Erfaringene med betongplattformer er i hovedsak gode. Noen av erfaringer er: Noen av plattformene har avskalling av betong i bølgeskvalpesonen. Hovedårsak er manglende overdekking av armeringen og inntrengning av klor. Det siver vann gjennom konstruksjonene - permeabiliteten er for høy. Det skjer typisk i støpeskjøter og ved innstøpinger. Det blir korrosjon på armeringen på grunn av betongavskalling og kloridinntrengning. Plattformene setter seg i hovedsak i samsvar med forutsetningene. Det oppstår også skjevsetninger. Plattformene beveger seg dynamisk i hovedsak i samsvar med analyseresultatene. Svikt i en pakning i en flens har medført utilsiktet vanninnstrømning (2000m) og vannfylling av et skaft. For høyt trykk i lagerceller på to plattformer på Statfjord-feltet har medførte at betongen fikk store revner, og slapp ut olje. Lagercellene er i utgangspunktet laget med undertrykk, for å forebygge utslipp. Feil operasjon og manglende overvåking av trykket ga likevel overtrykk og utslipp. To små hull i betongkonstruksjonen ga oljeutslipp. Det har vært noen få kollisjoner med fartøyer, der betongkonstruksjonen har klart seg bra. Det har vært noen få tilfeller der bølger har klatret opp lags konstruksjonene og slått inn i dekket over. Overflatebehandling med epoksy i byggefasen har falt av. Det er en god del riss i betongoverflatene. Tilstanden til spennkablene i et marint miljø er i stor grad ukjent, men en har i et tilfelle ført et kamera langs kablene. Ved det tilfellet var kablene i bra stand etter mange år i bruk. Sulfatreduserende bakterier produserer HS i lagertankene og er også med i brønnstrømmen. HS kan skade betongen, stålskjørter og mekanisk utstyr. Tilstanden til konstruksjonene inne i lagercellene og under plattformen er i stor grad ukjent. Det måles rutinemessig HS i lagercellene. Konsentrasjonen av HS i lagercellene (opp til 4000 ppm) er målt til å være vesentlig større enn i brønnstrømmen. Gass lages av bakterier, og de produserer trolig gassen i lagercellene i overgangen mellom vann og olje. Syrene kan angripe stålkonstruksjoner og -utstyr, og fra kloakkledninger vet en at det kan ødelegge betong. Bakterier spesielt på havbunnen (bakteriell korrosjon eller engelsk (MIC)), kan øke korrosjonen på skjørt. Bakterier kan bidra til korrosjon på ulike måter. Noen krever tilgang til oksygen, mens andre opptrer i anaerobe miljøer. De forbruker gjerne oksygen og produserer syrer. Sulfatreduserende bakterier er de mest vanlige. De omdanner sulfat i sjøvannet til sulfidioner, som reagerer med hydrogen og metalioner, og danner hydrogensulfid (sumpgass) og metallsulfider (typisk jernsulfid).