Også ifølge Diogenes Laertios ble Heraklitos karakterisert av Timon fra Fleios som «gåtemannen» (αἰνικτής; ) en sannsynlig referanse til en påstått likhet med Pytagoras’ gåter. Timon sa at Heraklitos skrev sin bok «ganske uklart» (ασαφεστερον; ); ifølge Timon var dette ment å la bare «de dyktige» prøve det. På Ciceros tid ble dette tilnavnet på gresk «den mørke» (ὁ Σκοτεινός; ) eller på latin den obskure» ettersom han hadde snakket («for dunkelt») om naturen og hadde gjort det bevisst for å være misforstått. Uklarheten var «sannsynligvis med tanken om at det gjelder for oss å søke i oss selv, slik han søkte for seg selv og fant».