Oppdagelsen av enzymer som kutter DNA på helt spesifikke steder har gjort det mulig å gjøre målrettede endringer i de genene som allerede finnes i en organisme. CRISPR (Clustered Regularly Interspaced Short Palendromic Repeats) ble oppdaget i 2012 og CRIPSR/Cas9-metoden har raskt blitt tatt i bruk som verktøy for genredigering ikke bare i medisinsk forskning men også innen planteforedling og husdyravl. Teknologien er blant annet brukt til å gjøre brødhvete resistent mot mjøldogg ved å gjøre endringer i alle tre kopiene av mlo-genet . mlo-resistens finnes som naturlig oppståtte mutasjoner i bygg og andre diploide arter, men fordi brødhvete har tre kopier av genet er det kun planter hvor alle tre genene er mutert som viser resistens, og sannsynligheten for at slike mutasjoner skal oppstå i naturlig er forsvinnende liten. Norsk lov krever at en organisme som har fått satt inn fremmed DNA i arvestoffet merkes som genmodifisert (GMO). Et foreløpig uavklart spørsmål er hvorvidt planter som er foredlet ved genredigering også skal omfattes av samme regelverk. Det svenske Jordbruksverket var tidlig ute og besluttet i november 2015 at dersom kun en del av plantens eget DNA er blitt fjernet og ikke noe «fremmed DNA» satt inn så skal ikke genredigering omfattes av regelverket for GMO. Verken Norge eller EU har per november 2016 etablert lover eller forskrifter som regulerer bruk av genredigering i planteforedling.