Denne generelle informasjonsdefinisjonen består av tre ledd, som vektlegges ulikt i forskjellige fag: : Det første leddet sier at all informasjon har et materielt grunnlag, enten en eller . Informasjonsbegrepet i fag som fysikk og informasjonsteori legger vekt på informasjon som materielt fenomen og ser bort fra velformethet og mening. : Det andre leddet sier at dataene dessuten må følge bestemte regler, slik som syntaksreglene i et språk. For eksempel bygger informasjonsbegrepet i genetikk på at dataene i DNA- og RNA-molekyler er kodet på bestemte måter som sekvenser av nukleotider. Informasjonsbegrepet i biologi legger dermed vekt på at dataene skal være velformede, men ser bort fra mening. : Det tredje leddet sier at dataene dessuten må følge bestemte konvensjoner som gjør at de kan tolkes, for eksempel ved hjelp av semantiske og pragmatiske språkregler. Dette er den vanligste bruken av ordet i dagligtalen. Informasjonsvitenskap, medievitenskap og andre samfunnsvitenskapelige og humanistiske fag studerer blant annet hvordan velformede og meningsfulle data kan brukes til kommunikasjon og til å gi mennesker kunnskap.