Den trenger inn i treet gjennom små skader og sprer seg først gjennom vedvevet før den går inn i silvevet og danner en mørk matte av hyfer under barken. Etter hvert som infeksjonen utvikler seg mister treet blad og får visne skudd. Skadene viser seg først i toppen av krona og flytter seg så nedover. Barken får langsgående sprekker og faller av slik at tykke lag med sotaktige sporer kommer fram. Sporene spres med regn og vind. Trærne svekkes og kan dø i løpet av det første året etter infeksjonen. Skadene er størst i spesielt varme og tørre sommere. hører sannsynligvis hjemme i Nord-Amerika der den viktigste verten er sukkerlønn. Det første europeiske funnet ble gjort i Storbritannia i 1945, og den har nå etablert seg mange steder i Mellom-Europa. Den angriper helst platanlønn, men også kan også finnes på andre lønnearter, lind og bjørk. er aldri funnet i Norge, men i Fremmedartslista 2018 er den vurdert til å være en dørstokkart med på grunn av stort invasjonspotensial, men ingen kjent økologisk effekt.