Larvene lever først og fremst på dvergbjørk (), men kan også spise molte (), blåbær (), blokkebær og ulike vier-arter ( spp.). De hvite spinnene er synlig på langs avstand, og larvene bruker mye tid på å sitte og sole seg oppe på spinnene. Når de går ut for å spise, legger de etter seg et spor av silke, som de kan følge tilbake til spinnet. Når de er fullvoksne, kan de krype opptil 100 meter på leting etter en brukbar plass for å spinne en kokong og forvandle seg til puppe. Noen ganger kan man finne svært mange kokonger sammen. De fleste puppene klekkes ikke året etter at de forpuppet seg, men ligger gjerne over 2-3 år. Dette medfører at bestandene kan svinge svært mye – noen år finnes det ikke voksne spinnere i det hele tatt, andre år er de svært tallrike. Når puppen klekkes, skjer dette få dager etter at kokongen smeltet fram fra snøen. Dette gjør at spinnernes flygetid blir i snøsmeltingen, gjerne i mai. De lever bare en kort tid og flyr i tillegg bare en halvtime eller så i skumringen hver kveld. Når hunnen har paret seg, legger hun ca. 250 egg på en kvist av dvergbjørk, helst ute på en myr eller i annet fuktig lende. Hun dekker eggene med analullen fra bakkroppsspissen sin, og dør snart etterpå.