Livegenskapet ble avskaffet i 1781. Reformen, som vakte stor internasjonal oppsikt, bestod i at det forhold av «arvelig underdanighet» hvorved bønder stod i til sina herrer ble betydelig lettet. Det var hovedsakelig den jordbrukende befolkning i de magyarsk-slaviske områder som hadde nytte av reformen, for i de tyske landsdeler var det siden lenge siden ikke snakk noen egentlig personlig livegenskap. Den dagsverksskyld som herrene kunne kreve ble minsket; bøndene ble trygget i besittelsen av sin jord og deres byrder lindret i noe monn. En viktig sak var at bøndene nå ble skattepliktige umiddelbart til staten og slik erkjent som en stand med medborgerlige plikter og rettigheter.