Oppdemningen av Møsvatn ble foretatt uten hensyn til mulige kulturminner. Arkeologiske undersøkelser i forkant av vannkraftutbygging ble ikke innført i 1960. Tradisjonen fortalte om fast bosetning i området før svartedauden, og utgravningene i årene 1961-83 bekreftet dette. Alt i bronsealderen ble det dyrket korn på Rauland. Sommeren 1959 var en skoleklasse på fjelltur da en av elevene fant en pilespiss av jern, og året etter ble det avdekket en hustuft fra folkevandringstiden. Etter 1349 lå gårdene for det meste øde etter pesten, og sagnet om hesten Førnesbrunen som fraktet de døde fra traktene ved Møsvatn til Rauland kirke har holdt seg, i likhet med slåtten hesten fikk oppkalt etter seg, og som fortsatt spilles på hardingfele. På 1500- og 1600-tallet tok bosetningen seg opp igjen.