Den nåværende norske russetradisjonen skriver seg fra 1905, da røde russeluer først ble brukt i russetoget av unge gutter i avgangsklasser ved de høyere skoler i Kristiania. Norges første russelue skal ha vært inspirert av tyske studentluer og ble skapt av Charles J. Bø, artiumselev ved Otto Andersens skole, medeleven Wilhelm Morgenstierne og hattemaker Hans H. Holm («Hatte-Holm“) i Oslo. Lua var en rød sportslue (lett skyggelue) med flat pull, lakkbrem og kokarde (rosett) i nasjonalfargene foran. Den ble valgt blant to utkast, det første var en blå lue, og det ble laget 200 røde russeluer det året. Året etter, 17. mai 1906, var russelua representert i alle de norske byene hvor det fantes gymnas med eksamensrett. Lua ble revidert i 1912 da Gustav Asplin ga den dagens form med større, poseformet pull og svart snor med dusk som de svarte studentluene fra 1850-årene. I 1916 ble de blå russeluene første gang brukt av russ ved Oslo handelsgymnasium, en høyere skole som særlig ga undervisning i økonomi. Likevel regnes 1953, året da gymnas med økonomisk fagretning ble treårig, som blårussens fødselsår. Russelua ble et symbol på russefeiringen og en del av overgangsritualet til studentlivet. I dag er russelua fortsatt en viktig del av russefeiringen.