Mye forskning på hvordan man korrigerer misinformasjon har fokusert på faktasjekking. Dette kan imidlertid være utfordrende fordi informasjonsunderskudds-modellen ikke nødvendigvis passer godt på feilinformasjon som folk tror på. Forskere har også undersøkt hva som gjør folk mottakelige for feilinformasjon. Folk kan være mer tilbøyelige til å tro misinformasjon fordi de er følelsesmessig knyttet til det de lytter til eller leser. Sosiale medier har gjort informasjon lett tilgjengelig for samfunnet når som helst, og dette binder kjapt sammen store grupper mennesker og informasjonen deres. Fremskritt innen teknologi har påvirket måten folk kommuniserer informasjon og måten misinformasjon spres. Misinformasjon kan påvirke folks tro på lokalsamfunn, politikk, medisin og mer. Begrepet har også potensial til å bli brukt til å skjule legitim tale og fordreie politiske diskurser.