Estland fikk sin første konstitusjon som egen nasjon i 1920 og fikk da en valgt riksdag med ett kammer, riigikogu, og et statsoverhode som fikk tittelen rikseldste (). Rikseldste var den formelle statssjefen og ledet også regjeringen, men riksdagen hadde stor makt og kunne når som helst avsette rikseldste. I 1933 vedtok riksdagen en ny konstitusjon, men den ble ikke satt i verk på grunn av at daværende rikseldste Konstantin Päts motsatte seg endringen og grep makten selv. I 1938 vedtok riksdagen en ny konstitusjon som innførte presidentembetet i landet.