I loven fremtrer rådets forvandling fra en ved særlig innkalling sammentredende herredag til en i hovedstaden vanligvis samlet konselj (regjeringsmøte med statsoverhodet) som utgjorde forvaltningens sentrum gjennom regjeringsform i 1634. Riksrådets forandrede karakter og oppgaver endret også dets forhold til riksdagen. Med dets egenskap å være administrasjonens sentralorgan kunne det ikke lengre utgjøre kjernen i riksdagen, hvorfor også riddarhusordningen fra 1626 angav at rikets råd skulle ha sete på Riddarhuset når de på kongens vegne hadde noe å forhandle med adelen om, men at de ikke hadde noen stemmerett.