Estland hadde vært okkupert av både Tyskland og Sovjetunionen, og særlig spørsmål om kollaboratører, slik som estiske frivillige i Waffen-SS, viste seg vanskelig å bearbeide. Dette var også et utenrikspolitisk problem. I siste halvdel av 1990-årene begynte den estiske staten å straffeforfølge og offentliggjøre navn på personer som hadde arbeidet for Gestapo og KGB. Den estiske offentligheten begynte også å behandle holocaust med større åpenhet.