I en kronikk i (2008) tok redaktør Per Anders Madsen utgangspunkt i Olav Njølstads biografi over Jens Chr. Hauge, og stilte spørsmål om hvorfor tiltalen mot Knut Rød ble endret i den andre rettsrunden. I 1948 ble han ikke lenger tiltalt for frihetsberøvelse, bare bistand til fienden, slik at det ville være vanskeligere å dømme ham. Rød hadde vært aktivt deltagende i registrering av kommunister og kommunistsympatisører i privat regi. Dette var aktivitet som regjeringen med Hauge i spissen var sterkt opptatt av og ønsket kontroll over. Knut Rød kunne altså bli en nyttig mann for myndighetene, han hadde vist seg som en pålitelig og dyktig informant. Men dersom Hauge og overvåkingstjenesten skulle ha nytte av Røds tjenester, kunne han ikke være landssvikdømt og avskjediget fra politiet.