Ifølge Pappos skal Aristaios den eldre omkring 350 f.Kr. ha laget «fem bøker om romlige geometriske steder, knyttet til kjeglesnitt». Pappos omtaler også «kjeglesnittene til Aristaios den eldre». Et geometrisk sted ble i gresk matematikk omtalt som «romlig» dersom en trengte et romlig objekt for å definere dette, og i praksis var i senere gresk matematikk et romlig geometrisk sted det samme som et kjeglesnitt. I motsetning til dette ble linjer og sirkler kalt «plane geometriske steder». Thomas Heath argumenterer for at Aristaios må ha kjent til definisjonen av et kjeglesnitt basert på et brennpunkt og en styrelinje. Også Evklid (født ca 300 f.Kr.) skal ha skrevet fire bøker om kjeglesnitt, men ingenting av dette er bevart. Det er sannsynlig at Aristaios verk om kjeglesnittene var eldre enn Evklids boks om samme emne og at Evklid har basert sin bok på resultater fra Aristaios. Evklid sitt berømte verk Elementer inneholder materiale om sirkelen, men ikke om kjeglesnitt. I verket viser Evklid at han er kjent med at en ellipse kan dannes når et plan skjærer en kjegle eller en sylinder skrått.