Fra 1872 delte man avlen av dølahesten i to. Hestene med best travsteg og som viste stor hurtighet, ble avlet for å bli travhester. Disse hestene konkurrerte på islagte innsjøer i Norge. Dette var utgangspunktet for kaldblodstraveren. Mange bønder trengte fremdeles dølahesten til hjelp på gården så det ble også avlet på hestene som egnet seg bedre til arbeid enn til løp. I dag blandes sjelden kaldblodstraver med dølahest. Oppdretter av kaldblods løpshester ønsker ikke å krysse disse med arbeidshester,og omvendt vil oppdrettere av døl ha en stabil gårdshest som ofte har andre egenskaper enn en løpshest.