I hjembyen Aix-en-Provence var markgreven d'Argens i årene 1730-31, etter hva han selv fortalte, nærværende ved rettegangsforhandlingene mot jesuittpresten Jean-Baptiste Girard (1680-1733). Denne stod da anklaget for å ha førført en skriftedatter, Catherine Cadière (han ble frikjent.) Det var en affære som opprørte allmenheten over hele Europa og som utgjorde den historiske bakgrunn til den anonymt utgitte romanen (1748). Den ses som et libertinsk verk og tilskrives Jean-Baptiste de Boyer.