Danmark gikk fra å være et enevelde til å få en fri forfatning i 1848. Dette førte til store endringer i samfunnet, også i ledelsen av Det Kongelige Teater. Endringene trådte i kraft i 1849. Teateret beholdt «Kongelige» som del av navnet, selv om kongen ikke lenger hadde noe med ledelsen å gjøre. Majesteten hadde fortsatt rett til å benytte den kongelige losje, kavaler- og hoffdamelosjen. Han kunne også, ved spesielle anledninger disponere hele teateret. En direktør ble eneansvarlig for driften. Det alminneligste har vært at dette er en teatersjef med en fortid i statsadministrasjonen. Sammen med teatersjefen ledes virksomheten av økonomiske og kunstneriske soussjefer. I 1935 ble Det Kongelige Teater omfattet av en lov som påla teateret å drive landsdekkende turnévirksomhet. Samtidig nedsatte Folketinget et tilsynsråd til løpende kontroll av økonomi og drift. Denne ordningen eksisterte til 1991, da teaterloven ble endret slik at Det Kongelige Teater ble en statlig virksomhet med et styre på åtte medlemmer, utpekt av kulturministeren.