Den norske kirke, fram til 1969 offisielt kalt statskirka, beholdt sin særegne stilling som norsk statskirke. I 1960 tilhørte 96,3 prosent av befolkningen den norske kirke. Kirke- og undervisningsdepartementet blei oppretta allerede i 1814, og tar seg av kirkas anliggende. Arbeiderpartiet hadde stor makt over kirka, ettersom biskoper, prester, og fram til 1989 også sokneprester, blei utnevnt av Kongen i kirkelig statsråd. Lover som angikk statskirka blei vedtatt av Stortinget. Statskirka var fram til 1980-tallet mer eller mindre direkte underlagt, Kongen i statsråd og Stortinget. Moderniseringa av den norske kirke blei tydeliggjort ved opprettelsen av dens høyeste organ, kirkemøtet og dets forberedende organ, kirkerådet i 1984. I 1988 blei også kirkas læremessige integritet forankra i den norske kirkes lærenemnd.