Den vanlige tolkingen av er «trollkjerringas bitt (bitemerke)», og er således tolket av Gustav Indrebø i for 1932. Han setter dette navnet inn i en stor mengde med stedsnavn som skal minnes virksomheten til troll og vetter. Førsteleddet tolket Indrebø som genitivsformen av ordet ('kvinne') - og da i betydningen «gygr» ('trollkvinne'). I den mest omfattende ordlisten over norrønt språk - Johan Fritzners flerbindsverk - er imidlertid "husfrue; kona til en fri bonde" den eneste betydningen av ordet som blir oppført. Merk også de juridiske termene 'skatt på en viss mengde lin, hamp og ull som hver husfrue måtte betale til jul' og 'kvinne/husfrue som har krav på bot - eller plikt til å betale bot'. I noen relativt sene navneremser er riktignok ordet blitt brukt for å beskrive jotunkvinner, men noe vanlig ord for trollkvinne har det aldri vært, og det kjennes heller ikke brukt på denne måten i noen norske, islandske eller færøyske dialekter.