Da han arvet Raglan i 1628, fortsatte Henry Somerset, den gang den 5. jarlen av Worcester, å leve en storslått livsstil i festningen på 1630-tallet og endre den til et forseggjort adelig slott, med en rekke ansatte, blant annet en stuert, bestyrer av hestene, bestyrer av fiskedammene, landmålere, revisorer, seremonimester, en falkonerer og mange fotfolk. De innvendige veggene ble hengt opp med rike billedvev fra Arras i Frankrike, mens et inventar gjort i 1639 registrerte et stort antall sølv- og forgylte tallerkener oppbevart i Det store tårnet, blant annet et beger av strutseegg, og en sølvkurv for appelsiner og sitroner, deretter luksusvarer i Wales. Mjød var en populær drink i residensen, men samtidige beskrev stedet som et spesielt nøkternt og respektfullt samfunn. Henry utviklet inngangsveien til festningen, blant annet å bygge den røde porten. Hans sønn Edward, 2. marki av Worcester (lord Herbert), ble berømt for å bygge en «vannbefalsmaskin» (det vil si en dampmaskin) i Det store tårnet, som brukte damp til å pumpe en enorm vannsprut høyt opp i luften fra vollgraven.