Byens første rådhus ble oppført under ledelse av rådmann Lauritz Hansen med støtte fra kongen, som ga et bidrag på 1000 riksdaler til byggearbeidet. Rådhuset var kontor for byens myndigheter og samlingsted for borgerskapet. Administrasjonsordningen for byene i Danmark og Norge var fastsatt ved den kongelige forordning av 1619 om kjøpstadsstyrelsen. Christiania ble styrt av to borgermestre og tolv rådmenn oppnevnt av lensherren på Akershus festning. Administrasjonen besto av en byskriver til å gjøre kontorarbeidet og en byfogd til å ordne med politioppgaver og rettspleie, begge med betjenter. I de hvelvede kjellerne var det arrestlokale og fengsel for dømte forbrytere. Lokaldemokrati fantes ikke, men med tiden ble det valgt takserborgere til å hjelpe med skatteutligningen, og dette utvalget ble begynnelsen til en borgerrepresentasjon. Alle borgere kunne møte på rådhuset Thomasmessedagen 21. desember for å høre på den årlige opplesningen av byens privilegier.