Mot slutten av 1800-tallet var bruken av elektrisitet og elektroindustrien inne i en rivende utvikling. Røros kobberverk så tidlig hvordan denne nye teknologien kunne nyttes. Bergingeniør og senere administrerende direktør ved Kobberverket, Emil Knudsen, foretok beregninger som viste at man kunne spare 191 mann og 58,5 hester ved elektrifisering av driften ved gruvene Storwartz, Kongens og Muggruva. Prosjektering og utbygging av Kuråsfossen I ble startet etter en generalforsamling i Kobberverket 9. januar 1895, og kraftverket sto ferdig og ble igangsatt 7. oktober 1896. Det hadde en installasjon på 0,5 MW og utnyttet en fallhøyde på 15,3 meter. Utbyggingen var et stort økonomisk løft med betydelig risiko for kobberverket. Kostnadsoverslaget for utbyggingen var opprinnelig på kroner, og årlig innsparing var beregnet til kroner, men da utbyggingen var ferdig viste det seg at totalkostnaden ble . Til gjengjeld var besparelsen bare i Kongens gruve på kroner i året, så det viste seg uansett å være en god investering for kobberverket.