Geviret består av to beindannelser som normalt har forgreninger som ender i takker. Hjortedyrene feller geviret tidlig på vinteren, så snart parringsesongen er over. Et nytt gevir vokser ut i løpet av ettervinteren og våren, og gevirer utgjør det raskest voksende beinvevet hos noe pattedyr. Størelsen på geviret avhenger av alder og kondisjon, eldre og sterkere dyr får større gevirer enn yngre og svakere. Fordi årlig vekst av nye gevirer krever mye energi og næring krever veksten mye av hannene. Bare de sunneste hannenen har mulighet til å gro store gevierer, slik at forskjeller i kondisjon som ellers kan være små er svært tydelige i gevirstørelsen, og gjør det enklere for hunnene å velge hanner med det beste utgangspunktet. De hannene som når høy alder kan få reduserte gevir på grunnav generell alderdomssvekkelse, og betegned da som «bukk i retur». I deler av Nord-Amerika, der rovdyr er vanlig, beholdes gjerne gevirene utover vinteren, og hannene bruker dem også som våpen for å forsvare seg mot rovpattedyr.