Den 15. mai 1934 gjennomførte statsminister Kārlis Ulmanis et statskupp uten at president Kviesis - hans partifelle - var informert om det. Under kuppet ble kommunikasjonen til Riga festning hvor presidenten residerte, brutt, men han som hærens øverstkommanderende gjorde ingen forsøk på å hindre kuppet. Ulmanis informerte presidenten natt til 16. mai om at Saeima (parlamentet) var oppløst og konstitusjonen var suspendert. Kviesis protesterte ikke, og han fortsatte med å utøve sin presidentgjerning til utløpet av perioden i 1936 uten å ha noen reell makt. Han signerte alle lover fra Ulmanis' regjering, og hans eneste notable gjerning var å åpne Frihetsmonumentet i Riga den 18. november 1935.