De viktigste særdragene ved dette seilet er følgende: Forkanten av det går på skrå bakover-nedover, fra fremre rånokk og ned til halsen som er festet til masten, og står festet slik under hele seilasen. Råa står markert på skrå, med framnokken lavest. Råa er markert lengre bak enn foran masten; det meste av seilet, og dermed det meste av vekten av seil og rå, er derfor bakenfor festet av (, tauet som seil og rå heises opp med), og dette fører til at forkanten blir strammet sterkt. At det meste av seilet står på den ene siden av masten, fører også til at det står nesten bare ut til den ene siden når det står på tvers av båten, altså skjevt på båten, i motsetning til symmetrisk råseil. Draget er på baksiden av masten. Seilet og råa kan derfor bringes over på le side av masten når båten dreier så vinden kommer inn på motsatt side, uten at man trenger å ta seilet ned; i stedet drar man den korte framnokken av råa nedover og bak masten, og over på den andre siden. Denne manøveren kalles å seilet, og skal i prinsippet skje hver gang båten dreier så vinden kommer inn fra andre siden, men arealet av seilet foran masten er så lite, at det i praksis ikke har særlig betydning om masten blir stående i le av og inn i seilet på den ene halsen.