Landområdene rundt Malazgirt tilhørte manavazyanerne, en armensk -familie som hevdet å nedstemme fra Manaz. De holdt området fram til 333 e.Kr. da kong Khosrov III Kotak («den lille») av Armenia beordret at alle medlemmer av familiens skulle legges under sverdet. Han ga senere landområdene bort til en annen familie, aghibianosyanerne. Malazgirt var en befestet by, og fungerte som et viktig handelssenter lokalisert i kantonen Apahunik i provinsen Turuberan i oldtidens kongedømme Armenia. Byen fungerte også som hovedstad i kaysitenes emirat fra tiden rundt 860 og fram til 964. I 968 erobret den bysantinske general Bardas Fokas byen og la den inn under det bysantinske Basprakania (Vaspurakan). I 1054 gjorde tyrkerne et forsøk på å erobre byen, men ble slått tilbake av byens garnison under ledelse av general Basil Apokapes.