Kvegdyrene oppsto i Eurasia og linjen skilte lag med hjortedyrene og sjiraffdyrene på grensen mellom oligocen og miocen, for sånn cirka 23 millioner år siden. Årsaken var trolig utviklingen av et mer avansert drøvtyggende fordøyelsessystem, som tillot disse artene å utnytte en annen type vegetasjon. Mens hjortedyrene tilpasset seg et kaldere klima og trakk nordover, ble kvegdyra mer tilpasset et varmere klima. Det første senere til migrering til Afrika. I tidlig miocen delte imidlertid kvegfamilien seg i to underfamilier; Antilopinae og Bovinae. Splittelsen skyldtes en lang periode med kontinental separasjon, der Antilopinae oppsto fra asiatiske arter som migrerte til Afrika og tilpasset seg et tørrere klima. Senere returnerte imidlertid noen Antilopinae til Asia, der de ga opphav til tribuset Caprini. Fossile beviser antyder at Bovinae må ha en sørasiatisk opprinnelse, fra hvor gruppen senere radierte ut til de tre tribusene Boselaphini, Bovini og Tragelaphini.