Ifølge stavkirkes regnskaper for tidsrommet 1620–1624 fikk kirken oppført et «nytt tårn med spir av jern» et av disse årene. Vinduene satt under taket på svalgangen, som hadde arkoppbygg for å gi mer lys til vinduene. Dette ble reparert med blant annet ny sval i 1639. Stavkirken ble utvidet til korskirke med laftede tverrskip i 1663. Veggene i skipet og koret var imidlertid gjort av stavverk og stavveggene besto av hogde veggplanker som har stått på svill, med stolper i hjørnene. For 1669 er det notert at det ble lagt inn ny svill under sanghuset (koret). Dessuten ble en lekkasje i skilleveggen mellom skipet og koret utbedret. En befaring ved kirken i tidsrommet 1673–1675 bekrefter at den var en stavkirke, «hvis svaler særlig nævnes». Etter en besiktigelse i 1688–1689 nevnes det at kirken hadde svalganger rundt (utenfor) og at det til kirken da var «tvende vinger», altså tilført korsarmer. Likeledes sier besiktigelsen at kirken var «indeni temmeligen malit oc stafferet». Besiktigelsen sier videre at tårnet, som satt på en takrytter over skipet og hadde høy hjelm, var i måtelig stand.