I Norge ble det i 1821 innført ett tillegg til Grunnlovens § 50 som dreide seg om skatt og rettigheter, og førte til en utvidelse av stemmeretten for Finnmark: «De som i Finnmarken have været rettighetsmænd i 5 Aar, og fyldt deres 25de Aar, likesaavel som de, der eie eller bruge matriculert Jord, bør have Stemmerettighet.» Med denne endringen var det ikke lengre bare embetsmenn, bønder og borgere som hadde stemmerett, men også såklate i Finnmark. Rettighetsmenn var de som betalte en årlig avgift til lokale og regionale embetsmenn. Mange samer betalte skatt og var dermed rettighetsmenn. Denne utvidelsen av Grunnloven betydde at rike samer fikk stemmerett. Loven ble i tillegg utformet slik at også nordmenn i Finnmark fikk stemmerett.