Landet i Alpene fikk politisk identitet i det som i dag er fyrstedømme Liechtenstein i 814 med dannelsen av et underland til nedre Raetia. Grensene har forblitt uendret siden 1434, mye takket være Rhinen, som har beskyttet lilleputtstaten mot det hellige romerske riket og Sveits' kantoner. Fyrstedømmet er utgått fra Liechtenstein-slektens erhvervelse av herskapet Schellenberg (1699) og grevskapet Vaduz (1712). Den tyske keiser Karl VI opphøyet grevskapet og liechtensteinerne i riksfyrstestanden.