I Norge hadde Riksakten samme krav som en grunnlov i forhold til opphevelse, mens den i Sverige kunne endres eller oppheves som en vanlig lov. Riksakten var ikke presis på alle punkter, og det var en rekke unionsforhold som måtte tas opp som ikke ble fanget opp av Riksakten. Riksaktens hovedfunksjon var å fokusere på kongevalg og formynderregjering.