Siden 1937 hadde LO arbeidet med planer om et nytt Folkets hus. I 1954 funderte ordfører Knut Tjønneland på om Kjøttbasarens tomt kunne passe til formålet. Da saken ble behandlet av kommunen i 1958, utløste saken stor debatt i pressen. I 1961 la arkitektfirma Aall & Løkeland fram planer om et høyhus på 12 etasjer med fasader av mørk blottlagt singel. Bygningen ble vedtatt revet i 1965. Arbeiderpartiet og Samorganisasjonen ønsket å sanere Kjøttbasaren og erstatte det med et nytt Folkets hus – et høyhus på 9 etasjer med fagforeningskontorer. Riving ble forhindret ved at verneforkjempere aksjonerte. Protestene ble frontet av kunsthistoriker Per Jahn Lavik, arkitekt Ole Landmark, arkitekt Kristian Bjerknes og professor Robert Kloster. Mange av Bergens kulturpersonligheter skrev også under et opprop mot riving. Blant disse var arkitekt Halfdan B. Grieg, dosent Arnljot Strømme Svendsen, direktør Gerhard Sundt, skipsmekler Christen K. Gran, komponist Sverre Jordan, redaktør Ingemund Fænn og direktør August D. Michelsen. Det var Ole Landmark som i brukte overskriften: «» Da Bergen bystyre vedtok å rive Kjøttbasaren, var det med 39 mot 38 stemmer. Mindretallet bestemte seg da for å anke saken inn for Kongen. Da gav flertallet, anført av Harry Hansen, opp saken, og Kjøttbasaren fikk stå.