Byens forsvarere fikk nytt håp da en nederlandsk flåte ankom i slutten av oktober. Nederlenderne hadde skiftet side igjen av frykt for total svensk dominans i Norden og Østersjøområdet. I København mottok de nyheten om at polske og brandenburgske tropper hadde befridd Jylland. På samme måte ble svenskene slått tilbake ved Trondheim og på Bornholm. Natten til 11. februar 1659 prøvde svenskene å storme København, men ble slått tilbake. Det førte til at England, Frankrike og Nederlandene i mars 1659 innledet forhandlinger i Haag om en avslutning på krigen. Partene valgte å opprettholde freden i Roskilde med unntak av den paragrafen som sa at Øresund skulle sperres for svenskfiendtlige skip. Etter at Frederik III selv forgjeves hadde prøvd å få til et møte med svenskene, gikk han med på betingelsene fra Haag–møtet. Engelskmennene og nederlenderne var på et nytt møte blitt enige om å bruke makt mot det av de to landene som ikke ville gå med på betingelsene. Derfor slo nederlenderne og danskene seg sammen og angrep de svenske styrkene på Fyn. Her tilføyde de svenskene et stort nederlag 14. november og fikk renset øya for svenske tropper.