Selv om hyperleksiske barn vanligvis lærer å lese på en ikke-kommunikativ måte, har flere studier vist at de kan utvikle leseforståelse og kommunikativt språk etter at hyperleksien har begynt. De følger en annen utviklingsbane enn nevrotypiske individer, hvor milepæler nås i en annen rekkefølge. Til tross for deres tidlige leseevne, kan hyperleksiske barn ha utfordringer med kommunikasjon. Ofte har disse barna en tidlig evne til å lese, men lærer å snakke gjennom pugging og repetisjon, og kan ha problemer med å lære språkreglene gjennom eksempler eller prøving og feiling, noe som kan føre til sosiale vansker. Språket deres utvikler seg ofte gjennom ekkolali, der de gjentar ord og setninger. Selv om de kan ha et stort vokabular og identifisere mange objekter og bilder, klarer de ofte ikke å bruke språkferdighetene sine effektivt. Spontant språk mangler, og deres pragmatiske tale er . Hyperleksiske barn har ofte vanskeligheter med å svare på spørsmål som . Mellom fire- og femårsalderen gjør mange barn store fremskritt i sin kommunikasjon.