Ordet brukes også om de enkelte kuleformede bestanddelene ('ooidene'). Vanligst er kalkoolitter som utgjør oolittiske kalksteiner eller oolittkalk (f.eks. i de yngste ordoviciske lag i Asker, Oslofeltet). Jernoolitter består av jernhydroksider (oftest goethitt) og kan danne mektige lag som har betydning som jernmalm, såkalt minette eller bønnemalm. Etter kornstørrelsen kalles oolittiske bergarter ofte rognstein, ertestein osv.