Vietnamkrigen på 1960-tallet førte til splittelser i alliansen mellom selverklærte libertarianere, anarkistiske libertarianere, og mer tradisjonelle konservative som ville innskrenke friheten for å vedlikeholde moralske dyder. Libertarianere som var imot krigen ble med i verveplikt-motstanden og fredsbevegelser, og begynte å finansiere sine egne publikasjoner som eksempelvis Murray Rothbards , og organisasjoner som «Radical Libertarian Alliance» og «Society for Individual Liberty». Splittelsen nådde sitt høydepunkt da den konservative ideologen William F. Buckley jr., i en artikkeln i skrevet i 1979 forsøkte å avgrense libertarianismen fra frihetsbevegelsen. Han skrev: «The ideological licentiousness that rages through America today makes anarchy attractive to the simple-minded. Even to the ingeniously simple-minded.» I 1971 opprettet David Nolan og noen venner the Libertarian party. Partiet tiltrakk seg tidligere demokrater, republikanere og uavhengige. Partiet har stilt med presidentkandidat ved hvert valg siden 1972. Undersøkelser har vist at i 2006 identifiserte 15% av amerikanere seg som libertarianere. Gjennom årene har dusinvis av libertarianske politiske partier dannet seg i hele verden. Utdanningsorganisasjoner som «Center for Libertarian Studies» og også the Cato Institute ble opprettet på 1970-tallet, og andre har blitt opprettet siden.