Enhver sentral kvalitativ teoretisk tilnærming må nødvendigvis redegjøre for sin epistemologiske posisjon. Enkelte hevder at grounded theory tar del i en posistivistisk epistemologi og at den slik sett unndrar seg spørsmålet om refleksivitet. For forskere i psykologi er en begrensning ved grounded theory dens forkjærlighet for uidentifiserte sosiale prosesser som kan begrense dens anvendelse eller bruksverdi ved fenomenologiske studier. Grounded theory som metode representerer en form for induktiv positivisme. Det foreligger imidlertid sosial-konstruktivistiske versjoner av denne kvalitative metodetilnærmingen. Metoden har en realistisk ontologi og hevder derfor at sosiale begivenheter og prosesser har en objektiv virkelighet hvor de finner sted uavhengig av forskeren og av hvorvidt de kan bli observert og dokumentert av forskeren.