Fra rundt 1950-årene trodde mange, både samer og majoritetsbefolkningen, at de samiske språkene, kulturen, næringer og livsstil var dømt til undergang. Det som drastisk endret situasjonen rundt 1970 var at samebevegelsen satte inn nye sentrale mål. Et mål var å gjøre samisk til offisielle språk. Språklige menneskerettigheter ble diskutert og det ble satt opprettet samiske foreninger, konferanser, festivaler og andre publikumsarrangementer. Samtidig ble det samiske radiosendinger, aviser og bøker utgitt. Joik ble blitt kombinert med andre musikkformer og møtte et bred publikum via fremførelser, plater, kassetter, CD og i nyere tid, Internett. TV og filmer med samiske temaer har også kommet til. Siden 1950-årene har de nordiske landene hatt en pluralistisk språkpolitikk, og fra 1980-årene har en gått aktivt inn for å revitalisere språkene. Men selv innenfor slike rammer skjer et språkskifte, og en kan si at det både skjer et kappløp mot assimilasjon og mot revitalisering.