I 1405 kom slekten i besittelse av det frankiske herskapet Schwarzenberg, borgen Schwarzenberg og fikk tittelen . På denne tiden eide slekten også gods i Bøhmen. I 1599 ble slekten opphøyet til riksgrever og i 1670 til riksfyrster. I 1661 arvet slekten store gods i Bøhmen, Steiermark og Krain. De slo seg ned i Bøhmen i 1670-årene. Gjennom arv kom slekten i 1698 i besittelse av det fyrstelige landgrevskapet Klettgau. Schwarzenbergslekten førte deretter også titlene greve av Sulz og landgreve av Klettgau. Slekten hadde frem til 1918 sitt hovedsete i Böhmisch-Krumau (nå Český Krumlov).