De filosofiske skriftene til John Stuart Mill (1806–1873) dekket emner som logikk, økonomi, frihet og utilitarisme, og hvor sistnevnte var en etisk teori som hevdet at den beste form for handling var det som maksimaliserte det som ga størst uttelling av goder for flertallet. Det er således en form konsekvensfilosofi i den betydning at den moralske verdi av en handling er bestemt av dens resulterende konsekvens. Jeremy Bentham (1748–1832) fremmet den samme filosofien, og som politisk radikal argumenterte han ikke bare for sosiale reformer, men også dyrs rettigheter. Han argumenterte i tillegg for opphevelse av slaveriet og dødsstraffen, og for forbud mot fysisk avstraffelse av barn.