Fjellet Siggjo er danna gjennom vulkansk aktivitet, men er ikke ei vulkankjegle selv om tjernet på toppen kan gi inntrykk av et krater. I fjellsiden er det gode forekomster av bergarten rhyolitt, og rhyolitten fra Siggjo er lett gjenkjennelig med sin mørke grønnlig farge blandet med lysere spetter og årer. Steinen ble benyttet fra år 4000 til år 2000 f.Kr. Den ble brutt fra fjellet med ild og vann, og man kan gjenfinne den på steinalderboplasser som pilspisser og skjæreredskap både i Hordaland og Nord-Rogaland, men også så langt nord som Kristiansund, øst ved Hardangervidda og sør som Lista og Lillesand. Fra de ca. 2000 årene som rhyolitten ble benyttet, kan man få god informasjon om hvordan handel og samkvem foregikk mellom landsdelene i steinalderen.