Bakgrunnen for opprettelse av kommisjonen var riksstyrets ønske om et ensartet skattesystem. Dette kan ha skyldtes de finansielle problemer som hadde oppstått etter konfliktene med Sverige. En grunn kan også ha vært det nye eneveldige statsstyrets ønske om å få oversikt over skattefundamentene og et nytt, varig grunnlag for skatte-utlikningen. Særlig viktig var det å opprette et ensartet utlikningsprinsipp for den såkalte , den viktigste av skattene. Landsskatten som også ble kalt , var fastsatt ved Hannibal Sehesteds skatteordinans av 20. mai 1644. Flere eksperimenter etter dette hadde vist at skattene måtte legges på gårdene, med som utlikningsgrunnlag. Landskylda var egentlig den avgiften en leilending måtte betale til eieren, men selveiergårdene ble også skyldlagt etter det samme prinsippet. Landskylda ble derfor uttrykk for hvilken verdi gården hadde som produksjonsenhet. Instruksen konstaterte imidlertid at «Landsskylden saa ulige er sat på Gaardene, at skatten ikke tilvisse derefter kan lignes».