Til østsamene regnes skolte- og kolasamer, de første bor i grensetraktene mellom Finland og Russland, blant annet i Neiden, Pasvik og Boris Gleb. Kolasamene holder til ut mot Kvitsjøen. Østsamenes næringsveier var distinkt forskjellig fra andre samer, noe som har sammenheng med økologiske faktorer. Der sjøsamene i Finnmark holder til langs en kyststrekning som er stort sett uten trær og er tundralignende, holder skoltene til i et område med skog nesten helt ut til kysten. I tillegg til et innland med mye skog, er det også mange innsjøer. Her var det god tilgang på villrein og pelsdyr. Den kulturelle påvirkningen på disse østsamene er også helt annerledes enn i Skandinavia, da samene på Kolahalvøya ble påvirket av russisk og enda østligere kultur. I henhold til en legende ble det grunnlagt et kloster i Petsjenga i 1525 av munken Trifon (1495–1583). Ved Kvitsjøen og på Kolahalvøya vokste de russiskortodokse klostrene i løpet av 1400- og 1500-tallet opp til sterke institusjoner. Disse drev ikke bare med misjon, men også handel med samene, samt at de drev med fiske og saltutvinning. Klostrene og handelssambandene mot øst (Kvitsjøen og Arkhangelsk) påvirket samens språk, klesdrakt, matskikker og religion (russisk ortodoks). En kjenner også til at østsamene hadde handelsveier mot den nordligste delen av Bottenviken.