var det disse som sto i spissen da foreningen ble etablert. miniatyr|Utlånsrommet, biblioteket i Læseforening for Kvinder, Parkveien 62. Bakgrunnen for å opprette en kvinnelig leseforening i Kristiania var den samme som den hadde vært i København to år tidligere. Den ville være et viktig forum i kvinnenes kamp for selvstendighet og borgerlige rettigheter. Den ville gi dem mulighet til utvikling og utdannelse gjennom allsidig lesning, samkvem med betydelige pionerkvinner og adgang til å ytre seg i en større, halvoffentlig forsamling. Den ville gi dem mulighet til å lære demokratiets spilleregler å kjenne. De kunne følge med i tidens kulturelle og politiske strømninger.