Oppropet ble forsøkt sendt utenom amtmannen og sambandsmennene på Lagtinget, men ble avvist av både den britiske konsulen i Tórshavn og den danske gesandten i London, ettersom tjenestevei var gjennom det danske Utenriksministeriet, så oppropet kom aldri frem. Den britiske konsulen var «meget påpasselig med å unngå å involvere seg i dansk suverenitetskrenkelse eller lokal færøysk politikk», skriver historiker Hans Andrias Sølvará, så «alle færøyske henvendelser til den britiske regjering skulle godkjennes av den danske regjeringens representant, amtmannen».