Tilbygget ble i perioden 1950–1957 bygd som erstatning for nordre sakristi, og i tillegg til menighetssal og kjøkken, har det fyrhus og bårerom i underetasjen. Bakgrunnen for dette tilbygget var at kirken var delvis ubrukelig under krigen på grunn av store vanskeligheter med å få varmet kirken, og det ble derfor trolig holdt noen gudstjenester i bedehuset i stedet for kirken i denne perioden. Allerede før krigen hadde man sett behov for å gjøre moderniseringer med bygget, men det ble utsatt på grunn av problemene krigsårene førte med seg. Etter krigen begynte man derfor å jobbe med å få bygd et tilbygg til kirken. Det var flere grunner til at et tilbygg var nødvendig. Man trengte et nytt system for oppvarming av kirken, noe som hadde blitt svært tydelig i krigsårene. Et tilbygg kunne gi plass til sentralfyr. Man trengte også innlagt vann og et bårehus i umiddelbar nærhet til kirkerommet i tillegg til at man trengte rom for andre kirkelige aktiviteter. Og ikke minst trengte man et tilbygg som støtte for den feilkonstruerte kirken. Det fysiske arbeidet kom i gang i 1950, men var ikke ferdig før i 1957, etter at også dette byggeprosjektet ble forsinket av kontraktsstrid, som da kirken ble bygd på 1890-tallet.