Løve ble fra senmiddelalderen en såvidt vanlig figur i europeiske våpenskjold, at det ble uttalt i heraldiske læreskrifter at «den som ikke har en våpenfigur, tar en løve». Likevel fortsatte løven å ha høy prestisje som våpenfigur, blant annet i våpen for de utenekteskapelige barna til de dansk-norske unionskongene med navnet «Gyldenløve». Det er løver i forskjellige utforminger i norske kommunevåpen og slektsvåpen, bl.a. for Rødøy kommune (liggende løve) og slektene Hegermann, Løvenskiold, Printz, Sommerfelt, Tordenskiold med flere.