De dannes ved en slags «omvendt konveksjon». I en cumulonimbussky vil varm, fuktig luft stige til toppen av troposfæren. Over troposfæren er luftlagene mer stabile, og dette stanser den vertikale luftbevegelsen, og den stigende luften blir i stedet presset horisontalt ut fra toppen av skyen (kjent som amboltsky). De skyfrie områdene under amboltskyen er kjøligere, og temperaturforskjellen mellom de to luftmassene fører til en instabilitet under ambolten. Dette fører til at lommer med varm og fuktig luft i skyen blir ført nedover. Denne omvendte konveksjonen blir forsterket av tyngdekraften og fallende nedbør i skyen. De synkende luftbevegelsene fører til at den varme, fuktige luften kondenserer i det tørrere luftlaget under skyen, og det blir dannet kuleformede utvekster som henger ned fra undersiden. Disse kan dekke et stort område.