Stedsnavnet Selatrað er sammensatt av norrønt , «seler» og , «yngleplass». Selatrað er en gammel jordbruksbygd som nevnes for første gang i skriftlige kilder i Hundebrevet fra siste halvdel av 1300-tallet. Bebyggelsen på Selatrað er mer spredt enn hva som er vanlig i færøyske bygder, som ofte har mye til felles med vestnorske klyngetun. Under Færøyenes gamle rettslig-politiske ordning var Selatrað sete for vårtinget på Eysturoy. Lokalhistorikeren Andreas Weihe sørget for å samle inn og utgi i bokform en del kulturhistorisk materiale fra Selatrað, som sagn og ordspråk.