Filologen Magnus Stefansson fremholdt at sammensetninger med forleddet Vin- (ikke Vinja-) finnes i flere stedsnavn i Norge og argumenterte med at navnet Vinland er dannet på samme måte som Markland. Helluland (trolig Baffin) ble beskrevet som "uten goder" og mens Markland (skoglandet) ble positivt omtalt som land med god vilkår. Ifølge Eirik Raudes saga ga Vinland så gode vilkår at husdyrene kunne gå ute hele året og trengte ikke vinterfor. Filologen Frode Korslund pekte på at ferdigprodukter som brød, øl eller mjød ikke ble brukt i norrøne stedsnavn.