Snøhvitfeltet lå an til å ville bli det første feltet operert ved havbunnsinstallasjoner og med rørledninger til land. Skulle da eierne av feltet betale 78 % skatt av inntektene, som var vanlig for olje- og gassproduksjon, eller skulle de slippe med å betale 28 % bedriftsskatt, som var normen på land? Finansminister Karl Eirik Schjøtt-Pedersen avgjorde denne politiske floken i januar 2001, med en beslutning om å gi eierne den lave skattesatsen. Flere uttrykte likevel tvil om lønnsomheten i prosjektet, og både Norsk Hydro og TotalFinaElf ønsket å selge seg ut av lisensene. Statoil fortsatte å presse finansministeren for ytterligere forbedringer i vilkårene, for å sikre lønnsomheten i prosjektet. Et alternativ var å la helstatlige Petoro ta en større del av utbygningskostandene, men dette var en politisk omstridt løsning. Løsningen ble å gi LNG-anlegg skattelette gjennom mulighet til økte avskrivinger.