Boken er en viktig kilde til norsk administrativ og økonomisk historie i senmiddelalderen. For å øke erkestiftets inntekter, gjeninnførte biskop Bolt en rekke mindre avgifter som hadde gått i glemmeboken, hvilket slettes ikke var populært blant egnens borgere. Man regner med at erkebiskop Bolt fikk nedtegnet den eksisterende boken på grunnlag av et eldre, som nå er tapt, jordebok eller eiendomsregister. Til sammen angir jordeboken omkring 2600 jordebokenheter, dvs. gårder og gårdparter på Aslak Bolts egen tid, av dem er ca. 1560 enheter fra Trøndelag. Det er oppført både gammel landskyld; den leien som gjaldt i første halvdel av 1300-tallet, og ny landskyld; slik den stabiliserte seg på Aslak Bolts tid på første halvdel av 1400-tallet. At erkebiskopen førte inn ny landskyld viser at kirken erkjente at forholdene ikke ville vende tilbake til slik de var før pesten. Inntektene fra jord var sunket til en fjerdedel, grunnet befolkningsnedgang og ødelegging av gårder.