Sammen med resten av Irland ble Ulster en del av Storbritannia i 1801. På begynnelsen av 1900-tallet begynte bevegelser som ønsket irsk selvstyre å bli motarbeidet av mange Ulster-protestanter, noe som utløste hjemmestyrekrisen i 1912. I det siste valget i hele Irland (Irsk parlamentsvalg i 1918) fikk grevskapene Donegal og Monaghan store nasjonalistiske flertall av Sinn Féin. Sinn Féin-kandidater stilte uten motstand i Cavan. Fermanagh og Tyrone hadde Sinn Féin / Nationalist Party (Irish Parliamentary Party) flertall. De fire andre grevskapene i Ulster hadde unionistpartiets flertall. Hjemmestyrekrisen og den påfølgende irske uavhengighetskrigen førte til deling av Irland under loven av 1920 som ble vedtatt i det britiske parlamentet (Government of Ireland Act 1920). Seks grevskap i Ulster ble til Nord-Irland, et selvstyrt territorium innenfor Storbritannia, mens resten av Irland ble Den irske fristaten, nå Republikken Irland.