Jesus tok klart avstand fra rituell religion uten forvandlet liv. De Johanneiske skriftene, evangeliet i særdeleshet, har en klar spiritualistisk profil og kan fungere legitimerende på en slik forståelse. Evangeliet mangler beretningen om det som tolkes som en innstiftelse av nattverden, men det har klare assosiasjoner til både brødet fra himmelen, til den «nye vin» osv. Likevel er det både i assosiasjonene og i gjengivelsen av de syv miraklene, samtalene og handlingene en spiritualistisk undertone som er merkbar. Når tilhørerne ikke oppfatter denne undertonen, benytter forfatteren humoristisk ironi for å anskuelig gjøre det enda bedre. Jesu bønn: viser at han ønsker at hans kropp skal være tilstede i verden.