Bare Kola-, Kvithavs- og karelske massiv er fra arkeikum, mens den fennoskandiske grunnfjellsprovinsen og de to terranene i sør er fra proterozoikum. Umiddelbart vest for den fennoskandiske platen oppstod det en meget stor intrusivprovins omkring 1800-1600 millioner år siden, som dekker hele det midtre Sør-Sverige. Vest for denne provinsen følger den 1700-900 millioner år gamle , som er en omformet del av det gamle baltiske kratonet fra sen proterozoikum. Hovedregelen er at fjellplatene er eldst i nordøst, og yngst i sørvest. Under hele danningen av Baltika-kontinentet lå dette hektet sammen med Grønland og videre Laurasia, og stadige sammenstøt med disse to samt kontinentet Amazonia i sørvest, førte til at det oppstod stadig nye kollisjonsfjellkjeder i vest som «la seg på hverandre» og bygde på kontinentet i vest fortløpende. Sørlandet og Vestlandet er således de yngste delene av det Baltiske skjold, om lag en milliard år gamle.