Kontreadmiral Christian Lerche leide en husmannsplass under Elgeseter gård. Dette var starten på oppbyggingen av Lerchendal gård. Lerche solgte til bergskriver Gert Busch og flyttet til Danmark. Den rike trondhjemskjøpmannen Otto Beyer arvet Lerchendal etter sin onkel Gert Busch da han døde. Det ble dårlige tider for handelshusene i Trondheim. Otto Beyer gikk konkurs og måtte selge Lerchendal etter bare fem år. Gården ble kjøpt på auksjon av magistratpresident Jan Blom. Blom solgte til kjøpmann Christian A. Lorck. Lorck kjøpte også en parsell av Elgeseter, som ble lagt til eiendommen. Lerchendal ble matrikulert som selvstendig bruk, med gårdsnummer 62 og bruksnummer 6. Lorck døde i 1828, men hans enke beholdt Lerchendal til 1834. Da kjøpte hennes eldste sønn, konsul Jens Schive Lorck, gården, men han døde kort tid etter at skjøtet på gården var utstedt. Kjøpmann Ole Moe overtok gården. : Ole Nicolaisen Berg kjøpte stedet og gjorde det om til et forlystelsesetablissement. I annonser i ble det i perioden 1844–1846 reklamert for diverse underholdning; fra hornmusikk til oppsending av varmluftsballong. Stedet kaltes i annonsene «Lerkendal Pavillon». Det ble fortsatt drevet vanlig jordbruk på gården i denne perioden. I tillegg ble den brukt som bevertningssted. I omtrent denne perioden ble deler av bygningen brukt til skole for områdene Singsaker og Tempe/Valene. Eiendommen Lerkendalsminde ble utskilt. Gjenværende del av Lerchendal ble solgt til John Evensen Sæther. Restauratør C. Sorkstad kjøpte Lerchendal. Herredskasserer Lars Sæther kjøpte av Sorkstad. Dyre Halse og Tobias Lund overtok gården, som de siste private eierne av Lerchendal. Dette året kjøpte Trondheim kommune eiendommen. Under og etter første verdenskrig var det stor bolignød i byen, og kommunen ominnredet hovedbygningen til seks mindre leiligheter, som husvære for ubemidlete familier. Trondheim Stadsarkitektkontor sto for utformingen. Eksteriøret ble beholdt, bortsett fra at det ble gjort noen endringer i inngangspartiet. Dette er senere stort sett tilbakeført til utformingen det hadde før ombyggingen. 48 dekar ble lagt ut til område for Lerkendal hagekoloni. Hovedbygningen ble fredet dette året. Fredningen stilte visse krav til behandling av bygningen, men gårdsanlegget forøvrig forfalt. Hovedbygningen ble brukt som boliger helt frem til NTH overtok den. Lerkendal stadion åpnet, anlagt på et område utskilt fra Lerchendal. NTH overtok området med bygningene (bnr 400; 18 449,8 m²) og et større område i tilknytning til dette (bnr 401; 50 998,9 m²). Et område på i overkant av 11 000 m² fikk bruksnummer 450 i 1979. Grunnen eies fortsatt av NTNU, men SINTEF har en festeavtale, og har oppført et større bygningskompleks på eiendommen. Bnr. 401 ble sammenføyd med gnr. 405, bnr. 177.