Siden steg han raskt i gradene inntil han i 1638 ble oberst i Västgöte kavaleri. Undertiden utviste han det mot som senere gjorde ham til en av Sveriges fremste helter. Under Hannibalfeiden forsvarte han Göteborg mot dansk-norsk angrep, og ble etter krigen utnevnt til landshøvding for Skaraborgs län. I 1654 ble han friherre og innlemmet i den svenske høyadelen. Under krigen mot danskene i 1657 ble han generalmajor, og fikk kommandoen over troppene som opererte mot Norge. Etter freden i Roskilde ble han utnevnt til guvernør over det nye svenske länet Bohus. Da Karl X Gustav gikk til angrep på Danmark-Norge i 1658, fikk Stake i oppdrag å gå mot Norge. Etter denne krigen fortsatte han som guvernør for Bohuslän, en stilling han hadde til sin død i 1677. Han er ansett som en av Sveriges dyktigste feltherrer og gjorde mange bragder for sitt land.