Etterstadparken er 39,6 dekar stor, barnehagens areal inne i parken på 3,9 dekar ikke medregnet. Grunnen er eiet av kommunen og den er regulert til friområde. Parken har en avlang form, og er ca. 450 meter lang og under 100 meter bred, bortsett fra et bredere parti midt i. Den ligger øst–vest, og i vest går parken over Biskop Jens Nilssøns vei, videre over jernbanen og til Etterstad kolonihager. De mange trærne står enkeltvis og i grupper og rammer inn parken, som for det meste er dekket av plen. Et nett av gangveier på langs og tvers dekker parken. Reguleringssjef Harald Hals utformet i 1929 er ambisiøs, klassisistisk plan for Etterstad, med siktlinjer, monumentale bygninger og en hovedakse som forlengelse av Danmarks gate på Vålerenga. Hals kom tilbake til Etterstad i 1946, med en plan som var av de aller første laget med trafikkseparering (biltrafikken går fortsatt rundt boligområdet) og store, felles grøntområder mellom boligene, som går over i en park som midtpunkt i områedet. Dette var «byen i parken», et prinsipp i funksjonalistisk byplanlegging, og Etterstad kom til å danne mal for mange drabantbyer i 1950-årene.