Etter kuppet til Rashid al-Gaylani forsterket pan-arabistene sin innflytelse over de viktigst sivile samfunnsinstitusjonene og hæren. Presset på Rashid al-Gaylani fra de mest radikale pan-arabistene økte mens nye krav om en utpreget anti-britisk politikk ble fremmet. Et av ønskene var å utvise britene fra flybasene ved Basra og al-Habaniyya. 30. april 1941 gikk den irakiske hæren til aksjon og forskanset seg ved en bakketopp utenfor flybasen ved al-Habaniyya. Derfra krevde de at den britiske hæren skulle overgi seg. Britene på sin side krevde at den irakiske hæren skulle trekke seg tilbake umiddelbart, hvis ikke ville de begynne å bombe de irakiske stillingene. Etter gjentatte tidsfrister og ultimatumer, tok bombingen til den 2. mai og den Anglo-irakiske krigen var i gang.