Under Hadrian sluttet Roma gradvis å være et kultursentrum, gresk overtok som det intellektuelle hovedspråket, og ikke-kristen litteratur på latin gikk inn i en nedgangstid. Hadrian selv var lidenskapelig opptatt av gresk kultur, selv om Dio Cassius forteller at han forbød lesning av Homer. Han besøkte Athen fire ganger etter at han ble keiser. Han gav byen en ny akvedukt og reiste flere byggverk der enn i Roma, slik at Athens sentrum nærmest ble dominert av hans arkitektur. Han lot oppføre et Pantheon, men i motsetning til Pantheon i Roma er ikke dette bevart. Like ved lot han bygge et bibliotek på 80 x 140 meter med et indre hageanlegg. Utenfor bymuren lot han oppføre et gymnas med hundre søyler fra Libyas steinbrudd. I 131-132 innviet han et kolossalt tempel for Zevs som opprinnelig var påbegynt på 500-tallet f.Kr. Pausanias beretter at de greske koloniene reiste en hel serie statuer av Hadrian foran tempelmuren; den aller største, en ren koloss, var reist av athenerne selv. Hadrian innstiftet også en panhellensk fest for Zevs, feiret hvert fjerde år med idrettsleker og tilreisende fra nær og fjern. Han tok i den forbindelse tilnavnet Olympios, som om han var det jordiske speilbildet av den olympiske Zevs.