Svømmeblæra dannes som en utbuktning dorsalt fra fortarmen og er aldri paret, selv om den kan være delt i to avsnitt eller ha flere utposninger. Den forekommer kun hos Actinopteri, en gruppe fisk som består av størfiskene (stører og spadestører), beinganoidene (dynnfisk og pansergjedder) og teleostene (egentlige beinfisk). Av disse er det kun svømmeblæra til beinganoidene som har beholdt sin opprinnelige funksjon som respirasjonsorgan, i tillegg til å fungere som hydrostatisk organ. Denne egenskapen er gått tapt hos både størfiskene og teleostenes felles stamform. Men blant flere teleoster med åpen forbindelse mellom svelg og svømmeblære har evnen senere gjenoppstått sekundært, og enkelte arter, som tarponer og arapaima, vil drukne om de ikke får komme til overflaten (blant fisk med lukket svømmeblære har andre metoder for å puste luft utviklet seg). Hos andre teleoster er svømmeblæra blitt tilbakedannet og iblant forsvunnet helt, eller fått tilleggsfunksjon som lydproduserende organ.