Historisk har begrepet røtter i de eldre begrepene embetsstudium og embetseksamen og sikter særlig mot de tre tradisjonelle embetsstudiene med røtter fra den dansk-norske helstaten, teologi, jus og medisin. På 1900-tallet ble begrepet tatt i bruk ved universitetene for å markere skillet mellom disse studiene som rettet seg mot bestemte profesjoner som utdanningen gav et formelt monopol på (dvs. lukkede profesjoner), og andre utdanninger. På denne tiden hadde begrepet embetseksamen blitt tatt i bruk om nesten alle høyere universitetseksamener, slik at begrepet embetsstudium ikke lenger var entydig. Ved Universitetet i Oslo brukes begrepet profesjonsstudium i moderne tid om studiene i teologi, jus, medisin og psykologi, som gir adgang til bestemte lukkede og regulerte profesjoner som prest, jurist (f.eks. advokat/dommer), lege og psykolog.