Riksarkivet ble opprettet etter vedtak i regjeringen 6. juni 1817. Fra 1570-årene ble det oppbevart arkivsaker på Akershus slott, samlet av blant andre Norges stattholder. På 1700-tallet kalte patriotiske embetsmenn samlingen for «Det norske arkiv», frem til den i 1817 fikk navnet Riksarkivet. Arkivsakene ble likevel liggende på Akershus i trange, mørke og til dels fuktige rom. Materialet var for det meste uregistrert og lå hulter til bulter. I 1836 het det at «.» Ifølge arkivkonvensjonene i 1819 og 1851 økte arkivene voldsomt i omfang ved store overføringer fra Danmark, slik som diplom- og München-samlingen.