Cille ble nå satt i fengsel på Niels Knags gård Hop på Askøy utenfor Bergen. Faren kjempet videre for løslatelse, og salmedikteren Anna Reimers skrev til historikeren Otto Sperling d.y. og ba ham om å gå i forbønn for henne. Mens Cille satt fengslet, fikk hun vite at hun var innlemmet i Sperlings stort anlagte samling av lærde kvinner . Etter en breveksling på latin de to imellom, gikk han i forbønn for henne hos kongen. Sperling anførte at Cille først var blitt frikjent av sorenskriveren som kjente saken best, og at «dette Menneske haver lagt sig efter boglige Kunster, og i hennes græske og latinske Sprog over alle Maader vel er forfremmet, saa det skulde være den største Ynck og Skade, at det Menneske saa ynckelig skulde slutte hendes Dage». Samtidig sendte Knud Gad inn sin søknad om benådning av datteren. 6. april 1708 ble det sendt et kongelig brev til stiftamtmannen om at kongen 2. september 1707 hadde pardonnert Cille Gad.