Hester spilte en avgjørende rolle i foreningen av de kinesiske statene. Å føre krig med hester, enten stridsvogner eller kavaleri, hadde store fordeler, men Kina hadde mangel på tilgang på store hester, som måtte innføres over distanser fra Sentral-Asia. Behovet for hester førte til bitre kriger i nord i flere århundrer. Han-keiser Wudi, som styrte i tiden 140-87 f.Kr., la slikt vekt på hester at han organiserte kostbare krigstokt for å øke Kinas grenser mot vest. De kjøpte også hester i bytte med silke, noe som førte til opprettelsen av Silkeveien. «Hester er grunnlaget for militær makt, den største ressursen til staten,» skrev Ma Yuan, Han-general fra nordlige Kina, i det første århundret e.Kr. Han sendte 60 000 soldater vestover i jakt på hester, og skaffet 3 000, men kun en tredjedel trygt til Kina. Tang-dynastiet (618-907 e.Kr.) begynte sitt styre med 5 000 hester, men i løpet av noen få tiår hadde de økt antallet til 700 000 med aggressiv avl, og selv da var det behov for flere, som ble kjøpt dyrt med silke, og senere med te. Til sist førte den kroniske mangelen på hester til katastrofer, utløst av erobringene til Djengis Khan, men da var stridsvognene for lengst blitt utdatert for kavaleri.