Den rotunde som er på Munkholmen i dag, plassert på øyas høyeste punkt, er sannsynligvis bygd med utgangspunkt i ruinen eller på grunnmuren av den gamle klosterkirken gjengitt på seglet. Rotunden har bygningsdeler i kleberstein, slik som dørportal i øst og vinduer, fra middelalderen. Rotunden er 15,2 meter i indre mål (19,2 i ytre). Det er identisk med eksempelvis rundkirken Hagby ved Kalmar og med Nidarosdomens høykor i øst (ca. 1180). Rotunden følger murene i Nidarosdomens høykor og de fire tårnene svarer til kapellene. Rotunden har da mål som svarer til den indre arkade i Den hellige gravs kirke i Jerusalem. Dersom det benyttet karolingiske fot (1 fot=33 cm) og som var i bruk ved oppføring av blant annet danske romanske bykirker og klostre, får rotunden på Munkholmen en omkrets på 144. Den symboltunge omkretsen på 144 er et mål hentet fra omtalen av det himmelske Jerusalem i 21:17. Det er også et mye brukt numerologisk symbol ottonsk arkitektur. Nidarholms mål er således identisk med Karl den stores rundkirke i Aachen fra rundt 800 (se Aachenkatedralen). Den har en indre rotunde med diameter på ca. 15 meter og en omkrets på 144 karolingiske fot. I Norge ble det brukt i Olav Kyrres Kristkirke på 1000-tallet. Rotunden på Munkholmen har dermed, akkurat som rundkirken i Aachen og Olav Kyrres Kristkirke i Nidaros, mål som er ment å være et bilde på det himmelske Jerusalem. Dette er ikke tilfeldige mål. I middelalderen var svært viktig i arkitekturen, basert på en innflytelsesrik avhandling i numerologi fra 1951 av Pietro Bongo.