Togene på Djursholmsbanan var dampdrevet, men ble elektrifisert da banen bygde sin egen kullfyrte kraftstasjon i Stocksund havn, nær Stocksund jernbanestasjon. Hvordan et av banens venteskur så ut kan man fremdeles se på Roslagsbanans hodepass, Vendevägen. Ved Långängen fantes også en 12 meter lang perrong. I 1925 ble linjen forlenget slik at l den kom noe nærmere bebyggelsen i Stocksund. Linjene nord og øst for Djursholms Ösby var eiet av Djursholmsbanan, mens togene delte spor med den dampdrevne Rimbo-banen Stockholm–Roslagens Järnvägar (SRJ) mellom Djursholms Ösby og Stockholms østbanestasjon. Fra østbanestasjon kunne Djursholm-togene påneget spor komme nærmere sentrum ved Engelbrektsplan. venstre|miniatyr|Djursholm Ösby jernbanestsjon i 1926 med DjB sporet til høyre mot det sentrale Djursholm. En annen linje i den vestlige delen av Djursholm ble åpnet i 1910. Den gikk til Altorp. Den opprinnelige planen var å koble de to linjene i nord, slik at passasjerer sapp å reise hele veien rundt Djursholm, men den nye linjen ble til slutt i stedet lagt til de nye nabolaget Näsbypark i kjøpesenteret i Täby kommune.