Vollene rundt byen ble oppgitt etter en brann i 1686, og byen fikk vokse nokså planløst utover forbi den gamle voll-linjen. Noen mindre områder fikk etter hvert handelsrett og ble dermed innlemmet i byen: Vaterlands Storgade (Storgata og Brugata) i 1784, enkelte tomter på østsiden av Dronningens gate ved krysset med Store Vognmandsgade i 1794, og eiendommer langs nordsiden av Grensen i 1819. Men først i 1839 ble større arealer innlemmet: Forstedene Vaterland og Fjerdingen, Youngs løkke (sør for Hausmanns gate), eiendommer langs Møllergata, Grubbegata og Akersgata, men ikke forstaden Hammersborg. På vestsiden av byen ble arealene øst for Arbeidergata, Sverdfegergaden og Præstegaden (nedre del med omtrent samme trasé som Rosenkrantz gate) innlemmet. Den neste store byutvidelsen i 1859 omfattet hele Bymarken og dermed forstedene Pipervika, Hammersborg, Bergfjerdingen og Sagene, og arealer øst for Akerselva, med forstedene Grønland og Gamlebyen.