I Vilhelms nye normanniske «hovedstad» i Caen i Normandie, hans egen hjemby, som senere ble residensby for hertugdømmet Normandie, bygde han en fryktinngytende festning, og sammen med sin hustru grunnla han to klostre, det ene ble hans gravsted og det andre hennes. Også England fikk mange visuelle uttrykk for normannisk innflytelse, blant dem Windsor Castle i London som sikret elven Thames, og det store borgtårnet av stein, Det hvite tårnet, som han beordret bygd i 1078 på innsiden av sørøstre hjørne i Londons bymur mot Themsen. Han gjorde en symbolsk markering ved å grunnlegge og oppføre et kloster på slagmarken ved Hastings i tidsrommet fra 1067 til 1070. understreket at klosteret ble bygd på «det samme sted hvor Gud tillot [Vilhelm] å erobre England.» Hensikten var å understreke at han ikke bare vant England ved sverd, men også at han med Guds hjelp var den rettmessige hersker over landet. Han krevde at høyalteret skulle stå på det sted hvor Harald Godwinson hadde falt, og det mest påfallende var at et kloster, normalt et sted for fred og Gudspåkallelser, ble kalt Battle Abbey til minne om militær seier og erobring.