På slutten av 1900-tallet har gjengroingen funnet sted stadig større områder, grunnet omfattende strukturendringer i norsk landbruk som mer og mer konsentreres om de mest produktive arealene. Husdyra beiter langt mindre på utmarksarealer enn for 100 år siden, slåttemark på natureng holdes ikke lenger i hevd, setring drives nesten ikke lenger, og småbruk er ikke lenger drivverdige, slik at også gammel innmark gror igjen mange steder.