Snyltebillene lever som parasitoider på andre insekter, det vil si at larvene utvikler seg på eller inne i en vert som de til slutt dreper. Dette i motsetning til såkalte ekte parasitter, som ikke dreper verten sin. Blant vertene finnes kakerlakker, treborende biller, bier og veps. De nyklekte larvene, som blir kalt planidium-larver, er små, langbeinte og kjappe. De kryper omkring til de finner en passende vert og hekter seg fast i denne, og forandrer seg deretter til en tykk, kortbent larve som spiser på verten. Den ene av artene som mer funnet i Norge, , snylter på sosiale vepser (Vespidae) som bygger underjordiske bol, særlig jordveps (). Hunnen legger eggene sine på gammel, fuktig ved. De nyklekte larvene sitter der og venter på veps som kommer for å tygge ved som de bruker som papirmasse når de bygger på bolet sitt. Hvis de får kontakt med en veps hekter de seg fast i denne og blir med tilbake til bolet. Der finner de fram til en halvvoksen vepselarve som de borer seg inn i, og fullfører resten av livssyklusen inne i denne larven. I 2006 ble en annen art, kakerlakksnyltebillen funnet i en hul eik i Oslo. Denne billen snylter på vår eneste frittlevende kakerlakk, markkakerlakken (). Hunnene legger eggene sine inne i hule trær der også kakerlakkene gjerne oppholder seg, og de nyklekte larvene borrer seg inn i kakerlakker og utvikler seg inne i dem. Den voksne billen har ikke munndeler, og spiser ikke. Det er sjelden man finner snyltebiller, men det kan ha å gjøre med deres skjulte levevis snarere enn at de er veldig sjeldne.