Fyrstenes korstog, også kjent som baronenes korstog, dro ut senere i 1096 på mer ordnet vis, ledet av forskjellige adelsmenn med grupper av riddere fra forskjellige regioner i Europa. De fire mest betydelige av disse var Raimond IV av Toulouse, som representerte ridderne fra Provence, sammen med den pavelige legat Adhemar av Le Puy, Bohemond av Taranto, som representerte normannerne i det sørlige Italia sammen med sin nevø Tancred, lorrainerne under brødrene Godfred av Bouillon, Eustace og Balduin av Boulogne og de nordlige franskmennene ledet av grev Robert II av Flandern, Robert av Normandie (eldre bror av kong William II av England), Stefan, greve av Blois og Hugh I av Vermandois (yngre bror av kong Filip I av Frankrike, som bar pavens banner. Kong Filip selv fikk ikke delta siden han var bannlyst. Hele korsfarerarméen bestod av rundt 30 000-35 000 korsfarere, inkludert 5 000 kavalerister. Raymond IV av Toulouse hadde den største kontingenten med rundt 8 500 infanterister og 1 200 kavalerister.