Den katolske kirke og Den ortodokse kirke er blant de klareste eksemplene på høykirkelige samfunn, selv om man etter Annet Vatikankonsil har sett også mer lavkirkelige uttrykksmåter innenfor den katolske liturgi. Den lutherske og Den anglikanske kirke anser seg for å ligge midt mellom de høykirkelige katolske kirkene og de øvrige protestantiske kirkesamfunn. Den anglikanske kirke rommer et stort spenn, fra en høykirkelig del som har en liturgi som er til forveksling lik den romerske ritus til en lavkirkelig del med kalvinistiske trekk i gudstjenestelivet. Det har eksistert, og eksisterer fortsatt, høykirkelige retninger innen Den norske kirke. Mens Bønne-og Arbeidsfellesskapet , og tidligere først og fremst organiserer teologisk konservative aktører i kirken, har andre geistlige forkynt en mer moderat teologisk høykirkelighet, blant annet sokneprest emeritus Torgeir Havgar. Etter hans virketid i Gamle Aker menighet i Oslo, intervenerte tidl. biskop Andreas Aarflot mot det som da ble oppfattet som tegn på at menigheten hadde beveget seg vekk fra Luthers lære.