Disse viftevingene utvikler seg som endoparasitter i vepser (Hymenoptera), mest i bier og stikkveps. Hunnene forlater aldri verten, mens hann-larvene kryper ut når de er fullvoksne, forvandler seg til en puppe på bakken og klekkes noe senere til et vinget insekt som flyr på leting etter et insekt som er parasittert av en voksen hunn, som den parer seg med. Uparrede hunner skiller ut feromoner som tiltrekker hannene. Siden det bare er hunnens hode og forkropp som stikker ut fra vertene, munner hennes parings- og fødselskanal her. Hannene lever bare noen få dager. Etter paringen føder hunnen tallrike bittesmå, aktive larver som kryper rundt i vegetasjonen på jakt etter en bie eller veps. Noen arter kan feste seg til bien ved hjelp av spesielle børster, andre blir fraktet tilbake til bolet i biens mage (kro). Der kan larven bore seg inn i et av biens eller vepsens egg og begynne sitt liv som parasitt der. Den lille, aktive larven skifter hud og forandrer seg til en beinløs, sekklignende parasitt. En bie eller veps kan være vert for flere viftevinger av samme eller ulike kjønn.