Samtidig er det ikke omstridt at visse deler av biologien er nomotetiske: Den komparative biologien har avdekket mange klare sammenhenger på tvers av arter. Eksempler er forholdet mellom klima og kroppsstørrelse (Bergmanns regel m.fl.), mellom populasjonsstørrelse og gendrift (demografisk stokastisitet) og så videre. Disse lovmessighetene betegnes gjerne som «regler», ikke som «lover». Til forskjell fra fysiske lover er biologiske lovmessigheter gjerne av statistisk art, slik at enkelte arter som «følger regelen», ikke er uvanlige. Dette har ført til debatten om det i det hele tatt fins biologiske naturlover – i den forstand at ett moteksempel ville være nok for å motbevise loven (jf. falsifiserbarhet). Mange vitenskapsfilosofer anser imidlertid naturlig seleksjon som en fullgod naturlov på linje med fysikkens og kjemiens naturlover. Man antar altså at eventuelle ukjente livsformer (på andre steder i universet, eller til andre tider, eller basert på andre kjemiske forbindelser enn på jorden) vil gjennomgå evolusjon ved naturlig seleksjon.