Zoonosen meslinger har sitt opphav i kvegpest og valpesyke. Forkjølelse og influensa stammer fra ender, griser og hester, mens kukopper ble til menneskehetens svøpe, kopper. Disse sykdommene oppstod i bondesteinalderens små, isolerte samfunn, der kanskje 80-90% døde av dem i første omgang, mens resten ble immune. Forskerne mener at tuberkulosen beveget seg fra drøvtyggere til mennesker i egyptisk bondesteinalder. Spor av tuberkulose er funnet i skjeletter fra Nubia og Egypt fra ca. 3000 f.Kr. Tuberkulosen var nådd til Danmark ca. 500 f.Kr. Zoonosen rabies ble beskrevet i Babylon ca. 2000 f.Kr. I den urolige bronsealderen, hvor lange tørkeperioder tvang kvegeierne ut på vandring med dyreflokkene på jakt etter nye beiteområder, ble smitte fraktet til befolkningsgrupper uten motstandskraft. Ca 400 f.Kr beskrev Hippokrates virussykdommer som kusma og influensa, samt parasitt-sykdommen malaria og bakterie-sykdommene difteri og tuberkulose. Men befolkningsgruppene var ennå for små til at kopper og meslinger var blitt menneskenes faste følge. Det ser ut til at zoonosenes smittestoffer ble i bondesteinalderen, mens bronsealderens vandringer og dem.