Det meste av økonomisk vekst fra 1970 til 2019 skjedde i land uten sivile konflikter og med sterke statlige institusjoner. I 2019 bodde av alle fattige mennesker i såkalte kjennetegnet av mye vold, svake institusjoner, ulikhet og lav økonomisk vekst. Disse ulikhetene har viktige samfunnsmessige og miljømessige konsekvenser, for eksempel forskjellig praksis for miljøbevaring alt etter hva myndighetene kan makte. Noen forskere mener at det er en ikke-lineær sammenheng mellom ulikhet på den ene siden og økonomiske og miljømessige oppnåelser på den andre. Likhet blant mennesker fører generelt til kollektiv innsats for å beskytte naturressurser under felles og offentlig eie. Ulikhet kan føre til konflikter og begrenser folks muligheter i livet, som igjen svekker motivasjon for naturbevaring for langsiktig bærekraft.