Amund Helland forsøkte å telle opp alle innsjøene som var store nok til bli avmerket på den tids kart og kom til . Norges innsjøer dekker 3 % av landets areal. Arealet av alt ferskvann utgjør  km² eller 5,2 % av landets areal. SSB oppgir nær innsjøer, av disse er i Finnmark. Det er innsjøer større enn 1 km og disse utgjør 44 % av innsjøarealet. Europas fire dypeste innsjøer er i Norge. Hole kommunes areal består av over 30 % innsjø, mens Kautokeino har med over 705 km innsjø innenfor sine grenser. Kvitsøy er landets minste kommune og har også minst areal innsjø. De fleste stor innsjøer er dannet av isens utgraving og kalles fjordsjøer. Mjøsa er den største og Hornindalsvatnet dypest. I forlengelse av fjordene finnes ofte fjordsjøer, innsjøer adskilt fra fjorden av bergterskler, isfrontdelta og morener i kombinasjon. Isfrontdeltaer kan være like høye som havnivået var den gangen og kan danne høye moer i landskapet særlig der elven har skåret seg gjennom deltaet.