Det er fire kilder som vitner om kampene i 1288: Den ene fortellende kilden finnes i Visbyfransiscanernes årbok, håndskrift B99 i Kungliga biblioteket i Stockholm. Forfatteren er en ukjent fransiskaner som ca 1412 skrev sin notis om kampene: . Opplysningene hans er skrevet ned mer enn 120 år etter at det skjedde. Visbymunken skriver videre i den delen som kalles «Visbykröniken» at seieren ble feiret med en religiøs prosesjon: . Den andre fortellende kilden er Hans Niellsøn Strelows «Cronica Guthilandorum», utgitt i København 1633. Han er den eneste av kildene som beskriver utførlig om striden. Han navngir også flere av bøndene: Oluff Rangvald i Tofta, Peder Harding i Vall, Mickel Tagsten i Lärbro, Oluff Gartarfue i Gammelgarn, Thomes Bilder i Lau og Hegleff Quindegaard i Havdhem. Vi kjenner ikke til Strelows kilder, og derfor er det vanskelig å bedømme troverdigheten av det han opplyser. Flere historikere trekker noen av Strelows opplysninger i tvil, for det er en del som ikke stemmer. Petrus de Dacia er en samtidig kilde. Han var forstander i dominikanerklosteret ved St. Nicolaus, og han skrev brev til Christina av Stommeln. Han omtaler krigen mellom byen og bøndene, men beskriver ikke selve striden. I «Svenskt Diplomatarium huvudkartotek över medeltidsbreven» fins et brev som er datert 9. august 1288. På den tiden var kampene over. Borgermestrene og rådet i Visby forplikter seg til å betale den svenske kongen 2.000 mark sølv og 500 mark sølvpenger for at de har anlagt mur omkring Visby og angrepet bøndene.