Ordet ble på 2000-tallet i økende grad problematisert, selv om Språkrådet mente ordet tradisjonelt er «normalordet på norsk for folk med svart eller mørkebrun hudfarge» og i offentlige debatter til omkring 2010 forsvarte samtidsbruken av ordet i norske dialekter og offisiell språkbruk. Ordet ble i 2000-årene brukt av politiet og ledende politikere. En gallupundersøkelse i 2007 fant at 60 % av Norges befolkning mente neger var et nøytralt ord som de syntes det var greit å bruke, og Språkrådet mente kritikken av ordet var et Oslofenomen, mens utenfor Oslo «oppfatter folk dette som et helt nøytralt ord som er veldig naturlig for folk å si». Språkrådet mente at debatten i dag er globalisert og særlig påvirket av språkbrukstradisjoner i engelsk. De kompliserte debattene om ordene og i USA har ofte vært trukket inn i den norske debatten, ofte uten å skjelne klart mellom dem. – idag ofte omtalt med eufemismen «n-ordet» – er et særamerikansk ord med en rasistisk historie, men har helt andre konnotasjoner i USA enn det generelle ordet som tilsvarer neger på norsk, . Debattene førte til at ordet i løpet av 2000-årene gikk ut av bruk i offentlig språkbruk i Norge, og ble definert av Språkrådet som et «sensitivt ord». Fra 2010-årene, særlig etter oppmerksomheten Black Lives Matter-bevegelsen fikk i offentlig diskusjon også globalt, har ordet allment vært frarådet og oppfattet som diskriminerende og krenkende.