De gamle familienes makt kom i konflikt med interessende til det oppvoksende, frie borgerskap. I 1410 vedtok borgerskapet en , et tysk ord for en forløper til en forfatning eller lov, som forbød Senatet uten borgerskapets tilatelse å arrestere borgere, gå til krig eller øke skattene. Dette var forløperen til dagens parlament, Hamburgs borgerskap. I 1529 fulgte ytterligere en lov, som forbød Senatet å iverksette lover uten tillatelse fra borgerskapet. Stridighetene mellom senat og borgerskapsforsamlingen (Bürgerschaft), fortsatte i til dels blodige sammenstøt. Den siste lov av dette slaget, ble vedtatt i 1712, da makten ble delt mellom senatet og det frie borgerskapet.