På det meste bodde det opp mot 400 mennesker på Jakobsbakken. Gruva på Jakobsbakken fikk av verket i 1909 navnet «Tornerhjelms gruve», etter rittmester og landshøvding Gustaf Tornérhjelm i Helsingborg i Sverige, styreformann i Sulitjelma Aktiebolag. Blant innbyggerne på Jakobsbakken slo dette navnet aldri gjennom og de brukte betegnelsen «Bakkengruva». Den var i mange år den største av gruvene i Sulitjelma, den med størst produksjon og den med flest ansatte. I beretningen som «Sulitjelma aktiebolag» presenterte i 1916 om de første 25 års drift ved anlegget, fremheves det at malmforekomster ved «Tornerhjelms Gruve» er den største i Sulitjelma og blant de største i Norge.