Kvantitative metoder kan ofte bedre svarer på spørsmål som starter med og enn spørsmål som starter med og . Vi kan få mye overflateinformasjon, men må ofte ty til kvalitative metoder når vi ønske mer tykke beskrivelser av et felt. Kvantitative metoder vil gi blindsoner for de deler av virkeligheten man ikke har utarbeidet variabler for. Man kan aldri vite helt sikker om man har kontrollert for alle mulige alternative hypotser som kan påvirke resultatet. Kvantitative metoder kan forenkle virkelighetens kompleksitet i for stor grad. Flere fenomener kan være vanskelige å operasjonaliere, altså gjøres målbare, for eksempel; hvordan måle eller ? Kvantitative metoder antar muligens i for store grad et deterministisk menneskesyn. Resultater fra eksperimenter gjennomført i kontrollerte omgivelser kan vise seg å ikke være overførbare til naturlige omgivelser Deltagerne i en spørreundersøkelse kan oppgi gal informasjon, for eksempel for å fremstille seg selv på en fordelaktig måte. Eller de kan bli bedt om å oppi retrospektiv informajson som de kanskje ikke husker godt. Måling av sosiale kategorier kan være problematisk da sosiale kategorier ofte ikke bare er beskrivende, men også preformative; kategorisering av folk på bakgrunn av etnisitet kan styrke etniske følelser, diagnostisering kan gjøre friske folk syke, kategorisering av profitt er avhengig av de prosessene som måler og regulerer økonomiske aktiviteter. Måling av sosiale størrelser kan altså påvirke det man prøver å måle. Valgdagsmålinger er et eksempel på dette, den såkalte Hawthorneeffekten er et annet eksempel.