Det har siden middelalderen vært mye kontakt og kulturutveksling på tvers av Nordkalotten i form av handel, sesongflytting og folkevandringer. Nød og uår førte til folkeforflytning, og den første bosetningen av folk fra Tornedalen/Bottenviken-området i Nord-Troms ble antakeligvis etablert ca. år 1400. Den kvenske innvandringen til Nord-Norge skjedde i bølger, men nådde sitt høydepunkt på 1800-tallet. Kvenene tok med seg sine jordbrukstradisjoner og sitt viktige hestehold, og tilpassa seg naturressursene i omgivelsene de kom til. Samtidig var handelen med Russland sentralt for sjøsamer og kvener, som hadde sterkere bånd til det østlige enn til den dansk-norske staten. Skibotnmarknadene, løsrevet fra handelsstedene lenger sør i Danmark-Norge, fungerte som en frihandel på nordkalotten. Det blei utvikla til og med et eget handelsspråk, russernorsk, noe som vitner om viktigheten av denne samhandlingen. Det er derfor naturlig å tro at lyngshesten har sine aner i øst, med finske hesteraser som nærmeste slektninger. Andre asiatiske hesteraser, som for eksempel tatarhesten, kirgiserhesten og andre steppehester, har også egenskaper og kjennetegn som minner om nordlandshesten/lyngshest.