Etter hvert som xylografiet ble erstattet av enda raskere og mer mekaniske reproduksjonsmetoder, måtte fagets utøvre enten lære seg sinketsning, en mer mekanisk metode hvor en også kunne overføre fotografier direkte, bli stempelskjærere, eller sikte seg inn mot mer kunstnerisk utførte bilder, f.eks. portretter i ettbladstrykk eller forsidebilder til ukebladene. Utviklingen innen trykkeriteknologien gikk fra 1880-årene av stadig mer i retning av automatisering av billedgjengivelsene. I dag blir gravering i tre kun benyttet for å skape bokplater, kunsttrykk, spesielle kunstutgivelser i begrenset opplag, bokillustrasjoner og i kommersiell kunst.