Handelspatrisiatet var en egen stand i bysamfunnet – ved siden av en utenlandsk embedsmannsstand i Munkegata og de i hovedsak trønderske håndverkerne, arbeiderne og høkerne. «I Søgaden vekslet språket mellom dansk og tysk akkurat som hjemme i gatene i Flensborg; litt lengre inne i byen ble en møtt av bred trønderdialekt.» Noen kjente patrisierfamilier var de dansk- og tyskættede Angell, Collin, Gram, Hagerup, Hoë, Horneman, Jenssen, Knudtzon, Lorck, Lysholm, Meincke, Mølmann og Schøller. Noen få familier hadde sitt opphav andre steder, som Hammond, som var engelsk, eller Wessel, som var nederlandsk eller tysk. Familiene var ofte inngiftet med hverandre og med embedsmannsslekter, noen også adelige. Patrisierne lot oppføre prektige trepaléer og lystgårder med rom for et kontinentalt overklasseliv med store hushold og overdådige selskaper. Noen var også meséner og bidragsytere til kunst og vitenskap, eller engasjerte seg i byen og landets politiske styre.