En stor andel etnografiske og arkeologiske bevis har demonstrert at kjønnsmessig arbeidsfordeling, hvor mennene jaktet og kvinnene samlet ville vekster og grønnsaker, har vært en meget vanlig fordeling blant tilsvarende samfunn over hele kloden, men det er et antall dokumenterte unntak til dette generelle mønsteret. En studie gjort av Aeta-folket på Filippinene slår fast at «omtrent 85 % av filippinske Aeta-kvinnene jakter og de jakter på det samme byttet som menn. Aeta-kvinnene jakter i grupper og med hunder, og har en suksessrate på 31 prosent i motsetning til 17 prosent for mennene. Deres utbytte er faktisk enda bedre når de slår seg sammen med menn: en kjønnsmessig blandet jaktgruppe har 41 prosent suksessrate blant Aeta-folket». Blant et stammefolk i Namibia hjalp kvinnene mennene med jakten ved å spore byttet. Nyere arkeologisk forskning gjort ved antropologen og arkeologen Steven Kuhn fra Universitetet i Arizona har antydet at kjønnsmessig arbeidsfordeling ikke eksisterte før inn i paleolittisk tid og således utviklet relativt sent i menneskenes historie. kjønnsmessig arbeidsfordeling i form av spesialisering (herunder også eldre barn og gamle) kan ha oppstått for at det ga de moderne menneskene en fordel framfor neandertalere og gjorde at menneskene samlet mat og fordelte arbeid langt mer effektivt.