På slutten av 1900-tallet var det en gjenoppblomstring av interessen for de Sade; ledende franske intellektuelle som Roland Barthes, Jacques Derrida og Michel Foucault utga studier av filosofen, og en interesse i de Sade blant forskere og kunstnere fortsatte. Innenfor de visuelle kunstarter hadde mange surrealistiske kunstnere interesse i marki de Sade. Han var omtalt eller feiret i surrealistiske tidsskriftet, og fremmet av figurer som Guillaume Apollinaire, Paul Éluard og Maurice Heine; Man Ray beundret de Sade ettersom han og andre surrealister så på ham som et frihetsideal. Det første surrealistiske manifest i 1924 annonserte at «Sade er surrealist i sadisme», og utdrag fra det opprinnelige utkastet til ble utgitt i . I litteraturen er de Sade referert til i flere skrekk- og science-fiction-forfattere (og forfatter av filmen ) Robert Bloch, mens den polske science-fiction-forfatteren Stanisław Lem skrev et essay som analyserte spillteori og argumenterte for satsingen i de Sades Den norske forfatteren Nikolaj Frobenius skrev i 1996 om de Sade i romanen Den franske forfatteren og filosofen Georges Bataille var inspirert av de Sades skrivemetode om seksuelle overskridelser og har gjort dyptpløyende studier av de Sade som filosofisk tenker.