I 1859 hadde kronprins Karl XV, sønn av kong Oscar I, gitt det uformelle løftet at når han overtok tronen, skulle stattholderembetet avskaffes. Det var årsaken til at Bjørnstjerne Bjørnson hadde med en strofe som hyllet kong Karl i den første versjon av Ja, vil elsker som ble trykt i Aftenbladet den 1. oktober 1859. Kong Karl kom imidlertid som vist ovenfor, under press. Embetet ble ikke nedlagt, men det var ubesatt inntil 1873 da det ble endelig avskaffet. Man kan si at Norge i første omgang tapte stattholderstriden. I senere versjoner av «Ja, vil elsker» fjernet Bjørnson, som man kunne vente, strofen om kong Carl. På grunn av sine artikler i Aftenbladet der han gikk hardt inn for å få stattholderembetet fjernet, måtte Bjørnson den 15. januar 1860 forlate sin stilling som medredaktør, en stilling han var blitt kalt til et halvt år tidligere.