Bygenes omfang og intensitet varierer innen vide grenser, men i Norge forekommer de kraftigste bygene vanligvis på varme sommerdager. En byge varer gjerne bare en liten stund, men av og til kan bygene komme så tett at det virker som sammenhengende nedbør. Det kan være tilfelle hvis ustabil bygeluft presses opp mot åser og fjell, noe som vil forsterke bygetendensen. Under slike forhold kan nedbørmengdene bli svært store, av og til med flommer og skred til følge. Således ble f.eks. Storofsen i 1789 skapt av enorme nedbørmengder, antagelig i form av byger.