Vanlig kartlav vokser på berg, hovedsakelig på silikatberg, i hele landet, helst på lysåpen, hard, kalkfattig stein. Det enkelte individ er opp mot en millimeter bredt, grønt eller gulgrønt, og omgitt av en svart kant av sporer. Skiveformede svarte fruktlegemer opptil 1,5 mm i diameter. Den vokser 2 mm i året. Og i tillegg kan den bli flere hundre år gammelt. Laven er godt festet til underlaget. Den kan danne store flater som gjerne framstår som kartlignende, derav navnet. Kartlaven er meget hardfør og kan vokse og trives i svært ugjestmilde strøk i høyfjellet. I Norge er den ofte dominerende i store fjellområder høyere enn den andre vegetasjonen går.