Både stalinismen og nazismen delte et ideologisk mål om å skape et ideelt «nytt menneske», begge identifiserte «bursjoasi»-verdenen som den gamle verden som var avleggs, og begge involverte en fullstendig avvising av liberalisme samt individuelle rettigheter og friheter, hvori de søkte å skape et nytt, ikkeliberalt samfunn. Synet på «Det nye mennesket» varierte dem imellom, da stalinistenes oppfattelse av «Det nye mennesket» nødvendigvis involverte hele menneskehetens befrielse – et globalt og ikkeetnisk mål – mens nazistene anså Det nye mennesket som en herrerase som ville organisere et nytt rasehierarki i Europa. Både systemer benyttet seg tungt av propaganda, der stalinismen forsøkte å omforme det «sovjetiske mennesket».