Silenos opptrer i skriftene til Arthur Schopenhauer som ga sin tilslutning til hans mest berømte utsagn at «det beste for en mann er ikke å bli født». Via Schopenhauer, diskuterte Friedrich Nietzsche «visdommen til Silenos» i , 1872 (, 1969). I løpet av slutten av 1800-tallets Tyskland og Wien, ble symbolismen fra antikkens Hellas tolket på nytt gjennom et freudiansk prisme. På rundt samme tid benyttet Wiener Sezession-kunstneren Gustav Klimt den uærbødig, lubne Silenos som et motiv i flere verker for å representere «begravde instinktmessig krefter».