Galdering blir omtalt i forbindelse med seid og norrøn mytelogi. Slike magiske kvad i litterær utforming inngår i flere eddadikt. I Skirnismål tvinger Skirner Gerd til å elske Frøy gjennom en galder, og på slutten av Håvamål teller Odin atten kraftige galdere som han kjenner til. I Grógaldr kaller Svipdag moren Groa fra de døde og ber henne synge noen galder over ham som beskyttelse før en lang reise, og i Buslubœn (del av Bósa saga) synger kjerringa Busla en galder (ifølge forfatteren voldsomt ukristelig) og derfor gjengitt i forkortet form) som får kong Ring av Östergötland til å avstå fra å henrette fostersønnen Bosi og hans følgesvenn Herraud.