Sabinernes Herkules, Semi Sancus Dius Fidius, hadde også et tempel på Quirinal, midtveis mellom nåtidens Quirinalpalass og Largo Magnanapoli. Titus Tatius skal ha grunnlagt tempelet under koloniseringen, men innvielsen fant først sted under republikken. Et tredje tempel lot keiser Domitian oppføre der faren hans, keiser Vespasian, hadde hatt barndomshjemmet sitt. Tempelet var reist til ære for slekten deres, flavierne. Den største helligdommen i området var likevel Caracallas tempel til ære for den egyptiske gudinnen Serapis. Det dekket ca. 13.000 kvadratmeter fra nåtidens Piazza del Quirinale, samt skråningen ned mot Piazza della Pilotta med enorme trappeanlegg, hvor helligdommene lå på ulike platåer. Trappen med 124 trinn som i 1347 ble bygd opp til fransiskanerkirken Santa Maria in Aracoeli på Kapitol, består for en stor del av materialer hentet fra Caracallas tempel. Også Konstantin den store interesserte seg for Quirinalhøyden, der han lot oppføre den mest luksuriøse badeanstalten i hele Roma. Den strakte seg fra Piazza del Quirinale ned til nåtidens Via Nazionale, og de siste restene forsvant først da denne gaten ble anlagt i 1870-årene. Kjempestatuene av Castor og Pollux som hadde prydet Konstantins badeanstalt, er bevart i området som en del av springvannsanlegget på Piazza del Quirinale. Her suppleres tvillingene av noen hester som har gitt Quirinal navnet (= Hestefjellet). Obelisken i midten av anlegget flankerte i antikken - sammen med den obelisken som nå står ved kirken Santa Maria Maggiore - Augustus' mausoleum.