Fjordområder i Salten og Ofoten var definert som , altså at det her bodde sjøsamer. I andre områder kan det virke som om det slettes ikke fantes samer. Fogdene i Lofoten og Vesterålen innberetter til statholder Axel Gyldenstjerne i 1591 at det ikke noen gang hadde bodd samer der. Men siden spørsmålet fra Gyldenstjerne var kommet opp på bakgrunn av grenseforhandlinger, kunne det ha vært viktig å ikke nevne noe om samisk tilstedeværelse. Svenskene kunne nemlig komme til å bruke samisk tilstedeværelse som begrunnelse for krav om rettigheter til kystområder. Ved å underslå samisk tilstedeværelse kunne en tilbakevise at «svenskesamene» hadde forbindelse til havet. Bille skriver i 1609 at «lappene» driver sjøfiske hverken på kysten i Helgeland, Salten eller Senja. Mange år senere gjør Bille i en redegjørelse til myndighetene i 1619 oppmerksom på at «finner» allikevel finnes i Lofoten og Vesterålen. Disse betalte skatt som nordmenn, men brukte egen klesdrakt. Også nyere forskning tyder på at det var samer i disse områdene.