Gruppen har blitt tolket både som sedimentspisende bunndyr og som frittsvømmende organismer. Plasseringen av tarm og ryggstreng tyder på at dyrene har vært avflatet fra sidene (høye og smale), og har vært svømmende. Bunndyr er gjerne avflatet den andre veien (lave og brede). Tarmen hos mange av eksemplarene har vært fylt med gjørme, men dette kan være et resultat av at dyrene har dødd i leirras heller enn at de faktisk har spist mudder. Sedimentspisere har vanligvis en sylindrisk tarm, ikke spiralformet slik som vetulicoliaene. Trolig har de levd i åpne vannmasser og vært aktive filterspisere, slik som hvaler og krill i dag.