På slutten av 1970-årene hadde en greid å forbedret balansen mellom verkets avdelinger og kraftig økt kapasiteten i stålverket til nærmere 800 000 tonn. Skipsprofilverket var Jernverkets mest moderne anlegg med en kapasitet på over 200 000 tonn per år. Imidlertid var det på denne tiden en stadig økende overkapasitet i skipsbyggingsindustrien, slik Jernverket ikke greide å få solgt mer enn 75 000 tonn per år. Stålkrisen gjorde sin innvirkning på resultatet for Jernverket fra 1975 av, men allikevel greide en å øke omsetningen frem til 1976, med et salg på 800 millioner kroner. I 1977 gikk jernverket over til produksjon for lager. Likviditeten ble da svak og overskridelsene ved utbyggingene ledet til at det ble tatt store låneopptak. Gjelden øket sterkt og ved inngangen til 1978 var gjelden kommet opp i én milliard kroner. I realiteten var Jernverket konkurs, men nye tilskudd og lån ble gitt for å holde bedriften gående. Selskapet hadde på denne tiden 2000 ansatte, som fikk forkortet arbeidstid. Det ble til at staten måtte bevilge penger for å holde selskapet gående.