I perioden 1907 til 1929 var det offisielle navnet på rettskrivningen , selv om dette navnet ikke fantes i noen lovtekst. Det var Bjørnstjerne Bjørnson som gjorde dette navnet kjent. Dette skjedde i en tale han holdt 23. oktober 1899, egentlig til inntekt for omkring 140 fiskere som omkom i Titran-ulykken ti dager tidligere. I denne talen gikk han til angrep på det framvoksende landsmålet. Tre dager senere foreslo Håkon Løken, Venstre-politiker og redaktør i , å organisere riksmålsfolket, noe Bjørnson ikke hadde nevnt i talen sin. Flere riksmålsfolk tok tak i tanken og grunnla Norsk Rigsmaalsforening 28. november, med Hjalmar Falk som formann. Det var også Løken som opprinnelig lanserte navnet (i 10. juli 1899).