Galmidder deles inn i to grupper etter levevis. – sprøyter inn et vekstregulerende stoff i plantens epidermicelle, dette gjør at plantens vekst blir påvirket, slik at planten utvikler galler. Galler utvikles som et resultat av et samspill mellom planten og gallmidden. De enkelte arter har ulike slike vekstregulerende stoff og det gjør at artene har ulike galler. Gallene får spesielle former eller farger og dette er nyttig ved artsbestemmelse. lager kuleformede, pungformede eller hornformede galler, ofte i plantens skudd eller blomsterknopp. Gallmidden lever ganske beskyttet i de hule gallene, som er ofte er åpne på undersiden. lager filtgaller, større eller mindre hårfiltflekker på bladene. Epidermercellene er innvendig omdannet til små hår, disse står så tett at de ligner på filt, hvor gallmidden suger plantesaft. Disse hårcellene kan være spisse, jevnt tykke, klubbformet, soppformet eller ha ulik farge. – lever utenpå plantens blad, ofte på undersiden, mellom plantens naturlige hårlag. Disse gallmiddene danner ikke galler.