Straks den romerske kurie fikk kjennskap til stormingen av Zara 24. november 1202, bannlyste pave Innocens venetianerne som de skyldige. Men korstoget var for lengst ute av pavens hender. Venetianerne anerkjente ikke kardinal Pietro Capuano som noen representant for paven; til det var hans hensikt med korstoget for forskjellig fra deres. Pietro måtte snu og senere ta seg til det hellige land på egen hånd, Grunnen til Bonifatius' besøk er omdiskutert; han kan ha forstått venetianernes planer og forsøkt å unngå bannlysning, eller ønsket å møte den bysantinske prins Alexios, Filips svoger og sønn av den nylig avsatte bysantinske keiser Isak II Angelos. Alexios hadde flyktet til Filip da hans far ble avsatt i 1195, men det er ukjent om Bonifatius kjente til at prinsen var ved Filips hoff. Der tilbød uansett Alexios hele 200 000 mark sølv, 10 000 menn for å hjelpe korsfarerne, vedlikehold av 500 riddere i det hellige land, tjenesten til den bysantinske flåten for å frakte korsfarerne til Egypt og legge den gresk-ortodokse kirke under den romersk-katolske kirke om korsfarerne seilte til Bysants og avsatte den regjerende keiser Alexios III Angelos. Det var et fristende tilbud for et foretak uten midler. Gresk-latinske forbindelser hadde vært komplisert helt siden Det store skisma av 1054.