PGD kan utføres på kjønnsceller før befruktning. Abort unngås, så metoden er mindre belastende for kvinnen, og hjelper til å sikre at barnet ikke vil bli født med risiko for alvorlige lidelser som f.eks. Huntingtons sykdom. Hvert år får rundt 25 par i Norge innvilget PGD, fordi én av dem eller begge har anlegg for alvorlig arvelig sykdom. Metoden har vært lovregulert i Norge fra 1994, men lovverket ble strammet inn i 2003, så metoden deretter bare var lovlig ved «alvorlig arvelig kjønnsbundet sykdom», dvs. der sykdomsgenet var bundet til X- eller Y-kromosomet. Men «Mehmet-saken» i 2004 førte til lovendring etter stort engasjement og politisk debatt, da seks år gamle Mehmet led av en alvorlig blodsykdom og trengte stamceller fra et frisk søsken med samme vevstypen. Lovverket ble da endret og ga rom for å lage donorsøsken. Legene fant ved hjelp av PGD et friskt foster med samme vevstypen som Mehmet, men dette, Norges første «designer-baby», døde i mors liv.