Det medvirket til høy dødelighet blant nyfødte i høymiddelalderen at man en stund gikk bort fra å legge barnet til brystet de første dagene etter fødselen. I stedet for morsmelk ble den nyfødte matet med noe som ble ansett som mer styrkende: Rømmegrøt, fløtegrøt, smeltet smør. I virkeligheten er slik kost skadelig for nyfødte. Rundt 1750 døde 25 % av den norske befolkningen før ettårsdagen, og selv om en gift kvinne kunne påregnes å sette til verden 4-5 barn, var barn i realiteten et knapt gode. I dag dør 0,25 % før ettårsdagen, en reduksjon på 99 %. I Ølgod kirke ved Ribe i Danmark henger et epitafium av presten Søren Jensen Buch (død 1606) som var gift to ganger. Ved den første konen hans står syv hvitkledde barn; de døde alle som små. Ved kone nr 2 står ni hvitkledde barn - og én gutt i mørke klær, den eneste som overlevde sin far. Buch ble far til 17 barn, men bare én levde opp. I denne prestefamilien var barnedødeligheten på rundt 94 %.