I 1916 ble Christiansen universitetsstipendiat i sammenliknende folkeminneforskning. Høsten 1919 fikk han med bidrag fra Nansenfondet økonomiske midler til å drive studier i Irland. Her ble han knyttet til et større forskningsprosjekt, som gikk ut på å kartlegge og beskrive de ulike nordiske innslagene i folkekulturen på De britiske øyer. Han valgte da spesielt å vie seg til relasjonene mellom det norske og det irske tradisjonsstoffet. I 1921 ble Reidar Th. Christiansen ansatt som arkivar ved det nyopprettede nasjonalarkivet, Norsk Folkeminnesamling, som hadde lokaler i Universitetsbiblioteket på Drammensveien (i dag: Nasjonalbibliotekets bygg i Henrik Ibsens gate 110). I de kommende år ble han tatt inn som korresponderende medlem av Gustav Adolfs Akademien i Uppsala, Finska litteratursällskapet i Helsingfors (Kalevalaseura), og av Finsk-ugrisk sällskap. I 1922 ble han dessuten tatt opp som medlem av Videnskabsakademiet i Kristiania.