Opphavet til skikken å sette opp kornnek eller kornband er usikkert. Kornnek nevnes første gang i en skriftlig kilde i 1753, hvor Erik Pontoppidan beskriver skikken på Vestlandet: «Jule-Aften gaaer den Norske Bondes Hosspitalitæt saavidt, at han end ogsaa byder Fuglene til Giest, settende et utærsket Korn-Neeg uden for Lade-Døren paa en Stang, hvorved Spurrer og andre smaa Fugle holde seg ret lystige.» Fordi prester på 1700-tallet skal ha fordømt skikken som hedensk, har noen gjettet på at juleneket opprinnelig var et førkristent vinteroffer. Andre forskere har tolket julenek som et beskyttelsesmiddel mot onde makter, som et offer til en vegetasjonsguddom, som et hjelpemiddel for å holde liv i en hedensk kornånd eller som en magisk bestikkelse for å hindre at fugler skulle ødelegge neste års avling. Skikken kan også ha hatt utspring i at både mennesker, dyr og fugler skulle få litt ekstra til jul eller rett og slett at en syntes det var fint å se på.