Siden arbeidskraften var begrenset av markedet, mente han de landene som hadde tilgang til de største markedene ville være i stand til å fordele arbeidet mer effektivt og dermed bli mer produktive. Smith sa senere at han anså alle import- and export-restriksjoner "dupery", som skadet handelsnasjonen på bekostning av de enkelte industrigrener. 1799 The Dutch East India company, tidligere verdens største selskap går konkurs, delvis på grunn av større konkurranse ved frihandel. 1815 Britiske kornlover opprettes, og hidrer kornimport. På linje med proteksjonistosk opinion, USAs kongress utvidet sin 1789 skatt for varehandel. Hensikten med å begrense frihandel var å hjelpe lokal industri for å konkurrere med produktene fra industrien i England. James Mill, Robert Torrens, og spesielt David Ricardo viste at frihandel kan begunstige de industrielt svake like mye som de sterke, i den berømte teorien komparative fordeler. I Principles of Political Economy utviklet Ricardo doktrinen videre og den er fremdeles ansett som den mest counterintuitive i økonomi: Begge land begunstiges når en totalt ineffisient produsent sender handelsvarer som det produserer minst dårlig til et land som er i stand til å produsere det mer effektivt hjemme. 1828 "Tariff of Abominations" ble vedtatt som amerikansk lov med uttrykt hensikt om å heve innenlandske priser på britisk-produserte varer. Dette var i interesse for Nordstatene, men det var upopulært i Sørstatene; spesielt fordi England reduserte importen av jordbruksvarer som tilsvar. USA senker avgiftene, men ikke nok til å hindre Nullification Crisis; Sør-Carolina følte at avgiftene av 1828 og 1832 var imot deres vitale økonomiske interesser og forsøkte å få vedtatt Ordinance of Nullification, som både erklærte null føderale avgifter og åpne grenser mellom statene. 1833 Avgiftssaken i USA rotes til av en proteksjonist, Henry Clay, som promoterer en trinnvis reduksjon av avgifter ned til nivå med 1816. Opiumkrigen – Storbritannia invaderer Kina for å omgjøre det kinesiske forbudet mot opiumsimport. 1841 Friedrich List's disputerte likheten mellom privat og offentlig handel. Innen et land vil et ideelt økonomisk system omfatte frihandel, men dette faller uheldig ut for land som har stor andel av landbruk. Han sammenlignet en periode med proteksjonisme for et land med lite industri med en periode med utdannelse for privatpersoner; dyrt på kort sikt men lønnsomt over tid.