Det sekreta utskottet var organisatorisk tilsvarende riksdagen med sitt eget kanseli og sine egne och . Riksdagsordningen av 1723 § 18 gav de første bestemmelsene om sekreta utskottets oppgaver. Som dets «egenteliga syssla» ble der oppgitt at det skulle behandle og avgjøre utenrikspolitiske spørsmål, lage statsbudsjett (eldre svensk betegnelse var riksstat) og behandle militære saker (egentlig krigs- och amiralitetskollegiernas rapporter om forsvaret). Dessuten skulle det fungere som bankoutskott. Videre fikk stendene oversende saker av alle slag til sekreta utskottet. I det hele skulle det saksbehandle alle saker som burde holdes hemmelig. Det sekreta utskottet avgjorde selv hvilke saker som var egnet for dets behandling, og kunne dermed ved å utelukke stendene ta hånd om en rekke saker. De instruksjoner som ble gitt til utskottet inneholdt bestemmelser, som i stort sett avsto fra å binde utskottet og dra grensene mellom det og riksdagens plenums maktområde klarere. Utskottets avgjørende innflytelse på utenrikspolitikken var allerede i 1726 fullstendig fastlagt. Som underlag for regjeringen oversendte sekreta utskottet «sekreta bihang»”.