En av de få lovene som den provisoriske representasjonen fikk igjennom, var valgloven for Riksforsamlingen. Under forhandlingene forut for opprettelsen av den nye staten var det blitt enighet om at valgene skulle være hemmelige og basert på alminnelig stemmerett. Det gikk ikke opp for representantene at alminnelig stemmerett også ville inkludere kvinnene før en organisasjon for kvinnelig stemmerett dukket opp idet staten ble opprettet. Sosialdemokrater og slovenske politikere var for kvinnelig stemmerett, men de Radikale var imot. Det demokratiske parti var åpent for ideen, men brant ikke så mye for den at det var villig til å gi det tilstrekkelig parlamentarisk støtte, så forslaget ble nedstemt.