Stokkene hadde forskjellige merker ette hvor de skulle fløtes til, til lokale sagbruk eller papir/cellulosebedrifter, fløterne sortere dem før de ble buntet til flåter eller fløtet videre som løstømmer. I Drammensvassdraget er det registrert ca. 600 forskjellige merker gjennom tidene og en tømmerfløter måtte kunne forskjellen på ca. 140 tømmermerker. Tømmerfløting i Norge ble særlig viktig da skogen langs kysten ble hogget ut og eksportert rundt år 1600. Fløting ga mulighet til å utnytte de store skogene i innlandet.