Fra litt før århundreskiftet og fram til 1919 kom et betydelig antall bygninger opp i boligområdet på Jakobsbakken (anleggsområdet lå for seg selv, en god del høydemeter ovenfor boligområdet). Atten av bygningene i boligområdet var boligbrakker i forskjellig størrelse, som rommet familieleiligheter og «lauskarsrom». Med stort og smått kom da antall bolighus for verkets ansatte opp i 24. Alle disse bygningene hadde sitt eget navn. Øvrige bygninger i boligområdet var skole (fra 1909), butikk (1914), forsamlingslokale (innviet i 1918), en stor hestestall, snekkerverksted og verkskontor. Verket eide bolighusene på Bakken og hadde vedlikeholdet gjennom fast tilsatte handverkere. miniatyr|På det meste var det hele ni hoppbakker i området rundt Jakobsbakken Verket etablerte sykehus og ansatte verkslege i Sulitjelma. Fra 1912 etablerte verket en ordning med en fast ukentlig legedag på Bakken. Telefonforbindelse ble etablert til Jakobsbakken i 1891, første gjennom en sentral som var intern i Sulitjelma. Fra 1896 kom stedet med i det nasjonale telefonnettet. Oppstart av skole skjedde i 1909, de to første årene foregikk undervisningen i «Fira».