Når døden nærmer seg vil pasienten få et økende behov for å sove mer, bevisstheten svekkes og man bryr seg mindre om det som skjer i omgivelsene. Pasienten har nedsatt matlyst, og det kan forekomme fare for forstoppelse grunnet lite mat og væskeinntak samt mangel på bevegelse i kroppen. For helsefagarbeidere og sykepleiere er det deres jobb å smertelindre pasienten best mulig. Etter hvert som smertene blir verre medisineres pasienten med sterkere smertelindrende medisin. Tegn på at døden er nært forekommende varierer fra person til person. Mange av symptomene er like, men de varierer i varighet og synlighet. De mest vanlige tegnene er at nesen og hendene blir kalde og muskulaturen i kroppen vi bli svakere. I ansiktet synes det ved at øynene er mye igjen og det blir vanskeligere å holde munnen lukket. Pasienten vil da fort bli tørr og sår på leppene og i munnhulen. Det er da viktig å ofte bløte munnen. Andre tegn på at man ikke lenger greier å styre over kroppen kan komme ved at man har ufrivillig vannlating og avføring. Når det nærmer seg at døden inntreffer, ser man at hender, føtter og leppene blir marmorert. Dette varierer ifra person til person, da noen blir veldig synlig marmorert, mens på andre blir det bare litt synlig. Pusten endres ifra normal pust, til dyp og hurtig før den tilslutt blir mer langsom og overfladisk. Cheyne-Stokes-respirasjon kan forekomme for noen. Pasienten vil da få perioder hvor en ikke lenger puster med intervaller som kan vare i mellom 1-2 minutter. Dette kan skje flere ganger over en periode.