I Sør-Skandinavia oppstod under bronsealderen, fra år 1800 til 500 før Kristus, sterke nordiske høvdingesamfunn som benyttet seg av vold og krig, noe som ikke var tilfelle tidligere. Dette ble idealer som høvdingene i nord også tok til seg. Høvdingene i Nord-Skandinavia, først og fremst på Helgelandskysten og ved Trondheimsfjorden, var med i et bytte- eller gavenettverk der kostbare statussymboler ble utvekslet. Fra sør fikk de vakre gjenstander av bronse, og da mener historikerne at det er sannsynlig at tilbakebetalingen for makt, prestisje og statussymboler kom i form av pelsverk fra rein, elg og bjørn, altså varer som jegerfolk i innlandet skaffet. Innlandsfolkene stod på utsiden av disse byttenettverkene, men fikk indirekte nytte av det. Innlandsfolkene fikk neppe noen prestisjeprodukter i betaling for sine pelsverk, men kanskje korn eller varer relatert til fangst ved kysten.