Det er usikkert om «Mariasuden» ble bygget på Ormen langes linjer, slik tradisjonen hadde vært blant Olav Tryggvasons etterfølgere fram til da. Etter «Mariasuden» ser det ut til at ekspertisen (inkludert A. W. Brøgger) mener at de store kongeskipene fikk delvis nye linjer. «Mariasuden» kan derfor ha markert et vendepunkt, dersom den store bemanningen skal legges til grunn, for det var neppe plass til 280 mann ombord i en slank og hurtig skeid. Skipet skal ha vært like høybordet som en knarr. Det kan ha hatt både fram- og akterkastell (løfting), samt midtkastell. Kan tenkes hadde det også stevnror, dersom løftingen akter var permanent. Dette finner man referanser til i sagalitteraturens omtale av slaget ved Fimreite (som hendte den 15. juli 1184). Kong Sverres skip «Mariasuden» skal ha hatt «» (framkastell) og «» (bak), samt «» (midtkastell), noe som forsåvidt stemmer overens med Brøggers antydning om at Mariasuden kanskje markerer et skille med Ormen lange.