Faghistorisk er begrepet myntet på, og sammenfaller til en viss grad med, vitenskapelige tilnærminger til kriminalitetbekjempelse og -forebygging, altså administrativ virksomhet innen særlig kriminalpoliti og rettsmedisin. Mens begge «formene» for kriminologi kan benytte metoder og teorier fra mange ulike vitenskapsformer (og slik sett heller er et fagfelt enn en egen vitenskap), relateres den «politifaglige» oftere til biologi, psykologi og psykiatri, mens den «akademiske» oftere relateres til sosiologi og andre human- og samfunnsvitenskapelige tradisjoner. Den «akademiske» kriminologitradisjonen var historisk gjerne forstått som en gren av sosiologien, og det er en flytende overgang mellom sosiologi og kriminologi.