I Nord-Gudbrandsdalen tok kvinnene på begynnelsen av 1800-tallet i bruk livkjolen. Norddalskvinnene utviklet livkjolen til et festantrekk ved å sy om todelte 1700-tallsdrakter de hadde liggende. Livkjolen fikk navn etter hva slags tøy stakken eller livkjolen var laget av. Livkjolen, norddalskvinnenes folkedrakt, var i bruk helt frem til de første tiårene av 1900-tallet. På dette tidspunkt skiftet folkedrakten identitet og ble bunad – bare brukt til høytid og fest. Bunadskjorta er i lin eller bomull med kryssesting med slyng, trådtunger og ev. nupereller. Kofte/trøye i svart klede er ytterplagget til denne bunaden. Damasktøyet til denne drakten veves nå i Norge og er rekonstruksjoner av 1700-tallstøy.