I tilfellet USA har forskerne argumentert for at det allerede eksisterte en forhandlet avtale basert på likhet mellom begge parter før 1973. For det andre, Sovjetunionens involvering i Midtøsten ble vurdert som en trussel for å bli enda en konfrontasjon mellom supermaktene og var av langt større bekymring for USA enn oljevåpen. En tredje årsak, interessegrupper og andre regjeringsbyråer som var mer opptatt med implikasjonene av oljevåpen, hadde liten påvirkningskraft over utenrikspolitikken i den arabiske-israelske konflikten grunnet Henry Kissingers totale dominans over denne prosessen. Også innenfor USA var det angående den økonomiske virkningen på makronivået, direkte korrelasjoner hadde blitt trukket mellom økningen i oljeprisene og økonomisk nedgang. Forstyrrelser i produksjon og distribusjonen av olje, som resulterte i økte oljepriser, ble betraktet som ansvarlig for tilbakegangen, perioder med omfattende inflasjon, redusert produktivitet, og lavere økonomisk vekst.