Vannmasser er stratifiserte når et tettere lag ligger under et mindre tett lag slik at det dannes en grenseflate mellom de to lag. Dette tette lag kan f.eks. være atlanterhavsvann som er salt og relativ kaldt, med Østersjøvann som har lavt saltinnhold, eller elvevann (ferskvann) som er relativt varmt i et lag over. Hvis grenseflaten mellom de to vannmassene ligger i rett dybde ifht. et skip som beveger seg, vil skipet forårsake en bølge på grenseflaten, på samme måte som skipet også danner bølger på vannoverflaten (som er grenseflaten mellom vann og luft). Da denne indre bølge skapes av energi mister skipet energi (fart), og skipets fart vil da avta – derav navnet dødvann.