Selv om enkelte kan stå så dypt som 40 meter, finnes de fleste mellom 10–15 meter. Ved lavvann ser en gjerne bladverket. Av utseende ligner den fingertare. Den har mye alginat og er ganske stiv. Dens festekrok får ekstra krok årlig. Over halvparten av stortaren er denne rue og runde stilken med årringer. Øverst sitter et rundt og oppsplittet bladverk som ikke blir mer enn en meter og fornyes hvert år. På stortaren vokser smått og stort av alger og dyr, som med et samleord bare kalles epifytter. På bunnen under stortareskogen er det et yrende liv. Spesielt under kroken liker flerbørstemarker og hummer seg. Fisk gjemmer seg i bladverket.