De eldste spor etter mennesker i Sævarhelleren i Herand i Hardanger er fra ca. 7000 f.Kr. Kirkhelleren i Nordland ble tatt i bruk fra ca. 7000 f.Kr., mens Vistehola ble først tatt i bruk av jegerfolk rundt 6000 f.Kr. og hulen var faktisk i bruk til langt inn i jernalderen (fram til 500-tallet). Det eldste laget med menneskelig aktivitet i Skipshelleren i Hordaland dateres til ca. 5200 f.Kr., og helleren var faktisk i bruk til langt inn i jernalderen (fram til 500-tallet). Dette er forunderlig, siden andre fangstfolk som lever i det samme barske klimaet nordmenn gjorde i den eldre steinalder, har reist til dels solide hus. Forklaringen kan være at den eldre steinalders nordmenn hadde med seg levevis og tradisjoner fra reinjegerne i Nord-Tyskland, som spesielt har satt spor etter seg langs motorveien mellom Hamburg og Lübeck. I dette flatlandsområdet finnes ingen naturgitte boliger, og fangstfolket benyttet seg bare av midlertidige leirplasser før de streifet videre. Lette teltfundamenter er alt de har etterlatt seg, og det tilsvarer funnene i Norge.