Bladutgiverne fant seg i denne sensuren i begynnelsen og forandret teksten etter ønske, men i løpet av 1820–1830-årene begynte det igjen å innfinne seg en politisk reformvilje i befolkningen, og mange bladutgivere fant forholdene utilfredsstillende. For å protestere mot sensuren, utga de sine blader med såkalte «sensurhuller», dvs. at de sensurerte partiene ikke ble endret eller omformulert, men i stedet ble fjernet helt og fremsto som tomme mellomrom i teksten. Det var særlig en praksis som skjedde med bladene og , som var et av de første politiske blader som utvetydig agiterte for innføring av en demokratisk styreform i Danmark.