Den daværende østlige bydelen fra Sandbru til Vågsbunnen brant helt ned 11. juni 1248. Katarinahospitalet brant i 1248 og ble gjenreist i Vågsbunnen på tomten senere tilhørende Kong Oscars gate 42 (sammen med Katarinakirken). Katarinahospitalet var opprinnelig omtalt som institusjon for spedalske, senere for 20 fattige kvinner. Det var trolig det første sykehuset i byen Bergen. Etterhvert tok hospitalet mot fattige tyske innbyggere og ble drevet med støtte fra Mariakirken og innsamlinger i regi av hanseatene. Hospitalet brant i 1702 og ble gjenreist på murene. Hospitalet ble nedlagt i 1771 og bygget overtatt av Den almindelige friskole (en av byens folkeskoler for fattige). Hospitalsbygget ble revet i 1884. Vågsbunnen ble omfattet av den store brannen palmesøndag 1623. Før om lag år 1200 besto gatene i Bergen av gangstier dekket av tresviller, senere ble det anlagt langgater og allmenninger. i Vågsbunnen fulgte gatene utfyllingen i Vågen ofte med krokete løp. Sutarstredet (Skostredet) endret løp når standlinjen ble forskjøvet. I 1330 fikk 44 tyskere monopol på skoproduksjon ved at kongen leide ut sin egen gård i Vågsbunnen.