Til tross for den voksende misnøyen i Belgia fikk landet en sterk økonomisk vekst i foreningen med Nederland. Handelen med Nederland åpnet et stort marked for belgisk industri samtidig som sjøveien på Schelde ble åpnet igjen og på ny gjorde Antwerpen til en betydelig handelsby. De store kull- og metall-forekomstene i Ardennene ga støtet til en tidlig industrialisering som gjorde området til et regionalt økonomisk tyngdepunkt. Belgia var det andre landet etter England som satt igang kulldrift og jern-produksjon med koksovner i industriell skala i 1820-årene, og Belgia hadde i lang tid verdens nest største produksjon av disse strategiske råvarene. I 1835 åpnet Kontinentets første dampdrevne jernbane i Belgia, og innen 1840 var 334 km utbygd. Innen 1850 hadde Belgia hele 2 000 stasjonære dampmaskiner i industri og gruver, det samme antallet som USA og Tyskland og nesten dobbelt så mange som Østerrike. Det viste seg derimot snart at de språklige, religiøse og historiske motsetningene var for store til å bli glemt. Regjeringen gjorde nederlandsk til offisielt språk, og til skolespråk i de flamsktalende områdene hvor elitens språk lenge hadde vært fransk.