Historikeren Helge Øystein Pharo oppga i 2015 at Norge mottok bistand til en verdi av rundt 450 millioner dollar over fire år, noe som tilsvarte 60 milliarder norske kroner i 2015-verdi. Opprinnelig ønsket regjeringen Gerhardsen å takke nei til Marshallhjelpen fordi man mente at Norge ikke trengte økonomisk bistand, og fordi det ikke passet med regjeringens utenrikspolitiske linje. Frem til 1948 førte Norge en såkalt «brobyggingspolitikk» der man ønsket å være nøytrale og samarbeide med både øst og vest. Det innebar en betydelig kursendring da Norge takket ja til Marshallhjelpen. Norsk tilslutning til Marshallhjelpen innebar i praksis at Norge valgte side i den kalde krigen. Mange var skeptiske, men stemningen snudde etter kort tid. Avtalen ble signert av utenriksminister Halvard Lange og USAs ambassadør Charles Ulrick Bay 3. juli 1948.