I 1075 fortalte Sòngs statsminister Wang Anshi keiser Shenzong av Song at Đại Việt nesten hadde blitt ødelagt av Champa, og at riket hadde under titusen overlevende soldater, og at dette dermed ville være en god anledning til å annektere Đại Việt. Sòng-keiseren mobiliserte soldater og utstedte et dekret som forbød alle rikets provinser å handle med Đại Việt. Da Lý-keiseren Lý Nhân Tông hørte om dette, sendte han Lý Thường Kiệt og Tôn Đản til Kina med mer enn 100.000 soldater for å utføre et preemptivt angrep mot Sòng-soldatene. I det følgende førti dager lange slaget nær dagens Nanning seiret Đại Việt-soldatene, og tok til fange generalene for tre Sòng-arméer. I 1076 inngikk Sòng en allianse med Champa og Khmerriket og sendte soldater for å invadere Đại Việt. Lý-keiseren sendte igjen Lý Thường Kiệt, en av Đại Việts store strateger, som satte opp stolper i Như Nguyệt-elva før han lokket Sòng soldatene inn i en felle hvor mer enn 1000 kinesiske soldater ble drept, slik at kineserne ble tvunget til å trekke seg ut av landet. Ifølge legenden var det også rundt denne tiden at Lý Thường Kiệt skrev det berømte diktet ("Sørlandets fjell og elver"), som hevdet vietnamesernes rett over Đại Việt. Dette diktet har blitt regnet som Việt Nams første uavhengighetserklæring.