Singlet-terminologi brukes også for systemer hvis matematiske egenskaper er like eller identiske med vinkelmomentets spinntilstand, selv når tradisjonell spinn ikke er involvert. Spesielt ble konseptet isospin utviklet tidlig i partikkelfysikkens historie for å adressere de bemerkelsesverdige likhetene mellom protoner og nøytroner. Innenfor atomkjerner oppfører protoner og nøytroner seg på mange måter som om de var en enkelt type partikkel, nukleonet, med to tilstander. Proton-nøytron-paret ble dermed analogt referert til som en dublett, og det antatte underliggende nukleonet ble tildelt et spinnlignende dublettkvantenummer for å skille mellom disse to tilstandene. Dermed ble nøytronet et nukleon med isospin , og protonet et nukleon med . Isospin-dubletten deler spesielt den samme SU(2) matematiske strukturen som vinkelmoment dublett. Det bør nevnes at denne tidlige partikkelfysiske fokuset på nukleoner senere ble erstattet av den mer fundamentale kvark-modellen, der et proton eller nøytron tolkes som bundne systemer av tre kvarker. Isospin-analogien gjelder også for kvarker, og er kilden til navnene opp (som i "isospin opp") og ned (som i "isospin ned") for kvarkene som finnes i protoner og nøytroner.