Drapet på Bleddyn ap Cynfyn i 1075 førte til walisisk borgerkrig, noe som ga normannerne anledningen til å erobre landområder i nordlige Wales. I 1081 ble Gruffydd ap Cynan, som akkurat hadde vunnet Gwynedds trone fra Trahaearn ap Caradog i slaget ved Mynydd Carn, lokket til et møte med jarlene av Chester og Shrewsbury; Hugh d'Avranches og Roger de Montgomerie. Da den walisiske kongen kom til møtet ble han øyeblikkelig grepet og kastet i fengsel, og deretter ble det meste av Gwynedd erobret av normannerne. I sør gikk Vilhelm Erobreren selv inn i Dyfed og reiste festninger ved St David's og Cardiff. Rhys ap Tewdwr av Deheubarth ble drept i 1093 i Brycheiniog og hans kongedømmet ble erobret og deretter del ut til forskjellige normanniske herredømmer. Den normanniske erobringen av Wales synes da bortimot fullført.