I 1889 ga von Suttner ut den pasifistiske romanen (norsk utgave 1891), som vekket stor oppmerksomhet og gjorde Bertha von Suttner til en av fredsbevegelsens fremste talspersoner. Boka ble populær, og Alfred Nobel skrev at den burde oversettes til alle verdens språk. I 1891 grunnla hun den østerrikske fredsforening, som hun selv ble leder av, og i 1892 inspirerte hun til grunnleggelsen av den tyske fredsforening (). Von Suttner hadde et nært samarbeid med fredsprisvinneren fra 1911, østerrikeren Alfred Hermann Fried. Sammen etablerte de i 1892 tidsskriftet som bragte artikler om nedrustning og voldgift, fredsbevegelsens fanesaker. Gjennom hele livet brevvekslet hun med en rekke personer, blant annet Alfred Nobel. Brevvekslingen med Nobel viser hvordan hun stimulerte hans engasjement for fredssaken og oppfordret han til å skrive inn en fredspris i sitt testamente.