Hva benevnelsen «yngling» egentlig betyr, er heller ikke utvetydig. Vanligvis er det tolket som «etterkommere av Yngve», men det kan også (som i moderne nordisk) bety bare «ung mann». I skaldekvadene forekommer ordet kun i entallsform. Det er bare i sagaene man har brukt det i flertall – /. Man kan altså egentlig ikke ut fra kvadene definere ynglinger som én ætt. Kanskje var yngling bare en kjenning, en omskriving, for fyrste/konge, og ikke noe som hadde noe med en spesiell ætt å gjøre. Her kan vi også vise til Bergsveinn Birgissons argumenter (forrige avsnitt) for at ikke er en genealogi, men et dikt om personer fra forskjellige ætter. Heller ikke alle kildene stemmer overens. I , og har flere av kongene andre navn enn i , eller de er oppgitt å bo på, eller være begravet ved, andre steder. Finnur Jónsson hevdet de ulike beskrivelsene bunner i at kongene som er omtalt i alle har sine forskjellige tradisjoner, overlevert på folkemunne. Han mente Tjodolvs dikt er et forsøk på en sammenfatning av ulike muntlige tradisjoner om de forskjellige kongene.