Den første milepælen i kunstig fremstilte væsker er smelting av metall, som sparket i gang bronsealderen for ca. 5500 år siden. De antikke høykulturene gjorde også bruk av væsker til medisinske salver og kremer, forløperen til moderne farmasi. Fluiddynamikk, dvs. læren om hvordan væsker strømmer, har røtter i antikken, hvor det ble laget avanserte rørsystemer, både basert på pumper (Arkimedes' skrue) og på hevertprinsippet. Hevertprinsippet sier at væske strømmer gjennom en fylt slange (eller rør) hvis uttaket ligger lavere enn inntaket, uavhengig av hvor midten av slangen er. Oppdagelsen av hevertprinsippet tilskrives Ktesibios fra Alexandria, 3. århundre f.kr. Prinsippet bak Oppdrift ble først forstått av Arkimedes, som fant at et legemes oppdrift er lik tyngden av vannet den trenger bort.