I motsetning til sikret kreditt, der utlåner har pant i objektet, har det tidligere ikke eksistert registreringsplikt for usikret kreditt . Med en samlet usikret gjeldsgrad blant nordmenn på over 110 milliarder kroner i 2019 ble registeret primært innført som en oppslagstjeneste, der man med et søk kan få oversikt over enkeltpersoners usikrede gjeld. Tilgang på informasjonen i Gjeldsregisteret føreligger først og fremst hos utlånere, finansforetak og andre som har behov for innsyn i gjelden til enkeltpersoner. Personene har også selv tilgang på opplysningene som er registrert i deres navn. På den måten er det mulig å bygge et bedre beslutningsgrunnlag under behandling av finansielle data, samtidig som tjenesten er av nytte for privatpersoner. For private selskaper som ønsker tilgang til kommersiell bruk, kreves det egen konsesjon.