I tempererte strøk har løvgresshoppene bare én generasjon i året. De overvintrer som egg, som legges i jord eller i barksprekker o.l. Eggene overvintrer ofte flere ganger, slik at arten ikke dør ut på stedet selv om sommeren blir så våt og kjølig at få eller ingen individer når kjønnsmoden alder. Dette forekommer særlig i den nordligste delen av utbredelsesområdet. Eggene klekkes om våren, i Norge som regel i mai. Insektene gjennomgår 6–7 nymfestadier før de er utvokst. De første stadiene er vingeløse. Senere vokser vingeanleggene gradvis frem for hvert stadium (unntatt hos vingeløse arter). Det samme gjelder leggebrodden hos hunnene. For øvrig kan nymfene skilles fra markgresshopper og nymfer av slike ved de lange, trådtynne antennene. Lenger sør i Europa kan vi ofte se eller (oftest) høre voksne løvgresshopper alt i juni. I Norge er de sjelden ute før midt i juli, selv om vortebiteren på de varmeste stedene kan opptre sist i juni hvis våren og forsommeren har vært varm. De fleste artene gjør mest av seg i august, til dels også utover i september. På denne tiden kan en finne hunner med spermatoforer hengende under bakkroppen. Etter paringen legger hunnen egg. Enkelte arter kan formere seg ved parthenogenese. Hos (som i Europa finnes omtrent nord til Donau) sees hanner praktisk talt aldri. De voksne løvgresshoppene dør utover høsten.