I USA ble afrikanere brukt som slaver fra 1600-tallet inntil slaveriet ble opphevet i sydstatene gjennom i 1863, og i de gjenværende slavestatene ved den 13. grunnlovsendring i 1865. etter borgerkrigen ga de tidligere slavene fulle politiske rettigheter, men dette førte til økende rasistisk motivert diskriminering i sydstatene. Mange stater innførte etter 1877 såkalte som begrenset stemmeretten, og som befestet rasediskriminering i alle offentlige sammenhenger; på skoler, transportmidler, spisesteder og offentlige toaletter osv. Også i USAs forsvarsstyrker ble raseskillet gjennomført. Forsøk på å få disse lovene erklært som grunnlovsstridige ble lenge avvist av USAs høyesterett, fordi den konstitusjonelle garantien om «» ble tolket som tilfredsstillende ivaretatt gjennom tjenester som i navnet var «separate but equal» (adskilte, men likeverdige). Etter den andre verdenskrig vokste motstanden mot rasediskriminering blant svarte amerikanere som hadde tjenestegjort i krigen eller flyttet fra sydstatene for å bemanne krigsindustrien i nordstatene. Organisasjonen mot rasediskriminering, NAACP, førte i 1954 den første vellykkede rettssak mot skolestyret i byen Topeka og fikk medhold i høyesterett for at raseskillet i skolene var grunnlovsstridig. Flere tilsvarende rettssaker gjorde etter hvert slutt på rasediskriminering, men det tok (og vil ta) lang tid å fjerne rasediskriminering. Etter mange demonstrasjoner med til dels voldelige episoder i årene omkring 1960, og med Martin Luther King som en viktig pådriver, ble de siste raselovene opphevet gjennom i 1964 og i 1965.