På 1700-tallet var det uår og misvekst flere ganger i Dalarna, og det var mange menn som måtte spe på inntektene ved å gjøre forskjellig håndverk rundt på gårdene. Noen av dem både snekret og malte møbler. Det var ulike skaptyper som ble dekorert, både på dører og skapsider. Ifølge kunsthistorikeren Sigurd Erixon artet skaputsmykningen seg fra starten som en konkurranse mellom Norrland og Dalarna, der dalmalerne «gikk av med seieren» i 1780-årene, mest på grunn av innsatsen til skapsnekkerne og -malerne fra Rättvik. En tid syntes produksjon av rättviksskap å ha «sysselsatt en hel socken».