Arvelig adelskap har variert etter bestemmelsene i Adelsbrevene. Frem til Reformasjonen omfattet de med få unntak alle etterkommere uavhegig av hvorvidt de nedstammet via kvinne eller mansledd (dvs. alle, både kvinner og menn, arver sin fars status som adelig). Tronfølge i monarkier har for det meste fulgt det samme prinsippet, men med unntak når det var nødvendig for å sikre tronfølgen. I Norge har arveretten til tronen variert betraktelig. Tidvis agnatisk-primogenitur (eldste sønn arver), frem til 1990, men slik at det fortsatt er salisk tronfølge som gjelder for kronprinsen (kong Haralds yngre barn) som er født før 1990.