I Norge er kvitgran antatt plantet i alle fylker, men i begrenset omfang. Den stiller mindre krav til vekstforholdene enn den hjemlige slektningen gran og kan vokse i kalde og næringsfattige skog- og heityper der gran ikke klarer seg. Arten har ikke vært noen suksess i skogbruket på grunn av dårlig vekst og problemer med rotråte. Kjeglegran, kultivaren 'Conica', er en dvergform som plantes i hager og på kirkegårder. Kvitgran er dokumentert fra alle fylker unntatt Østfold, Aust-Agder og Finnmark, og nesten hele dokumentasjonen er fra de siste 30 årene, med over halvparten av funnene siden 2018. Samlet produksjonsareal for hele landet er trolig under én kvadratkilometer. I Fremmedartslista 2023 er arten vurdert til på grunn av lang levetid, stort invasjonspotensial og liten økologisk effekt.