Borgerrettsbevegelsen hadde sine røtter den evangeliske menigheten til Bartholomäuskirka i Berlin. I sitt første opprop formulerte kravet på frihet og verdighet for alle og målet av et solidarisk selskap med rettsstatlighet og samsvar mellom økonomi og økologi. I november 1990 initierte borgerbevegelsen de såkalte «runde-bord-samtalene» hvor alle partiene og bevegelsene fra regjeringen og opposisjonen deltok. Det «Runde Bordet» ble et politisk ytringssted og hadde et slags kontrollfunksjon hvor regjeringspartiene måtte reagere på opposisjonens kravene og spørsmålene.