En viglysing var i det norønne samfunnet den juridisk fastsatte kunngjøringen av drap ved drapsmannen selv. Viglysinger blir nevnt allerede i Gulatingsloven og forble sentrale fram til langt ut i dansketiden. I Mannehelgebolken i Gulatingsloven står lov 156 “Um Viglysing”. Denne loven gjennomgår svært detaljert hvordan en viglysing må gjennomføres for at et drap ikke skulle regnes som et mord. Et drap var på den tiden ikke nødvendigvis ulovlig i seg selv; det som skilte, var om drapet var begått på en lovlig eller en ulovlig måte. Det store skillet med hensyn til drap, og f.eks også tyveri av eiendeler, var om det ble gjort åpenlyst eller i hemmelighet. Denne loven ble også, med noen få forandringer, videreført i Magnus Lagabøters Landslov.