Bildet er blitt venerert av en rekke paver og er blitt benyttet som et mariologisk symbol i Roma for byen og for dens befolkning (). Pave Gregor I lot i 593 ikonet bære rundt om i Roma under påskefeiringene og bad for en slutt på en past som grasserte den gang. Pave Pius V bad i 1571 foran bildet for seier i slaget ved Lepanto Pave Gregor XVI venererte også bildet i 1837 for å be for slutten på tidens koleraepidemi. Den samme pave skulle året etter krone bildet, den 15. august 1838, på festen for Maria himmelopptagelse, ledsaget av bullen . Pave Pius XII bød at ikonet skuylle bæres i prosesjon gjennom Roma for å første det første marianske år; og foretok nok en gang en kroning av bildet, ledsaget av sin pavelige encyklika , som også initierte Den hellige Jomfrus besøkelse. Som kardinal feiret han sin første hellige messe med ikonet den 1. april 1899. Pave Johannes Paul II fremhevet ikonet under Verdensungdomsdagen for Jubelåret i år 2000. Pave Benedikt XVI venererte også ikonet ved forskjellige anledninger med dets spesifikke marianske tittel. Pave Frans fikk restaurert og konservert bildet, forrettet en pontifikalmesse til hennes ære den 28. januar 2018 på årsdagen til dets overføring til dens nye permanente helligdom. Pave Frans gjorde i 2020 bruk av ikonet under en ekstraordinær -velsignelse for å be om slutten på koronaviruspandemien.