Ved innseilingen til Sorrento lå det et gammelt tempel-fyrtårn, liksom på Lindos og Kapp Sounion utenfor Athen. Da man i 1990 gravde ut området her, ble det funnet en mengde skår av knuste drikkebegre. Det tolkes som at sjøfolk har drukket et offer til Athene her, som takk for å ha kommet seg trygt rundt odden. På 800-tallet f.Kr var området blitt kolonisert av grekere fra Euboia nær Athen, og de hadde tatt gudinnen sin med seg. De må ha drevet utstrakt handel, for mynter fra sørlige Frankrike er funnet i Sorrento. To rester fra gresk tid preger fremdeles byen: Rester av den greske bymuren i vulkansk stein, som ikke ble fornyet før i 1551, og dagens veinett, hvor man beveger seg på gater som ble anlagt av grekerne. Den ene av de fem byportene heter stadig . Gateplanen, med rette gater øst-vest, ble bevart av samnittene, som overtok etter grekerne i 420 f.Kr, og senere romerne. Under samnittene sluttet Sorrento seg liksom Stabiae til Nocera-forbundet. Da det ikke ble slått lokal mynt her, har det ikke vært en selvstendig by. I 90 f.Kr måtte samnittene gi tapt for romerne. Sullas general Papius Multius la Stabiae i ruiner og undertvang Surrentum, og begynte året etter den romerske koloniseringen. Liksom i Pompeii tildelte han romerske veteraner lokale eiendommer. Flere veteraner fulgte under Augustus. Regionen virket forlokkende også på romerske rikfolk, og snart begynte luksusvillaene å reise seg.