Den første mag. art.-eksamen i Norge ble avlagt i nordisk arkeologi i 1923, og den første mag. scient.-grad i 1927. Innen nye fag som psykologi, sosiologi og statsvitenskap ble studiene i Norge lagt opp til magistergrad før det ble etablert hovedfags- og embetseksamen i fagene, og magistergradsordningen var derfor særlig brukt innen samfunnsvitenskap i tillegg til humaniora. Den moderne magistergraden hadde sin storhetstid ved midten av det 20. århundre, og ble etter 1970-tallet gradvis mindre vanlig. Mag. scient.-graden ble avviklet i Norge i 1977, i forbindelse med nyordningen av realfagsstudiet og opprettelsen av dr.scient.-graden som en mindre omfattende doktorgrad enn den filosofiske doktorgrad. Fra begynnelsen av 1990-årene ble mag.art. faset ut i mange fag, med noen få tildelinger av graden frem til årtusenskiftet. Godt etablerte humanistiske fag som klassisk arkeologi var blant de som lengst holdt fast på graden.