Skillet mellom sosiale fellesskap er basert på tanken om at det finnes bare to former for viljeshandling. En sosial aktør som følger særviljen ser på seg selv som et redskap som oppfyller fellesskapets mål. Ofte er det snakk om en underliggende, ubevisst kraft. Fellesskap dannet rundt en særvilje kalles . Vilkårsviljen er den andre form for vilje. Aktøren ser da på det sosiale fellesskapet som et redskap for å fremme hans personlige mål; vilkårsviljen er målrettet og fremtidsorientert. Slike fellesskapsgrupper kalles . Medlemskap i er selvoppfyllende, mens er et instrument for dets medlemmer. Teoretisk sett er disse to normsett strengt atskilte, men i empirisk, anvent sosiologi blir de alltid innfiltrert i hverandre.