Også på Bohol fikk Legazpi en uvennlig mottakelse. Losen hans kunne forklare at fiendskapen skyldtes portugisernes plyndingsraid rundt øyene. Portugiserne kom fra Molukkene og krysset omkring blant øyene i Visayas, og bare to år tidligere, i 1563, hadde de plyndret Bohol og tatt omkring tusen boholanere som slaver. Naturligvis forvekslet øyboerne spanjolene med portugiserne. Med hjelp fra sin los forklarte Legazpi for de to høvdingene datu Sikatuna av Bool og datu Sigala av Loboc at de verken var portugisere eller var kommet for å plyndre eller drepe. Han lyktes og inngikk en vennskapspakt med dem. Den 16. mars 1565 fulgte så blodspakten mellom Legazpi og Sikatuna. Det fant antagelig sted i nærheten av den nåværende småbyen Loay. (Denne hendelsen feires fremdeles på Bohol i juni – . Tre dager etter ble seremonien gjentatt med Sigala.