De fleste fangstgropene i Norge er påvist på Østlandet og i Trøndelag. Ofte finnes elggropene på steder i elgtrekk der naturlige hindringer gjorde jakten effektiv. Det hender at de ligger enkeltvis, men det er sjelden. Et fangstanlegg kan omfatte flere hundre groper og strekke seg over mange kilometer. Enkelte steder kan hele dalføre kontrolleres og sperres av. Gropene ligger i rekke på tvers av dyras trekkveier fram til vannkilder og mellom beiteområder. Avstanden mellom gropene varierer fra noen meter til at det kan være vanskelig å få øye på den neste. Mellom dem var det sannsynligvis satt opp trestammer eller skigarder som ved siden av terrengformasjoner som stup, ur, myr og bratte, tvang dyra mot gropene. Ledegjerdene er som regel borte, men rester kan ligge bevart i myr og fuktområder. Slike anlegg ble funnet under arkeologiske utgravninger på Dokkfløy i Oppland. Enkelte steder er det også observert bogasteller i form av nedgravninger i bakken med voll i forkant.