I Gyldenløves planer for utbygging av Fredriksten inngikk også et lite, befestet anlegg på Overberget. Det ble bygget en liten skanse med tørrmurte voller. I 1690 ble det utarbeidet en ny betenkning om utbygging av festningen, der det poengteres at Overberget er et strategisk viktig anlegg som burde bygges ut. Dette munnet ut i konkrete planer om et skuddsikkert anlegg med tårn eller donjon. Anlegget sto ferdig i 1700, men som en åpen skanse med overdekkede stillinger for mannskapene. Under beleiringen i 1718 deltok Overberget i beskytningen av de svenske linjene. Fortet holdt stillingen gjennom beleiringen, men fikk store skader. Murene ble reparert i 1723, men i 1752 var de igjen forfalt, og det ble en ny runde med diskusjoner om Overbergets strategiske betydning. I 1775 ble murene reparert igjen, men diskusjonene fortsatte.