De siste årene (1994 i USA, 1997 i Slovenia) er sykdommen påvist hos mennesker. Den naturlige smittekilden for bakterien er blant annet flått, men infiserte gnagere, sau og hjortedyr er også smittebærere. Smitte av anaplasmose øker risikoen for smitte av borreliose fra flått og det blir derfor i noen land alltid testet for anaplasmose hos pasienter med borreliasmitte eller ved mistanke om slik infeksjon (Slovenia). Anaplasmose hos mennesker antas å være underdiagnosert i Norge fordi det ikke er pliktig å rapportere tilfeller av sykdommen, og spesifikke og sikre tester utover blodutstryk (som i beste fall påviser aktiv infeksjon inntil to måneder etter smitte) ikke gjøres annet enn i forskningsøyemed.