Polányi besøkte Moskva i 1936 og ble sjokkert da Nicolai Bukharin argumenterte for at vitenskapen under sosialismen måtte underordne seg fem-årsplaner, vitenskapen skulle ikke lenger bedrives for sin egen del og han avviste ideen om grunnforskning som "bourgeois" ideologi. Lignende nytteperspektiv på vitenskap fremkom i Storbritannia i 1930-årene, blant annet fremmet av John Desmond Bernal og Lancelot Hogben. Zoologen John Baker tok til motmæle mot "bernalismen" og stiftet Society for Freedom of Science der Polányi var aktiv. Foreningen sto i opposisjon til sosialistiske ideer om vitenskap. Baker og Polányi ble venner og delte syn om at vitenskapen skulle være fri. James Bryant Conant og Polányi sto for det samme synet, mens mange venstreorienterte i Europa, særlig i Storbritannia, mente at vitenskap først og fremst var teknologi. Hans interesse for vitenskapspolitikk og økonomi sprang ut av diskusjoner med andre forskerer og med broren Karl.