Han støttet kongemakten i stiftet og formante ofte sine kyrkoherder å tale til sine forsamlinger om slikt som kongen var opptatt av, som forbudet mot hjemmebrenning og om patriotisme. Som øverste leder av stiftet var han mer praktisk og mindre dogmatisk innrettet enn sine forgjengere. Han var en folkeopplyser, like opptatt av at innbyggerne i stiftet fikk vaksine eller kunnskap om riktig jordbruk som om deres åndelige utvikling. I hans periode som biskop ble det oppført 21 nye kirker i stiftet. Ved riksdagen i 1789 fikk Lindblom være erkebiskopens vikar som talman og står derfor med underskrift på Förenings- och säkerhetsakten (en lov som gjorde eneveldet nesten fullstendig). Motstanderne av loven spredte ryktet at han fikk 6000 eller 7000 riksdaler for dette.