Zhou-dynastiet veltet Shang-dynastiet i 1045 f.Kr. og ble de føreste kineserne som benyttet lette stridsvogner på slagmarken. De benyttet 300 stridsvogner og bueskyttere mot sine fiender i slaget ved Muye, og til tross for være tallmessige underlegne, sto seirende igjen etter slaget. Wen, grunnleggeren av Zhou-dynastiet, ble sagt var en «barbar», en mann fra steppene, noe som kan redegjøre for hans mobile strategi, og oppfant en ny form for harnisk og seletøy med fire hester i bredden. Mannskapet besto av en bueskytter, en vognfører, og tidvis en tredje soldat som var bevæpnet med et spyd eller øks. Fra 700- til 400-tallet f.Kr. benyttet kineserne stridsvogner i kamp. Krig førte med seg teknologiske nyvinninger til Kina. Jernmetallurgien kom fra steppene på 700-tallet f.Kr.