Begge de store herskerslektene i Norge, ynglingeætten og ladejarlsætten, legitimerte sin status ved hjelp av en bryllupsmyte. På samme måte som ynglingeætten fikk sin legitimasjon gjendiktet i fikk ladejarlsætten sin tilsvarende i diktet , diktet av den norske skalden Øyvind Skaldespiller på slutten av 900-tallet. I Håleygjatal er det Odin og jotunkvinnen Skade som er det mytologiske opphavet, med deres sønn Sæming som blir stamfar til Håkon jarl. Begge diktene ble altså brukt som genealogier eller slektslister og fungerte som mytologisk propagandadiktning og alliansebygging.