Loftsetasjen over biblioteksetasjen kalles klokkerloftet av den enkle grunn at det er herfra kirkens klokker betjenes og dette foregår fortsatt (i 2006) manuelt. Loftet har ikke vært innredet til andre formål, men det har allikevel i tidens løp vært leid ut til forskjellige formål. Omkring år 1800 leide garver Lund det i ti år til tørking av huder og deretter leide kirkens portner, Christen Simonsen, som hadde fjærproduksjon ved siden av, loftet og gårdsrommet bak butikkene, men om han i tillegg holdt høns på loftet fremgår ikke.