Ordningen med en kpojito ble antagelig etablert under kong Agaja (1708–1740). Den første kpojito man vet noe om het Adonon. Som de senere kpojitoene ble hun valgt blant kongens mødre. Kpojitoen levde i det sentrale palasset i Abomey og hadde et eget hoff. Både dahomeiske og europeiske kilder har vage opplysninger om kpojitoens formelle oppgaver. Hun skal ha fungert som en slags megler og talskvinne for innbyggere som hadde saker de ønsket å ta opp med kongen. Hun skal ha vært svært velstående, blant annet på grunn av at hun mottok skatt fra enkelte landsbyer, og hun hadde plantasjer med slavearbeidere. Når en kpojito døde, ble hun etterfulgt av en kvinnelig etterkommer i sin biologiske familie. Kpojitoen ble, som kongen, en «vodun» (en ånd eller voodoo-gud) når hun døde, og ble æret med seremonier og ofringer under Xwetanu, den store, årlige tradisjonssamlingen.