Hodepryden, som kan variere noe i størrelse, sitter i bakkant av hodet og består av stive fjær med lange, tynne og vridde blekgule til gyllegule fjærstråler, som stritter rett ut og blir mørke mot tuppene. Hver av strålene har kun et fåtall mørke bistråler, som nærmest ligner sort spindelvev. Når fuglene flyr legges hodepryden bakover. Hvilken funksjonen pryden tjener er uvisst, men siden begge kjønn bærer den er det neppe av seksuell karakter. Issen og pannen er dekket med tette, korte sorte fjær, som gir fuglene en «hårlignende sveis». Begge artene har dessuten en stor og dominerende, kontrastfarget (avhengig av arten, enten hovedsakelig hvit med rødt i toppen eller hvit og rosa) bar hudflekk på kinnene, som sitter bakenfor av øynene og rekker fra issen til undersiden av underkjeven. Huden rundt og frammenfor øynene mot nebbroten er sort og bar. Nebbet er sort og relativt kort for traner. Øynene har lys røykblå eller gråhvit iris. Begge artene har dessuten bar, rød strupesekk.