Tidlig på 1920-tallet var det en mistanke om at en andel av artene i svineblomslekta ( landøyda og landøydaslekta er utskilt fra svineblomslekta) kunne gi leverskader. Dette ledet til intens forskning, som bekreftet rundt 1950 at pyrrolizidinalkaloider fra svineblomslekta gir leverskader. Ut ifra denne forskningen har det blitt lagd to påstander om giftigheten til pyrrolizidinalkaloider. Altså at de er giftige for leveren, kreftfremkallende, også delvis er de mutagene stoffer og kan skade embryo og foster under svangerskap, når to betingelser er oppfyllt: En dobbeltbinding mellom karbonatomene 1 og 2 (se figur øverst til høyre) må være til stede. Hvis det er mulig, er begge hydroksidgruppene (OH-grupper) på necinet, som er en aminoalkohol, må ha tilkoblet en syre på hver hydroksidgruppe. Der de sykliske diesterene er spesielt giftige.