Valget var preget av ettervirkningene av første verdenskrig og misnøye med den sittende presidenten Woodrow Wilson. Særlig de irske katolikkene og tysk-amerikanerne var i harnisk over presidentens britiskvennlige linje. Spørsmålet om amerikansk medlemskap i Folkeforbundet var betent, og Wilsons bestrebelser for en internasjonal rettsorden skapte en isolasjonistisk motreaksjon. Etter at Wilson hadde et alvorlig hjerneslag i 1919, kunne han ikke lenger snakke for seg. I Europa var det kriger og revolusjoner, i USA ble preget av store streiker og raseopptøyer i flere store byer. Bombeangrepet på Wall Street skapte frykt for radikalere og terrorister. Økonomien hadde fått et oppsving under den første verdenskrig, men var nå nedadgående. Tidsånden var heller ikke til fordel for reformpolitikerne fra den progressive æraen i amerikansk politikk.