Kristne var opptatt av hvorfor akkurat jomfru Maria ble utvalgt til «Guds mor» - om hun var syndig på linje med andre mennesker, og dermed avhengig av sin sønns død for sin frelse, eller om hun var født ubesmittet av arvesynden. Kirkemøtet i Basel bestemte seg for det siste synspunktet i 1438, og i 1854 fikk pave Pius IX det vedtatt som et katolsk dogme. Men i senmiddelalderen ble Maria ubesmittede unnfangelse trukket sterkt i tvil av teologer, særlig dominikanerne. Ettersom samleie ble oppfattet som måten arvesynden ble overført mellom generasjonene, ble legenden om Marias foreldres adskillelse det siste året før hun ble født, avgjørende viktig i debatten om emnet. I noen versjoner av sagnet hevdes at Maria ble mirakuløst unnfanget i det øyeblikk engelen viste seg for hennes mor, eller da hennes foreldre møttes igjen ved Jerusalems gylne port i en kysk omfavnelse. Men etter dominikanernes oppfatning ble jomfru Maria unnfanget på akkurat samme måte som alle andre mennesker, etter at hennes foreldre var gjenforent.