Befolkningsstørrelsen ble påvirket av de stadig gjentatte koppeepidemier: tre ganger 1771-81, 1837-38, 1855, 1861 og 1866. Meslinger herjet i 1846 og kolera i 1851. Mot slutten av 1800-tallet og frem til 1915 herjet tuberkulosen. Krig var ikke en bidragende årsak til de demografiske forandringene, selv om siouxangripere iblant drepte noen arikara og bidro til kortere sultperioder.