Den svenske grunnloven av 1809 var den eldste i Europa til den ble skiftet ut i 1974 og deretter er Norges grunnlov den eldste. Regeringsformen er som lovtekst relativt detaljert og består av 13.500 ord sammenlignet med 5500 ord i den norske som er blant verdens korteste grunnlovstekster. I Finland og Norge har grunnloven tradisjonelt hatt en sterk rettslig funksjon, mens den svenske har vært en del svakere og har mindre symbolsk betydning. Norges grunnlov er knyttet til statsdannelsen, mens den svenske staten var godt etablert lenge før 1809. Endring av regjeringsformen krever to vedtak i Riksdagen (med valg mellom) med vanlig flertall, ikke kvalifisert flertall slik det er vanlig i andre land. Samtidig kan et mindretall i Riksdagen kreve at forslag til forfatningsendringer legges ut til folkeavstemning.