Jomaforekomsten ble oppdaget allerede i 1910, men på grunn av utbruddet av første verdenskrig ble utbyggingen lagt på is. Ironisk nok var det tyskerne som fattet ny interesse for forekomsten under andre verdenskrig, og de foretok også elektromagnetiske målinger for å kartlegge omfanget. Etter krigen ble det fattet nytt initiativ til utvinning. I 1969 godkjente Stortinget planene for en utbygging av anlegget, og i 1972 startet utvinningen. I perioden frem til nedleggelsen 30. mai 1998 ble det totalt hentet ut 11,453 millioner tonn sulfidmalm, ca. halvparten av den anslåtte totale forekomsten på 22 millioner tonn. Av malmen ble det utvunnet 624 000 tonn kobberkonsentrat og 243 000 tonn sinkkonsentrat. Den mest kobberrike malmen utgjorde 6,85 millioner tonn som i gjennomsnitt inneholdt 1,7 % kobber og 1,11 % sink. Malmen hadde også et meget høyt svovelinnhold, men det lyktes aldri å få til en økonomisk lønnsom utvinning av svovel fra bruddet.