I 1818 fikk Liechtenstein en eneveldig forfatning, hvor Fyrst Johann I. Josef innførte en stenderlanddag, hvor geistlige og kommunale ledere ble innkalt én gang i året av fyrsten. Stenderforsamlingen fikk da finne sted i , hvor fyrstens administrative stedfortreder hadde residens. I parlamentarisk øyemed fikk Vaduz først betydning fra 1862, da Liechtenstein fikk sin første forfatning, og det ble innført et parlament (landdagen) med 15 indirekte valgte representanter. Det ble oppført en ny parlamentsbygning, hvor parlamentet holdt til fra 1868–1905, hvoretter det flyttet inn i den nåværende regjeringsbygningen.