En større variant av finere forrettssmørbrød er landgangen som dels plukker opp de fint dekorerte små smørbrødene som en rett i seg selv, dels den svenske tradisjonen med å spise flere ulike smørbrødpålegg i ett måltid. SAOBs første belegg for smørbrødbegrepet er fra 1918. I kokebøker fra 1920-30-tallet angis den som et alternativ til finere selskapslunch og den holdes fram som funksjonell fordi den kan forberedes på forhånd og er en komplett fin matrett. Den dekoreres med en blanding av kjøtt, fisk og skalldyrspålegg, salatblader, oppskårne tomater, agurkskiver m.m. På landgangen kan det, i motsetning til smörgåstårtan, finnes innlagt sild i den ene kortenden. Det er fra den enden som man skal begynne å spise landgangen, noe som kobler den til den rekkefølgen som brukes når man spiser koldtbord. Landgangens dekor skal være ekstravagant og festlig. Den finnes fremdeles i dag og kan serveres til samme anledninger som smörgåstårtan, men står et nivå under i festlighet.