Fagtidsskrifter er de fremste vitenskapelige publiseringskanaler. Noen fagtidsskrifter har høyere status enn andre. Å få antatt en artikkel i er f.eks. mer prestisjefylt enn å få publisert sine funn i . Noe av prestisjen er rett og slett basert på tidsskriftets omdømme og navn, men den er gjerne korrelert med hvor høy kvalitet tidsskriftets artikler har, som igjen påvirker hvor ofte disse blir sitert. De følgende mål på siteringshyppigheten av fagtidsskrift er i bruk: – hvor ofte artikler fra tidsskriftet samlet sett har blitt sitert i løpet av et år. Dette er et grovt mål, som ikke bare er korrelert med tidsskriftets kvalitet, men også med hvor mange artikler tidsskriftet publiserer per år (f.eks. om det utkommer ukentlig eller kvartalsvis). – gjennomsnittlig antall ganger en artikkel fra tidsskriftet har blitt henvist til i løpet av de to siste år. Dette er den mest brukte indikatoren for å sammenligne fagtidsskrifter. Varianter med fem-årig gjennomsnitt er også i bruk. «» – det norske publikasjonsrapportsystemet CRIStin deler publiseringskanaler i «nivå 2» (publiseringskanalene som har høyest kvalitet innen et fagfelt og omfatter 20 % av publiseringvolumet) og «nivå 1» (publiseringskanalene for de resterende 80 % av publiseringsvolumet). Det er en sammenheng, men ikke noe direkte samsvar mellom «nivå» og f.eks. . – den danske bibliometriske forskningsindikatoren BFI deler vitenskapelige tidsskrifter i nivå 1-2-3. Den nordiske listen skal visstnok harmonisere disse. («umiddelbarhets-indeks») – gjennomsnittlig antall ganger en artikkel fra tidsskriftet har blitt sitert i året den ble publisert. Tidsskrift ved forskningsfronten i et gitt forskningsområde har gjerne en høy umiddelbarhets-indeks. («sitathalveringstid») – den mediane alderen til artikler som siteres fra tidsskriftet i et gitt år. En høy sitathalveringstid innebærer at artiklene blir sitert i mange år (dvs. beholder sin relevans lenge), ikke bare umiddelbart etter publiseringen. – antall siteringer av tidsskriftets artikler i løpet av fem år, men (1) vektet for de siterende tidsskriftenes , og (2) korrigert for «egensiteringer» (dvs. siteringer innen samme tidsskrift er ikke tatt med i beregningen). – er sammenlignbar med en beregnet over en femårsperiode, men basert på , ikke bare på antall siteringer.