Museumsmannen Sigurd Grieg diskuterte spangehjelmene i relasjon til et funn fra Løten, nå datert til merovingertid. Det bestod av fragmenter av blikk og smale bånd i kobberlegering, og Grieg sammenstilte det med hjelm fra Vendelgrav XIV. Fra Norge framhevet han også fragmenter fra Nes, Hedrum og Øvre Stabu, Østre Toten. Grieg regnet en sølvhjelm fra Torsbjerg Mose (nå ) som den eldste av spangehjelmene, med liknende hjelmer fra Benty Grange og Cheltenham, England. Til denne gruppen av spangehjelmer regnet han hjelm fra Ultuna i Uppland, som tidligere var blitt sammenstilt med Løten-funnet. Denne gruppen skilte han fra den tidligere omtalte seinere gruppen av koniske spangehjelmer, satt sammen av fire til seks plater som holdes sammen av spanger. De kom østfra på 5- og 600-tallet med funn som Verzerone, Gültengen, Baldenheim, Gammertingen og Gjullanova i germansk område. De særpregede vendelhjelmene beskrev Grieg som en kombinasjon av to hjelmformer, den gamle germanske spangehjelmen og den koniske hjelmen.