Nyfødte drøvtyggere lever utelukkende av morsmelk. Derfor er avkommets formage små og lite utviklet, mens den egentlige magen, løypemagen, er forholdsvis stor og godt utviklet alt ved fødselen. Melken avkommet drikker føres fra spiserøret og direkte til løypemagen via bollerenna, ei renne med kraftige sidevegger som går fra utgangen av spiserøret til åpningen av løypemagen. I løypemagen vil næring og antistoffer fra mora tas raskt opp i blodet til avkommet. Etter det første måltidet, vil avkommet i mange tilfeller finne en skjermet plass å legge seg for å trykke i opptil et døgn, før det igjen finner mora og får et nytt måltid. Etter noen dager vil avkommet begynne å spise plantevekster. Da vil bollerenna åpne seg og de to kamrene i formagen utvikle seg, slik at avkommet blir en egentlig drøvtygger. Hos storfe tar denne prosessen cirka to uker.