Noen trekk kan utrykke fenotyper som ikke samsvarer verken mor eller fars fenotype. Dette kommer av at noen gen-variasjoner ikke følger dominant-recessiv mønsteret, men heller har dominans eller . Intermediær dominans er tilfeller hvor ingen av genvariantene er dominante eller recessive, men utrykker en fenotype som tilsynelatende er en blanding. Et klassisk eksempel på dette finner man hos prydløvemunn. I tilfeller der hvite og røde prydløvemunner pares, vil fenotypen til avkommet være rosa. I slike tilfeller finnes det altså en egen fenotype for hetrozygote individer. Kodominans minner litt om intermediær dominans, men beskriver heller tilfeller hvor begge trekk utrykkes som fenotype, fremfor at en blanding uttrykkes. Et typisk eksempel på dette finner man i menneskers blodtyper. Om en partner utrykker blodtypen A og en partner utrykker blodtypen B, er det ca 25% sjanse for at avkommet vil utrykke den kodominante fenotypen AB.