Torolf Elster tar over som kringkastingssjef etter Hans Jacob Ustvedt. 1. januar – NRK Fjernsynet innfører farge-tv som følge av Stortingets vedtak i desember 1971. Denne dagen har fjernsynet 8 timer og 20 minutter med sendinger, av disse er 7 timer og 25 minutter i farger. Innføringen er imidlertid kun en prøveordning, med sikte på regulære fargesendinger fra 1975. På denne tiden har kun 3 prosent av norske husholdninger fargemottaker. 1. mars – kringkastingsavgiften får et tillegg på 100 kroner for fargemottakere. 25. september – Norge sier nei til EF, og hele nasjonen følger opptellingen på NRKs valgvake, ledet av Lars Jacob Krogh og Geir Helljesen. Striden om Norges tilknytning til EF har splittet det norske folket månedene i forveien, og frontene mellom tilhengere og motstandere har vært steile. Mens norsk presse er nesten utelukkende på Ja-siden, har NRK valgt et langt mer nøytralt ståsted. Kringkastingssjef Torolf Elster tar flere grep for å skape balanse mellom de to partene, blant annet får ikke programskapere som har tilkjennegitt sin holdning i saken, lage EF-programmer. Historikeren Hans Fredrik Dahl hevder senere i sin bok om NRKs historie, at NRKs valgsendinger i forbindelse med EF-avstemningen i 1972 bidrar til å gi Nei-siden det nødvendige flertall: «Elster bestemte at sendingene skulle behandles som et valg med to parter, ikke som valgsendinger der de mange enkeltpartiene er likt fordelt. Det gjorde at de politiske partiene fikk avskåret adgang til NRK. I stedet ble det ja- og nei-bevegelsen som fikk ordet. Etter manges mening var det dette som førte til nei-flertallet. Hvis partiene hadde fått den vanlige plass, som de fikk det i Danmark, ville det blitt ja-flertall som der». Ifølge Dahl gikk NRK styrket ut av EF-dekningen i forhold til pressen. TV-opptaket av valgvaken denne kvelden er imidlertid ikke bevart i NRKs arkiver.miniatyr|Nei-siden går seirende ut i folkeavstemningen om norsk EF-medlemskap 25. september 1972. NRK får deler av æren.