Arkivmateriale om norske arkitekter og norsk arkitektur er spredt hos en rekke institusjoner, og det finnes ingen samlet oversikt. For enkelte historiske arkitekter kan det være svært vanskelig å finne kilder i det hele tatt. Samlingene etter dem finnes dels uregistrert i familiens eie, dels er de avlevert til arkiver og museer – og dels kan de være tapt. Nasjonalmuseet – Arkitektur har Norges største samling av arkitekttegninger samt bygningsmodeller, fotografier og annen dokumentasjon av norsk arkitektur. Tegningssamlingen består av 120 private arkitektarkiv. En del er publisert og søkbart i DigitaltMuseum. Jugendstilsenteret i Ålesund har samlinger av gjenstander, foto, dokumenter, tegninger og bøker. Senteret har bibliotek og arkiv, bl.a. Fürstarkivet, arkivet etter arkitekt Hans Backer Fürst. Det inneholder tegninger og dokumenter fra hele hans karriere, ikke bare jugendperioden i Ålesund. Bergen byarkiv har ca. 50 arkiver med arkitekttegninger, søkbare gjennom oppslagsverket oVe. Samlingene dekker hovedsakelig arkitekter som har virket i Bergen fra 1920-årene og fremover, inkludert arkivene etter Boligarkitektens kontor og Byarkitektens kontor i Bergen. Riksantikvaren har flere arkiver, både med foto og tegningsmateriale, som utgjør en forskningskilde for bygningsvern og arkitekturhistorie. NTNU Universitetsbiblioteket har arkiver etter flere arkitekter og arkitektkontor fra Trondheim og Trøndelagsregionen. Noe er innsamlet gjennom Teknologihistorieprosjektet, der materialet etter NTH- og NTNU-professorer ble registrert og systematisert. Noe er tilkommet som gaver. Her finnes blant annet arkiver etter Johan Meyer, Erling Gjone, Arne E. Holm, Herman Krags arkitektkontor og Sverre Pedersen. Arkivene er søkbare i Arkivportalen. Riksarkivet og flere av statsarkivene har privatarkiv etter arkitekter. Arkivene inneholder i hovedsak tegninger. Det finnes ingen samlet oversikt over disse arkivene, men de er også søkbare i Arkivportalen. Statsarkivet i Trondheim oppbevarer blant annet arkivet etter Bøndenes bygningskontor (1953–87), som arbeidet for «en bedre, en mer praktisk og vakrere bebyggelse i norske bygder». Kommunenes oppbevarer godkjente bygningstegninger. Byggesaksarkivene blir i økende grad digitalisert, delvis også det historiske materialet. Branntakster utgjør en viktig kilde for bygninger som er oppført før det eksisterte noen bygningslovgivning i området, eller hvis byggesaksarkivene er gått tapt. Friluftsmuseenes bygninger utgjør i seg selv dokumentasjon av arkitektur og byggeskikk. De fleste av disse museene har arkiver, foto- og tegningssamlinger som kan være kilder til norsk arkitektur. Flere av dem har publisert bilder og informasjon om bygningssamlingene i DigitaltMuseum. De to største norske friluftsmuseene er Friluftsmuseet på Norsk Folkemuseum med rundt 150 bygninger og Maihaugen, med rundt 200 bygninger.