Bygården i Vetrlidsallmennigen 4 (1904) og Turnhallen (Danseteateret) i Sigurdsgate 6 (1908) har begge et tydelig preg av jugendstil. I 1908 tegnet han sin egen bolig Kirkeveien 6, et tidlig eksempel på den kommende nasjonalromantikken. Villaen i Formanns vei 42 regnes som et fint eksempel på bergensstilen i dette område. Villaen i Øvre Kalfarlien 42 (1915) vokser opp av terrenget og er en forløper til Bergensskolen. Konsertpaleet (1918) var opprinnelig konsertsal med 1200 sitteplasser som ble ombygget til fire kinosaler i 1981. Statsarkivet i Årstadveien 22 (1918–1921) regnes som et av hans hovedverk. Han fikk Houens fonds diplom for Statsarkivet i 1924. Reimers tegnet Historisk Museum etter en reguleringskonkurranse i 1918 og bygget sto ferdig i 1927. For Universitetet i Bergen tegnet han også Geofysisk institutt (1928–51). Andre sentrale bygg av Reimers er tinghuset fra 1928, innviet 1933. I 1930 tegnet Reimers garasjen for brødbilene til Smith Sivertsens bakeri i Håkonsgaten 47a. Dette bygget regnes som det første funksjonalistiske bygg oppført i Bergen.