Trommesyke oppstår som regel av én av følgende to årsaker: Mikrobene i vomma har startet en feilgjæring, som følge av for mye lettfordøyelig fôr i forhold til tungfordøyelig grovfôr. Da begynner mikrobene å formere seg kraftig, samtidig som de bryter ned næringen i fôret. Alle friske drøvtyggere produserer en viss mengde med gass hele tiden, denne «rapes» opp etter som den blir produsert i vomma. Hos ei voksen ku kan dette dreie seg om 800-1400 liter i døgnet. Disse gassene er hovedsakelig karbondioksid og metan samt små mengder av andre gasser. Overproduksjon av gass kan imidlertid forårsake sykdom. Det kan også være fremmedelementer i fôret som forårsaker at mikrobene produserer ekstra meget gass. I noen tilfeller har man ikke sørget for riktig balanse mellom ulike mikrobetyper i det mer lettfordøyelige grovfôret. Når det på denne måten dannes gass i vomvæsken blir det bobler og skum på overflaten og små gassbobler i hele vomvæsken. Det blir et undertrykk i vommen som kan sammenlignes med effekten av å skru opp korken på en brusflaske. Skummet i vommen vil, sammen med gress og andre eventuelt andre legemer, flyte opp til punktet der vommen er forbundet med spiserøret. Det danner seg en propp som forhindrer at vomgassen kan slippe ut. Gassen vil i stedet blåse opp vommen som en ballong. Den andre hovedårsaken til trommesyke er at et fremmedlegeme, for eksempel en kålrot, har satt seg fast i halsen på dyret.