Helt siden 1983 har kaldblodseliten vært samlet i løpet til travdronningen Vintillas ære. Løpets historier er preget av stadige endringer. I Norge har derfor interessen for Vintillatravet avtatt. Man bommet og kuttet fra tre til ett løp i 1997, like før interessen for Tour De France og Tour De Ski eksploderte i Norge. I tillegg er det innført handicap i form av tilleggsdistanse for bestemte hester, som ytterligere fjerner status for vinneren. Dessuten er premien i Norge i overkant av 100 000 kroner, mens en hest som vinner alle etappene og sammenlagt i Finland rasker med seg over 700 000 kroner. Vintillatravet ble arrangert på sommeren fram til 1996, men etter at det ble et endagsarrangement har det gått på høsten, som oftest midt i november. Fra starten av gikk løpet på Vikodden travbane, som bare var 500 meter lang. Vinneren hadde dermed løpt utrolige 14 runder. Den første vinneren ble Galint. Fra 1985 gikk løpet på Biri travbane. Fra starten og fram til 1995 besto Vintillatravet av 3 løp. De to årene på Vikodden ble det kjørt tre løp på henholdsvis 2900 meter, 1800 meter og 2360 meter. Det aller første året gikk stayerløpet to dager etter de to andre løpene. Året etter ble dette endret til at stayerløpet gikk først, med hviledag før de to siste løpene ble avviklet samme dag. Da Biri overtok løpet ble dette opplegget videreført, bortsett fra at distansene ble endret til 3100 meter, 1609 meter og 2100 meter. I 1996 besto konkurransen av løp på 2100 og 1609 meter med en hviledag i mellom. I 1997 var det eneste gjenværende løpet på 3100 meter. Fra 1998 var løpet 2600 meter. Fra 2005 måtte de hestene med mest penger innkjørt løpe litt lenger, henholdsvis 2620 meter og 2640 meter. Siden 2005 har løpet gått med voltestart, unntatt i 2010. Det tok 35 år med Vintillatravet før Ulsrud Tea som første hoppe klarte å vinne, til ære for tidenes suverene travdronning.