Smaragdfunnene er gjort i en inntrengningsmasse av mænaitt, dannet i perm for ca. 270 mill. år siden, i kambrisk alunskifer (kambrium: fra 500 til 570 mill. år før vår tid). En lys pegmatittgang som i partier også er rik på sulfider har ligget lett tilgjengelig som en rusten malmgang ved Mjøsa strand. Denne pegmatitten er nesten flatliggende og er blitt fulgt i ca. 200 m lengde. Små utløpere av pegmatittmassen er blitt presset inn i alunskifer og det er ofte her de beste smaragdene er blitt dannet. Vanligvis er det grunnstoffet krom som gir smaragden den grønne fargen, men på Byrud er det imidlertid mest vanadium i mineralet og det antas at det er alunskiferen som er kilden. Det er funnet mange forskjellige mineraler i tillegg til smaragder ved Byrud Gård. Her kan man finne mineraler som beryll (gulbrun til lysegrønn), flusspat (lilla og grønn), topas (hvit og honninggul), kvarts, apatitt (fargeløs til dypblå), albitt, bavenitt, muskovitt, granat, laumontitt og mikroklin.