Området ligger like sør for og overlapper delvis den kurdiske regionen i Irak, og store deler kontrolleres av kurdiske peshmerga-styrker. I tillegg til irakiske tyrkere omfatter området en blandet befolkning av arabere, kurdere, assyrere og flere andre etniske og religiøse minoriteter. Turkmeneske grupper har krevd autonomi innenfor det føderale Irak. Turkmenerne anerkjennes som en av Iraks tre etniske hovedgrupper. Det nordøstlige Syria blir av og til regnet med i Turkmeneli som betyr turkmenenes land. I 2015 omfattet området mellom 3 og 7 millioner innbyggere. Turkmenene snakker for det meste en aserbajdsjansk dialekt, også kalt turkmensk. Det er uklart hvor mange turkmenere som bor i Irak. Det er flere konkurrerende politiske grupperinger blant turkmenere; noen er anti-kurdiske, andre er islamister (innenfor sjia) og noen er irakiske nasjonalister. En del fremtredende aktivister særlig i Kirkuk har motsatt seg styrking og ekspansjon av kurdisk selvstyre etter 1991. Betegnelsen dukket opp på slutten av 1900-tallet og er særlig knyttet til ITFs (den irakiske turkmenske front) politiske aktivisme på 1990-tallet. Kravet på eget turkmensk land nord i Irak springer trolig ut av striden med kurdiske grupperinger. Turkmeneli er en diagonal stripe som strekker seg fra den syrisk grensa ved Tal Afar ned til byen Mendeli ved den iranske grensa i Sentral-Irak. Irakiske turkmenere bor i byer som for eksempel Kerkuk, Tal Afar, Mosul, Erbil, Altunkopru, Tuz Khurmatu, Kifri, Khanaqin, Mendeli og Bedre. Landet ble referert til som «Turcomania» av den britiske geografen William Guthrie i 1785.