Etter slutten av den kalde krigen på begynnelsen av 1990-tallet ble stadig flere beskyttede kommandoposter tatt ut av bruk, både innenfor Forsvaret og på kommunalt og regionalt nivå. Dette mønsteret var tydelig både i Sverige og i andre land. I mange tilfeller var disse administrasjonsstedene forbundet med store vedlikeholdskostnader, men ny teknologi gjorde også at mange anlegg ble ansett som overflødige. I stedet var det ment å lede sosiale og militære funksjoner i utgangspunktet og så langt som mulig fra de forskjellige myndighetene. Mobile lederstillinger ble også vanligere. Imidlertid er det fortsatt et stort antall beskyttede rørledninger igjen og i drift. På grunn av et gradvis skiftende trusselbilde tok både Sverige og andre land opp spørsmålet om beskyttede lederstillinger igjen. Det svenske sivile beredskapsbyrået, MSB, ga informasjon til Sveriges kommuner i desember 2016, der de sa at kommunene må forbedre krigsberedskapen og ikke avvikle kommandoplassene.