Borgerrettighetsloven (Civil Rights Act) ble opprinnelig fremmet av Kennedy-administrasjonen, men møtte betydelig motstand i Kongressen. Etter drapet på Kennedy i 1963 klarte tilhengerne av loven å mobilisere støtte og presse lovforslaget gjennom Kongressen, til tross for en omfattende filibuster fra motstandere. Den 2. juli 1964 kunne president Lyndon B. Johnson endelig skrive under på loven. Civil Rights Act forbyr diskriminering basert på flere faktorer, inkludert hudfarge, rase, religion, kjønn og nasjonal opprinnelse. Loven representerte en milepæl i borgerrettighetsbevegelsen, ettersom den ga juridiske rammer for å utfordre og straffe diskriminering i ansettelse, offentlige tjenester og utdanning, samt på andre områder i samfunnet.