På grunn av økt globalisering, sosiale medier, spredningen av vestlig kultur og hurtige forandringer, har personer fra millenniumsgenerasjonen mer til felles med hverandre enn de har med eldre generasjoner i sitt eget land. Millenniumsgenerasjonen beskrives som den første globale generasjonen og den første generasjonen oppvokst i internettalderen; i arbeidslivet beskrives millenniumsgenerasjonen som en generasjon som vektlegger mangfold og å gjøre en forskjell i verden. Millenniumsgenerasjonen er kjennetegnet av progressive verdier i mye større grad enn tidligere generasjoner, der støtte til f.eks. skeives og spesielt transpersoners rettigheter gjerne ses på som en kjerneverdi. Millenniumsgenerasjonen har blitt beskrevet som en høyt kvalifisert generasjon som er preget av samfunnsansvar og empati, og grunnleggende av liberale verdier. Generasjonen som kom rett etter, generasjon Z, har mye til felles med millenniumsgenerasjonen og bygget videre på de verdiene som kjennetegnet millenniumsgenerasjonen fra første del av det 21. århundre. Derfor ses generasjon Z ofte på som en forlengelse av millenniumsgenerasjonen. Den viktigste forskjellen er kanskje at millenniumsgenerasjonen opplevde fremveksten av en global generasjon og internettalderen da de var barn, og er preget av 1990-årenes og de tidlige 2000-årenes optimistiske etos. De vokste opp i en tid der det liberale demokratiet hadde seiret i store deler av verden, i en tid med teknologiske fremskritt – særlig data- og internettalderen – og i en tid der verden kom nærmere, og det var en følelse av fremtidsoptimisme.