Storglomvatnet og Fykanåga er et betydelig vassdrag og tidlig ble potensialet i dette vurdert utnyttet. I 1898 kjøpte lensmannen og kirkesangeren i Meløy sammen fallrettighetene i elva. Imidlertid solgte de rettighetene noen få år etter til Ragnar Schjølberg i Bodø og Ole Wilhelm Lund, henholdsvis forretningsmann og ingeniør, som stiftet Glomfjord Aktieselskap. I sitt selskap hadde også de svenske investorer. Deres hensikt var å bygge en stor kraftstasjon og lage en fabrikk for utvinning av nitrogen. Selskapet ble stiftet i 1912, syv år etter at Norsk Hydro ble etablert og denne typen industri var kommet i gang på Notodden og Rjukan. Imidlertid ble Haber-Bosch-prosessen kjent i 1914 og da var ikke lenger dette aktuelt, men innen da var kraftverk i Glomfjord allerede under bygging. Det ble til at staten kjøpte kraftverket. Samtidig som dette skjedde hadde det blitt etablert et selskap for å bygge et smelteverk for sink i Glomfjord, Glomfjord Smelteverk AS. Dermed kunne staten inngå avtale om kraftlevering til denne bedriften. Til denne virksomheten leverte Glomfjord kraftverk strøm fra to aggregater i 1920, og fra 1922 ble en tredje generator satt inn. Frekvensen var på 25 Hz (50 Hz var det vanlige).