I Danmark-Norge ble fideikommiss innført under Christian V. Den norske grunnloven av 1814 inneholder forbud mot opprettelse av nye fideikommiss, sammen med forbud mot nye stamhus, grevskaper og baronier (§118, opprinnelig §108). Hensikten med grunnlovens forbud var å hindre fremvekst av en ny rikmannsklasse med arvelige rettigheter over en stor formuesmass over flere generasjoner. Grevskaper, baronier og stamhus er former for fideikomiss. I tillegg kan fideikommiss omfattet annen type eiendom med spesielle regler for arvegang og innehaverens dispisjonsrett. Et fideikommiss er ikke et eget rettssubjekt (juridisk person), det er bare en formuesmasse av fast eller rørlig eiendom. Frede Castberg skriver at en stiftelse som bare kommer visse familiemedlemmer (en familiestiftelse) til gode rammes av forbudet i grunnloven. Baroniet i Rosendal ble fri eiendom i 1927. I 1964 var Jarlsberg og Egeberg de gjenværende stamhusene i Norge.