Forskning som professor Klaus Høiland har gjort, tyder på at soppen ikke har utviklet giften for å skade eventuelle soppspisere. Men heller for å klare å takle aluminium, som blir frigjort av noen mineraler i surt miljø. Soppen bruker sitt orellanin til å binde aluminium som er farlig for den. Disse mineralene kan man ofte finne i sure bergarter. Og i de siste tiårene er det observert økt surhet fra sur nedbør. Så det kan også hende at sur nedbør er grunnen til, at spiss- og/eller butt giftslørsopp var ukjent for vitenskapen føre 1952. Og det første sikre eksemplaret funnet av noen, av disse soppene er fra Flekkefjord i 1930-årene (ligger i Botanisk museum i Bergen). Og det er først etter midten av 1970 åra, det virkelig ble gjort flere funn av disse. Dette kan være p.g.a. soppene ikke var særlig kjent føre dette, eller at det ble økt sur nedbør rett føre dette.