Adel ble opphevet for godt i Norge i kjølvannet av Kieltraktaten av 1814, der kong Karl Johan gikk med på at Norge heftet for en del av statsgjelden etter Danmark-Norge. Stortinget avslo, også fordi Norge aldri hadde godkjent Kieltraktaten (1814), men Karl Johan truet med maktbruk så Stortinget var tvunget til å godta kravet. Til gjengjeld vedtok Stortinget i 1821, i strid med Karl Johans ønske, opphevelsen av alle adelige titler og forrettigheter, selv om noen stod ved lag så lenge den som satt med dem, var i live. Titlene kunne også beholdes av dem som var født før loven trådte i kraft. Den siste mann med en norsk adelstittel var baron Harald Wedel-Jarlsberg, selv om nordmenn med dansk adelskap fikk beholde dette.