Det har vært bosetting i Granåsen siden lenge før Kristus og jakt og fiske var nok de første næringer. Etterhvert ble det kanskje svedjebruk og dyrket mark. Amatørhistorikere mener at det bodde germanske stammer på Hadeland som ble mikset med keltiske stammer på flukt fra Sentral-Europa (fjellområdet Central-Massif i Frankrike er nevnt) og om dette stemmer så er også originalbefolkningen i Granåsen resultatet av denne miksen. Det ble etterhvert ryddet flere gårdsbruk, småbruk og husmannsplasser som totalt ble til over 70 stk. Bruket Hammerud ved Rokotjernet på grensa til Lunner/Grindvoll ble etter sigende ryddet av Christopher Blix Hammer (1720–1804), f. i Gran og som ligger gravlagt på Granavollen. Han bodde på gården Melbostad på Hadeland, og var både bonde og kanselliråd. Han var en meget kjent mann på 1700-tallet og brukte antagelig bruket Hammerud som sommerbolig og fiskeplass. Hammer var kjent som akevittens far og laget mange ulike oppskrifter for mat og drikke (antagelig også for vodka), noen av dem i bruk i dag. Kanskje han vandret på somrene langs innsjøene, engene og skogene i Granåsen og samlet bær, urter og blomster til bruk i sine oppskrifter? I begynnelsen av 1900-tallet ble det funnet fin-fin marmor på Søggarn Vien. Det ble etterhvert mange arbeidere som brøt den litt for sprøe marmoren som finnes som utsmykning flere steder i landet. Under krigen ble bygda brukt som rekreasjons- og landsted for mange barn og voksne fra byen som også trengte litt påfyll av næringsrik kost og det å komme seg bort fra tyskere og nazister i byen. Noen fant seg partner i bygda og ble værende her eller flyttet sammen til byen (Oslo). Mange fortsatte å ha kontakt og/eller landsted i bygda også etter krigen og på slutten av 1900-tallet. Typisk for dette var familiehyttene Cook, Ballangrud, Teigen og Brørby, men også flere andre.