Ved utbruddet av Kosovokrigen i 1999 foreslo Lukasjenko for den jugoslaviske presidenten, Slobodan Milošević, at Jugoslavia skulle bli med i union med Russland og Belarus. I forbindelse med Irak-krigen i 2003 kom USAs etterretningsorganer med en rapport som fortalte at medarbeiderne til president Saddam Hussein klarte å tilegne seg belarusiske pass mens de var i Syria. Den samme rapporten mente at det var usannsynlig at Belarus ville tilby et sikkert tilfluktssted for Saddam og hans to sønner. Disse opplysningene førte til at Vestens statsmakter inntok en tøffere stilling mot Lukasjenko. USA var spesielt irriterte over Belarus' våpenhandel med Iran og Irak, og amerikanske politiske ledere begynte å omtale Belarus som «Europas siste diktatur». EU var samtidig bekymret for sikkerheten til sine gassleveranser fra Russland, som transporteres gjennom Belarus, og unionen viste derfor en aktiv interesse for landets offentlige anliggender. Da Polen, Latvia og Litauen ble EU-medlemmer i 2004, fikk EU og Belarus en felles grense på over tusen kilometer.