De eldste bolesøljene er støpt. De har dyremotiver eller andre bilder på bolene og gjerne kronede hoder eller botaniske motiver på bunnplaten. Det er trolig først i begynnelsen av 1700-årene at man begynner å lage bolesøljer med filigran. I 1722 fortelles det om en sølje av filigran på en gård i Treungen, og utover på 1700 årene blir disse svært populære og utkonkurrerer de eldre støpte søljene med bildemotiver. På nyere bolesøljer er tornen i hullet på midten, for feste av søljen til skjorta, gjerne erstattet av en spenne på baksiden. Noen ganger er en fastloddet torn beholdt som et dekorativt element, og andre ganger er det plassert en ring eller bole over dette hullet.