Stipendiater i moderne forstand blir ansatt for å jobbe med sin egen doktorgrad, og finnes i alle forskningsutførende sektorer, som universitets- og høgskolesektoren, instituttsektoren og helseforetakene. Stipendiater har normalt stillingskode 1017, og kan ansettes for 4 år med 25 % pliktarbeid knyttet til undervisning eller for 3 år uten undervisningsplikt. Stipendiatstillingene kan være direkte lønnet av den vitenskapelige institusjonen, betalt av Forskningsrådet, eller av private organisasjoner som for eksempel Kreftforeningen. Stipendiat er en rekrutteringsstilling som skal gjøre stipendiaten kvalifisert til faste universitetsstillinger på førsteamanuensis-, eventuelt forskernivå, og oppover. I realiteten kreves det i dag en vitenskapelig kompetanse utover det som kreves for en doktorgrad for å bli ansatt som førsteamanuensis, særlig ved de mest sentrale universitetene, fordi konkurransen om slike stillinger ofte er stor. Personer som tar doktorgrad og ikke har publikasjoner utover doktorgradsavhandlingen vil derfor i regelen måtte kvalifisere seg videre, for eksempel som postdoktor, før de vil nå opp i konkurransen om faste stillinger. I Europakommisjonens generalsekretariats standard tilhører stipendiatstillinger kategorien R1.