I Norge og Sverige benyttes baliser som en del av ATC-systemet. På 2000-tallet har en ny Eurobalise blitt standardisert som en del av European Rail Traffic Management System (ERTMS), som ennå ikke er innført i Norge. Innen ATC har balisene følgende funksjoner: Balisen aktiveres av en sender i togets første vogn eller lokomotiv. Den aktiverte balisen sender en standardisert melding tilbake til en mottaker i toget. Meldingen plukkes opp av en datamaskin, som varsler føreren og i verste fall automatisk nødbremser toget. Baliser finnes bare i grupper på 2–4 baliser. Minst to er nødvendig for at toget skal kunne tolke i hvilken retning meldingen gjelder. En balise har enten en fast melding, som største tillatte hastighet (STH), avstand til neste balisegruppe eller banens sporgeometri (kurver, stigning og helning), eller en variabel melding som gjeldende hastighet (fra null og opp til STH) og hvilken hastighet som gjelder etter neste balisegruppe (målhastighet). Disse hastighetene angis mer eksakt enn det de optiske signalene og skiltene viser. Optiske signaler og skilter kan sies å være et komplement til balisene i tilfelle disse ikke fungerer. De optiske signalenes aspekter er dog begrenset til å kun angi et fåtall mulige hastigheter. For å øke sikkerheten finnes det også repetisjonsbaliser som gjentar meldingene. Togets datamaskin, som blant annet har opplysninger om togets vekt og lengde, kan med opplysninger fra balisene beregne når nedbremsing må påbegynnes (hastighet, vekt og helning) eller når hastigheten kan økes (togets lengde til siste vogn). Se ATC.