I den eldste kristne tida ble kirker gjerne bygd på gårdene til lokale stormenn, som et uttrykk for makt og prestisje, og for å ha kontroll over et sentralt samlingssted i bygda. Med et sannsynlig byggetidspunkt en gang på 1100-tallet for den nåværende steinkirken i Røyken er det sannsynlig at det har stått ei eller flere trekirker i bygda før steinkirken ble bygd. Hvor denne eller disse eventuelt har stått har vi ingen kunnskap om. Det kan imidlertid virke som om bygda har hatt to ulike sentrum i middelalderen og tidligere. Det ene lå ved gården Huseby, som har en sentral geografisk beliggenhet, bygdas største gravhauger fra hedensk tid, og hvor skriftlige kilder fra middelalderen forteller at det var tingsted. Fra seinmiddelalderen og utover var imidlertid kirkens nabogård Kjekstad bygdas største gård, og også Kjekstad nevnes som "rett stevnested" i Røyken så tidlig som i 1383. Det er derfor mulig at storbøndene på Kjekstad hadde betydelig innflytelse over valget av kirkested. Kirkens størrelse gjør det imidlertid sannsynlig at den ikke ble bygd som ei høgendeskirke, men var tenkt som ei sognekirke helt fra begynnelsen av.