Sarpefossen, den gang het den , var direkte årsak til at Norges konge Olav Haraldsson i 1016 grunnla landets nye hovedstad Borg. Han seilte opp Glomma, men kunne ikke passere den mektige fossen med alle langskipene. Det var også fossen som ga byen dens nye navn, den gang Borg ble byttet ut med Sarpsborg. Det hevdes forøvrig av historieskrivere at Olav Haraldsson lot bygge ei kvern i fossen, for teknikken var kjent på hans tid, og han hadde mange munner å mette. Et vendepunkt i fossens historie kom i jula 1312. Da ga kong Håkon Magnusson storgodset Borregård til sin svigersønn Havtore Jonsson. Med gaven fulgte eiendomsretten til fossen, og samtidig et pålegg om å anlegge møllebruk. Fossen som kraftkilde ble etter hvert stadig mer ettertraktet. Alt fra 1490 finnes bevis for at det fra Sarpsborg ble utført tømmer til Holland. Andre eksportvarer fra Sarpsborg og området nedenfor fossen, var huder, skinn og talg. Inn til Sarpsborg, fra Rostock, Stralsund og Flensburg, kom det øl.