Kontoristenes (yrkebetegnelsen ble tatt i bruk på slutten av 1700-tallet) arbeidsoppdrag ble med tiden varierende. De hadde innenfor foretakene ganske høy status, og kunne utnyttes av sine sjefer til også å utføre tjenester av mer personlig art. De ble ofte ansett mer som eierfamilienes tjenere enn som lønnsarbeidere og hadde høyere status enn disse. Motsetninger forekom mellom «mansjettarbeiderne» og de «egentlige» arbeiderne. Deres ansettelsesvilkår var generelt betydelig mer fordelaktige enn øvrige ansattes. Som kontorister regnet en opprinnelig skrivere, bokholdere, kasserere og avlønningspersonale. Frem på 1900-tallet tilkom skrivemaskinister, telefonister, resepsjonister med flere.