Luplau ble ikke aktivt med i kvinnesaksarbeid før i en alder av 49 år, da hun i 1872 ble medlem av Dansk Kvindesamfund (DK). Etter hvert mente Luplau at DK tok opp saker som ikke var relevante for foreningen. Hennes kvinnepolitiske hjertesak var kvinners stemmerett og valgbarhet. I 1888 leverte hun en liste med 1702 kvinnenavn fra hjemstedet, til støtte for Fredrik Bajers forsøk – i Rigsdagen – på å vinne gehør for kvinners kommunalvalgrett. Bajers forslag ble nedstemt.