Tømmerfjøsen som hadde tregulv, og derved lettere kunne holdes rein, ble seinere kaldt ”lågfjøs” på grunn av at de var så veldig lave. Lemfjøs, var navnet på en annen type fjøs som var betydelig mye høyere. Oftest ble kyrne plassert i den ene delen av fjøsen, og sau og geit i den andre delen. Så, rundt århundreskiftet, kom ytterligere en type fjøs som ble kalt djupstål-fjøset. Den hadde en lav lem og rom til høystål ved siden. Av de 2 sist nevnte fjøs-typene finnes det mange variasjoner mens lågfjøset er omtrent forsvunnet. Større fjøser, så kalte stadsfjøser, ble ikke brukt før i begynnelsen av 1930-tallet da landbruksdepartementet gav tilskudd til bygging av disse.