Matsvinn er også sløsing av ressurser som brukes til å dyrke den maten som blir kastet. Vannet som brukes til å dyrke og frambringe maten som kastes globalt, vil være nok til å dekke behovet til ni milliarder mennesker, som er det antallet personer man forventer å bebo kloden i 2050. Ti prosent av industrilandenes utslipp av klimagasser skyldes produksjon av mat som blir kastet. 8,3 hektar land kreves for å produsere kjøttet og meieriproduktene som kastes av britiske og amerikanske familier, butikker og restauranter. Dette er sju ganger arealet av Amazonasregnskogen som går tapt i Brasil hvert år, hovedsakelig på grunn av kvegdrift og soyaproduksjon til eksport som dyrefôr.