Pave Innocens III hadde allerede tidlig i 1213 oppfordret til et nytt korstog i bullen . Korstoget ble deretter vedtatt av Det fjerde Laterankonsil høsten 1215. I 1217 satte pave Honorius III igang de praktiske forberedelser. For å finansiere det ba han om at paven og kardinalene skulle gi en tiendedel av sine inntekter de neste tre år, mens andre geistlige skulle gi en tyvendedel. Dette brakte inn mye penger, men ikke på langt nær nok. I april 1217 ble Pierre de Courtenay kronet som latinsk keiser av Konstantinopel. Dette ga pave Honorius økt håp om et vellykket korstog, men keiseren ble tatt til fange under reisen østover, og døde i fangenskap.