Ved reformasjonen overtok Kongen kirkegodsene. På grunn av kostnader med Karl Gustav-krigene solgte kongen mange landeiendommer til rike embedsmenn og kjøpmenn i tiden 1660-1679. Interessen for gårdsdrift og landlivet ble vekket ut på 1700-tallet. Byborgerne bygget da landsteder som ble kalt lyststeder og brukt til selskapelighet og annen adspredelse. Kontinentale forbilder for skikken finner man eksempelvis ved lystslott som Grand Trianon oppført i Versaillesparken mellom 1670 og 1708 og «vingårder» som Sanssouci.