Ved Hillerøds første industrivirksomhet i 1753 ble det bruk for torvbrensel til salpeterverket der Frederik 5. planla å fremstille sitt eget salpeter. Torven kom fra Tranemosen (= Tranemyren) i Hillerøds søndre utkant; snart ble den omdøpt til Salpetermosen. Hillerød hadde fra gammel tid hatt rett til å holde 24 kyr på beite i Grib skog. Statens ønsket å avslutte ordningen, og byen fikk forhandlet seg til et bytte der byens grunneiere fikk tildelt 100 lass torv årlig i Store Dyrehave. Alt rundt 1799 ønsket staten likevel å bli fritatt for torveleveransen i Store Dyrehave og ga som erstatning omkring 130 tønner land av stutterijordene («Holmene») mot en årlig avgift på 290 rigsdaler til staten.