Uheldig beslutninger på grunn av bekreftelsesfeller er kjent fra mange politiske, organisatoriske, økonomiske og vitenskapelige situasjoner. Disse tankefeilene bidrar til overtillit til personlig tro, og kan opprettholde eller styrke troen i møte med motsatte bevis. For eksempel gir bekreftelsesfeller systematiske feil i vitenskapelig forskning basert på induktive resonnement (gradvis akkumulering av støttende bevis). På samme måte kan en politietterforsker identifisere en mistenkt tidlig i en etterforskning, og så bare søke bekreftende snarere enn avkreftende bevis. En lege kan for tidlig fokusere på en bestemt lidelse under diagnostisering, og deretter bare søke bekreftende bevis. I sosiale medier forsterkes bekreftelsesskjevhet ved bruk av filterbobler eller «algoritmisk redigering» som kun presenterer enkeltpersoner informasjon de sannsynligvis er enige i samtidig som motsatte synspunkter utelukkes.