Opprinnelig hadde kirka antakelig plass til mellom 100 og 150 stående, men fikk stoler etter reformasjonen. Det er også antatt at kirka ikke fikk vinduer heller før reformasjonen. Det har blitt antyda at kirka kan ha hatt ei grunnflate på 10 ganger 15 meter. Regnskaper for vedlikehold fra begynnelsen av 1600-tallet forteller noe om inventaret i kirka. Det medgikk i 1617 blant annet tre store vinduer med glass og bly. Om disse var de første i kirka eller erstatta gamle er ikke sikkert. Omkring den samme perioden gikk også 3 600 takspon, spiker, 5 1/2 tønner tjære, trapp til kirkas oppgang, klokkestrenger, en lang «stie» og to lysestaker av messing. En ny prekestol ble anskaffa i 1633. I tillegg ble kirka forbedra med nye bjelker, noe som ifølge regnskapene tok fem tømmermenn fire dager. Dette forteller oss at kirka var tjærebredd, hadde spontak og enten var ei tømmerkirke eller ei stavkirke. I 1648 ble restaurering vurdert, men både Berger og Fyrilund kirker var forfalne og ubrukelige. Ei ny kirke felles for de to gamle sogna ble oppført på Brandval i 1651 etter kongelig bevilling 29. august 1648. De gamle klokkene i Berger kirke og Fyrilund kirke ble støpt om til ei ny klokke til den nye Brandval kirke. De to veide tilsammen 54 kilogram, og i tillegg til dette måtte det kjøpes inn 216 kilogram malm til. Dette tyder på at klokka i Berger kirke var forholdsvis lita. Berger kirke var fortsatt tegna inn på et kart fra 1783, men i dag er det ingen synlige spor igjen.