Alle artene er planteetere, men mens kappklippegrevlingen spiser mest gras, eter de andre artene mest blader fra trær, busker og blomsterplanter. Når klippegrevlingene beiter, benytter de hovedsakelig jekslene, en lite effektiv metode sammenlignet med hva vi finner hos mer moderne hovdyr og gnagere. Metabolismen er lav, så de klarer seg med forholdsvis lite næring. Fremre del av kjeven har tenner som minner om kraftige huggtenner, og som i øvre kjevehalvdel vokser hele livet. Disse antas å være rudimentære støttenner. Øynenes blinkhinne er modifisert til å fungere som «solbriller», så de kan holde utkikk etter rovfugler selv i sterkt solskinn. Man har lenge antatt at var mest nattaktive, men nyere studier viser at de nok heller må regnes som døgnaktive og at dagaktiviteten kanskje til og med er større enn den nattlige. Studien av den nye arten viser at disse dyra i løpet av 22 videosekvenser var dagaktiv i 13 av dem.