En ca 4.000 år gammel helleristning (eldre steinalder) viser en skiløper, kalt Rødøymannen, som ble opphav til symbolet for OL på Lillehammer i 1994.<ref>[https://kulturarv.no/kulturminne/helleristningene-pa-tro/ «Helleristningene på Tro», KandaharRottefelladistanserkonkurranseformerfellesstartintervallstartstilarterklassisk stilfristiljaktstartdobbeltjakt(-start)skiathlonduathlonpit stopskisprintskimaratonlangløpkontinentalcupskandinavisk cupNorgesmesterskapNorgescupHovedlandsrennet"Turrenn er åpne for alle utøvere, med eller uten skiforsikring og med eller uten klubb, og har få begrensninger for distanser, klasser og deltakerantall"spennglidvoksfestesmurningfestesonenslipeStrukturenNordic NormRottefellaSalomon Nordic SystemSalomonNew Nordic NormNordic Integrated Systemklassiskfristildiagonalgangstaking (dobbelttak)fiskebeinfriteknikk(ski-)skøytingGlidende fiskebeinpadlinghengarmendobbeldansbegge skieneenkeldansFriskøytingløype!'' for å komme forbi. Da måtte den andre ut i løssnøen for å slippe konkurrenten frem. Etter hvert ble det laget bredere traseer med flere parallelle løyper for å gi bedre konkurranseforhold. Dette gjorde det mulig å bruke skøyteteknikk med stor effekt. Stilarten tvang seg frem som egen konkurranse-variant etter at det ble klart at den var klart mer effektiv enn den klassiske. Det var Bill Koch, USA som brukte teknikken først med stor suksess i internasjonale konkurranser. Den norske langrennsløperen Bjarne Nilssen deltok i et tysk mesterskap i Feldberg (i Schwarzwald) 2. februar 1900 og brukte da til manges overraskelse skøyteteknikk i den 23 kilometer lange løypa. Dette kan ha vært den første gangen skøyting ble brukt i konkurranseløp.