I 1788 foreslo Claude Boniface Collignon å dele dagen inn i 10 timer eller 1000 minutter, hver nye time i 100 minutter, hvert nye minutt i 1000 sekunder, og hvert nye sekund i 1000 (latinsk for "tredje"). Collignon foreslo også en ny lengdeenhet basert på avstanden terminatoren beveger seg langs ekvator på tiden en , hvilket skulle tilsvare en milliarddel av jordens omkrets. Dette skulle ifølge Collignon være en ny enhet for lengde kalt en «halvhåndbredde», hvilket i dag ville tilsvart omtrent 4 centimeter. Videre ble den nye delt inn i 1000 som Collignon kalte «mikroskopiske tidspunkter». Han foreslo også at en uke skulle bestå av 10 dager og at året skulle deles inn i 10 «solmåneder».