Velkjent er likeså hans kunnskapsteori, kalt Münchhausens trilemma etter Baron von Münchhausen. Det dreier seg da om vitenskapelig legitimering; alle forsøk på legitimering er dømt til å mislykkes, såvel ved deduksjon som andre etter andre måter, ettersom bevisningen er oendelig derom intet premiss tas for gitt. Albert foreslår at vitenskapsmannen bør se til konsekvensenr av en tenkemåte i stedet for å prøve å finne en solid grunn for sannheten.