Det tredje og nest siste parlamentet i Jakobs styre ble sammenkalt i 1621. Underhuset gikk med på å gi Jakob en liten subsidie for å vise sin lojalitet, men beveget seg raskt til andre saker, til kongens misnøye. Villiers, som nå var Jakobs primære rådgiver, ble angrepet for sin plan om å få fyrsten av Wales gift med en spansk infanta. Det var også misnøye mot praksisen med å selge monopoler og andre privilegier. Underhuset forsøkte å stille Francis Bacon, 1. markgrev St. Albans, som var innblandet i salget av slike privilegier under hans tjenestegjøring som Lord Chancellor, for riksrett beskyldt for korrupsjon. Overhuset dømte Lord St. Albans som umiddelbart ble fjernet fra embetet. Selv om riksretten var den første på flere århundrer, møtte den ingen motstand fra Jakob, som trodde at det ville hjelpe ham i kampen mot parlamentet dersom han ofret Lord St. Albans. Men Jakob løslot Lord St. Albans fra fengselet og gav ham full benådning.