Den 1. februar 1951 overtok Nord-Norsk Hotelldrift driften av Kautokeino Gjestgiveri. Gjestgiveriet hadde ved åpningen 17 rom og 48 sengeplasser. Det var ikke innlagt vann i gjesterommene, og oppvarmingen skjedde med ved og koks. Gjestgiveriet var finansiert av staten. Gjestgiveriet stod ferdig i i slutten av 1950. I 1952 åpnet Statens heimeyrkeskole for samer, senere Samisk videregående skole og reindriftskole, i Kautokeino. Den 3. september 1952 havarerer et Widerøe Norseman fly under landing på Gávdnjajávri inne i dagens Ánarjohka nasjonalpark. Alle de fire personene ombord slipper uskadd fra det, men flyet blir totalvrak. Flyet var på oppdrag for etteretningstjenesten for å levere militært utstyr til et depot som skulle tas i bruk i tilfelle Norge ble angrepet av Sovjetunionen. Čábardasjohka kraftverk åpnet 15. desember 1953 med en kapasitet på 150 kW. Kraftverket leverte strøm til om lag 400–500 abonnenter. Søndag 28. mars 1954 ble den første offisielle reinkappkjøringen arrangert i Kautokeino. Arrangementet fant sted i forbindelse med at Norges Reidriftsamers Landsforbund avholdt sitt landsmøte i bygda. Løypa var omtrent 2 km langt og gikk på elveisen nedstrøms fra brua og tilbake. Vinner av konkurransen ble Karen Anne Kemi. I 1955 ble Luftforsvarets stasjon i Kautokeino opprettet. Fredag 22. februar 1957 åpnet reinslakteriet i Kautokeino. Filmen Same Jakki av Per Høst, som delvis ble spilt inn i Kautokeino og handler om en familie fra Kautokeino, hadde premiere torsdag 21. mars 1957. Søndag 28. september 1958 ble Kautokeino kirke innviet. Torsdag 23. juli 1959 besøkte kong Olav V Kautokeino. Det var første gang en norsk konge besøkte bygda. Juhls sølvsmie ble etablert i Kautokeino i 1959.