Etter utbruddet av The Troubles i 1968–1969 delte bevegelsen seg mellom offisielle IRA (venstresiden) og provisoriske IRA (tradisjonalister) i begynnelsen av 1970. Begge sider var opprinnelig involvert i en væpnet kamp mot den britiske staten, men venstresiden rykket gradvis inn i hovedstrømningen i irsk politikk etter den våpenhvilen i 1972; den tilhørende «Offisielle Sinn Féin» omdøpte seg til slutt Workers' Party. Den provisoriske IRA, bortsett fra under korte våpenhviler i 1972 og 1975, fortsatte en voldskampanje i nesten tretti år, rettet mot sikkerhetsstyrker og kommersielle mål (spesielt bedrifter). Mens Social Democratic and Labour Party (SDLP) representerte nasjonalistene i Nord-Irland i initiativer som Sunningdaleavtalen fra 1973, deltok ikke republikanerne i disse, og mente at en tilbaketrekking av britiske tropper og en forpliktelse til et forent Irland var en nødvendig forutsetning av ethvert oppgjør.