Tiltakene omfatter blant annet: Mer støysvake motorer, og bedre lyddemping av motorene. Iflg. Norwegian er støynivået redusert med 20 dB (desibel) siden 1945. Motorene er også blitt større, slik at de gir samme ytelse ved lavere turtall. Det siste har også gjort at lydbildet har endret seg; de eldre jetflyenes høyfrekvente hyl og hvin er erstattet med noe dypere lyder som minner mer om et tordnende brøl eller sterk viftesus. Start- og landingsrutiner som reduserer støyen. Mange flyplasser har begrenset trafikken om natten, eller forbudt nattflyvningen. Forbud mot eller restriksjoner på overlyds-passasjerfly. For eksempel fikk Concorde ikke tillatelse til å fly med overlydshastighet over land, og de mange overlydsprosjektene fra 1960- og 70-årene kom aldri lengre enn til tegnebrettet. Begrensning av farten (selv om hovedhensikten nok har vært å spare drivstoff): De første jetpassasjerflyene hadde en marsjfart på ca. 800 km/t, og dagens utgaver er ikke vesentlig raskere; allerede Convair 990 fra 1961 var raskere enn alle dagens passasjerfly. Fasadeisolering av utsatte boliger rundt flyplassene (støyskjerming, som ofte brukes mot for eksempel veitrafikkstøy, kan ikke brukes mot flystøy unntatt når flyene befinner seg på rullebanen). Restriksjoner på utbygging av flyplasser, selv om støyhensyn ikke nødvendigvis er hovedårsaken. For eksempel fastslo den britiske High Court at utbygging av en 3. rullebane på Heathrow var uforenlig med lovene for begrensning av klimagassutslipp. Overføring av passasjerer fra fly til høyhastighetstog. I for eksempel Japan, Kina, Frankrike og Spania har slike tog tatt en betydelig del av flytrafikken på en del strekninger, og enkelte flyruter er nedlagt. Iallfall i Europa tar flere tog enn fly når kjøretiden med tog kommer under ca. 3½ time. Forbud mot lavflyvning. Dette er riktignok mest innført av sikkerhetshensyn, men også støy har ført til klager på og krav om å stoppe lavflyvning. Forbud mot eller restriksjoner på motorisert ferdsel i utmark. Jagerflyene tillates ikke å bryte lydmuren eller bruke etterbrennerne under øvelser, iallfall ikke i lav høyde. En del småfly har fått montert propell med 3 eller 4 blad i stedet for 2 propellblad, og det er flere som har montert ekstra eksospotte for støydemping. Ved avgang med småfly, etter at sikker høyde for hindringer er nådd, blir motorpådrag og turtall redusert noe, siden det reduserer flystøyen relativt mye. Ved gjentatte avganger og landinger med småfly, som ved landingstrening, blir flygemønsteret ofte variert slik at det ikke skal oppleves at flyet kommer over på nøyaktig samme måte et stort antall ganger. Flyklubber har ofte selvpålagte begrensninger som å unngå gjentatte landinger og avganger etter sengetid, i kirketid og eventuelt når naboer feirer høytider eller jubileer utendørs. Ved slep av seilfly, og ved flyging med fallskjermhoppere, kan det flyges ut fra flyplassen i forskjellige retninger til halve ønskede høyde er nådd, da retningen igjen settes over plassen, for å spre flystøyen, og slik at det ikke blir langvarig flystøy for et lite område.