De første forslagene om faste samiske sendinger i NRK ble fremmet før utbruddet av andre verdenskrig. Sendingene ble ikke realisert før etter krigen. I perioden fra før etableringen av NRK i 1933 og til etter andre verdenskrig ble radiosendinger (på norsk) sett på som et viktig instrument for fornorskning av samer og andre minoriteter i Norge, og spesielt i Troms og Finnmark. Norske myndigheter var spesielt opptatt av å holde samene borte fra finske radiosendinger, under henvisning til sikkerhetsbekymringer knyttet til : Den såkalte Finnmarksnevnden foreslo derfor i 1936 at den norske staten burde bevilge penger "til anskaffelse av (radio)apparater på vilkår som sikrer at de blir brukt i norskhetens tjeneste". Primært ønsket man å gi slik støtte til:I NRK var det imidlertid ikke motstand mot å etablere samiske sendinger, men det var i begynnelsen diskusjoner om sendingene skulle skje på norsk eller på samisk. De første faste radiosendingene på samisk startet i 1946, med Sara Klemetsen Hætta som den aller første samisktalende programlederen på lufta. I de første årene ble det publisert en 20 minutter lang sending på samisk per uke i Troms og Finnmark. I 1948 overtok Katrine Johnsen og Edel Hætta Eriksen ansvaret for sendingene. Radiosendingene på nordsamisk i Troms og Finnmark ble fra starten raskt populære i den samiske befolkningen, og det ble rapportert at folk samlet seg i store mengder i de hus som hadde radiomottakere.Katrine Johnsen fikk senere alene- og hovedansvaret i NRK for de faste samiske sendingene og jobbet med samisk innhold på radio i NRK i årene som fulgte fram til 1987.