Tidligere var det antatt at veien gjorde en sving mot øst for å gå utenom den såkalte «Olavskirken», men senere er det klarlagt at stretet kom til lenge før kirken, og at det krokete forløpet skyldes at den fra kongsgårdanlegget nord på Nidarneset og sørover måtte gjøre en sving for å gå utenom en vik, «ei lon», elva hadde dannet. Byens handel utfoldet seg i stor grad bak bryggerekkene langs elva, så stretet hadde en viktig posisjon og funksjon, både sosialt og transportmessig.miniatyr|Fig. 3: Utdrag fra Trondheim Magistrats branntakst (1767) for «Kramboedgaden» (Krambugata). Nr. 444: Eksempel på kjøpmannsgård; for Hr. Etatzraad Møllman: 1: forhusbygning 2: sidebygning med kammer, stue og kjøkken 3: sidebygning mot sør, størhus, stall 4: tverrbygning og 5: et stabbur|alt= På det eldste kjente kartet over Trondheim, Nauclérs kart fra 1658, vises det at sør for dagens Thomas Angells gate går eiendommene langs Krambugatas østside helt ned til Nidelven (fig. 1: gate nr. 43). I dokumentet står det blant annet: «De som før brannen bodde på den ene side av Krambugata, hadde sine gårder gående like ned til sine sjøbrygger og elven». Tomtene var inntil 130 m lange, og bebygget med både bolighus, ofte med kjeller, og ulike gårdsbygninger og uthus. (se eksempel i fig. 3).