Historismen gjorde seg gjeldende fra omkring 1850 og er preget av at man søkte å etterligne og gjenopplive stiluttrykk fra eldre perioder, for eksempel gotikk eller barokk. I Norge falt historismen i tid sammen med nasjonsbyggingen etter løsrivelsen fra Danmark. Historismen i Norge ble også inspirert av ideer fra kontinentet, særlig Tyskland, blant gjennom Linstows studiereise i 1836 og ved at tyske arkitekter, blant annet Heinrich Ernst Schirmer, som slo seg ned i Norge. Gjennom kirkearkitekturen spredde historismen seg over hele landet. . I løpet av byggeboomen etter kirkeloven av 1851 ble det reist mange nygotiske kirkebygg både i tømmer og i mur. De ble oppført med langplan og kor med avkuttede hjørner. De mange nygotiske hvite trekirkene på landet og de røde teglsteinskirkene i byene preget inntrykket av den typiske norske kirka. Den store Kristiansand domkirke er et nygotisk bygg i teglstein og sement. Bamble kirke er et tidlig eksempel på nygotisk tømmerbygg inspirert av lokal byggeskikk. Tromsø domkirke er også et stort trebygg i nygotisk stil, mens Lofotkatedralen er den største nygotiske trekirken. Lillesand kirke ble bygget i 1889 av reisverk med en kombinasjon nygotisk stil og sveitserstil. Oslo vokste sterkt på denne tiden og der ble oppført flere nygotiske bygg som Uranienborg kirke og Trefoldighetskirken i rød tegl. Særpreget for Norge er at de gamle stavkirkene påvirket kirkearkitekturen på 1800-1900-tallet. Rasmussen kaller dette for «den nasjonale stilen». Christian Christie tegnet for eksempel den nye Borgund kirke i en stil som minner om Borgund stavkyrkje like ved. Christie stod bak flere kirker i Sogn og Sunnfjord blant annet Årdal kyrkje i Sogn, Hauge kyrkje, Stedje kyrkje, Holmedal kirke (Askvoll) og Kyrkjebø kirke i lignende stil. Kirkene ble oppført i bindingsverk kledd med panel. Christian Christie hadde fra 1855 ideer til bruk av stavkirkeformer i nybygg blant annet med forhøyet midtrom og kombinerte stavkirkeelementene med nygotisk stil. Hol kirke på Hagafoss har også byggeteknikk og detaljer som slekter fra stavkirkene. Uvdal kirke har trekk av stavkirke i konstruksjon og eksteriør, og er dekorert i dragestil. Holm kyrkje og den nye Veøy kyrkje ble i 1907 oppført i dragestil og med trekk av både stavkirke og basilika. Rødven kirke (også den 1907 og i samme område som Holm og Veøy) etterlignet formen på Rødven stavkirke like ved. Raundalen kyrkje er oppført i nasjonalromantisk stil med stavkirkepreg (forhøyet midtskip og sideskip som minner om omgang brukt i stavkirkene). Det gjenreiste Holmenkollen kapell (1996) har fått flere konstruksjonselement fra stavkirkene og detaljer fra dragestilen. Hamar domkirke ble utført i en enkel tysk-romansk stil i 1866. Frogner kirke (Oslo) ble tegnet i senromansk stil av Ivar Næss. Wilhelm von Hanno utformet Grønland kirke i nyromansk stil. Fagerborg kirke har innslag av både nyromansk og nygotisk stil, og er påvirket av jugendstilen fra den tiden (1903). Svolvær kirke (1934) er preget av enkle strenge former som en bygdekirke fra mellomalderen. Også Grefsen kirke (1940) er i hovedsak utformet i norsk romansk steinkirketradisjon, men uten de typisk romanske rundbuene og kirkerommet har enskipet langplan.