Med denne metoden lages en spørreundersøkelse der godet beskrives som om det kunne omsettes i et marked (på engelsk Contingent valuation). De som skal svare på undersøkelsen får ofte alternative svar, f.eks 100 kr, 200 kr, 400 kr, osv. En annen måte å spørre på, er å stille spørsmålet som om det var et referendum: "Er du villig til å betale x kr som en engangsbetaling for å bevare Rondane nasjonalpark?". Beløpet x får da ulike verdier i ulike spørreskjema. I tillegg til spørsmålene om kronebeløp er det vanlig å ha et "vet-ikke" alternativ. Betalingsvilligheten beregnes deretter ut fra de svarene som foreligger, for eksempel som en gjennomsnittsverdi. Det finnes ulike måter å forbehandle svarene på, som fjerning av ekstremt høye verdier og måter å behandle "vet-ikke" svarene på. Spørreundersøkelser har blitt kritisert på flere måter. Én er at personene som svarer oppfatter godet som noe de gjerne støtter, og krysser av det beløpet de gjerne bruker til et slikt formål, uten at det reflekterer verdien av godet. Et annet argument er at mange personer vil svare strategisk dersom de ønsker å beholde godet, siden de vet at de ikke kommer til å betale beløpet i virkeligheten. Spørreundersøkelsen vil i alminnelighet fange hele betalingsvilligheten.