Tveide blei allerede i 1976 nevnt som et aktuelt sted, og i 1982 mottok kommunen flere gamle tømra bygninger fra samleren Knut K. Rislå, og spørsmålet om stedsvalg for et bygdemuseum blei igjen aktualisert. Det ene alternativet var Tobiases jorde, og det andre var kommunens eiendom Grasham på Tveide. Etter ei offisiell høringsrunde uttalte fylkeskonservatoren at Tobiases jorde var uegna, men at Grasham var et godt alternativ. Historielaget forkasta også Tobiases jorde, og uttalte om Grasham: «Etter styets meining er Tveidebygda i sin helhet et stort og fint bygdemiljø med en naturlig plass til et bygdetun.» To styremedlemmer mente bygdemuseet burde ligge nærmere skolen og fremma forslag om eiendommen Bjørklund, et småbruk i bunnen av skolebakken langs Møllebekken. Forlaget fikk støtte fra fem av styremedlemmene, mens et mindretall på to holdt på Tveide som det beste alternativet. Eiendommen Bjørklund var imidlertid ikke til salgs. På Grasham var kommunen eier, her var gamle bygninger, kulturminner, dokumentert historie, et mangfold av landskapstyper og ikke minst - her var god plass.