Byen Poros med dens nyklassisistiske byggverk er bygget langs skråningen av en høyde. Det mest kjente landemerke er et klokketårn, bygget i 1927. Det arkitektoniske museum ved torget Korizis huser funn fra helligdommen til Poseidon, fra antikkens Troizen og fra andre arkeologiske steder i nærheten. I den nordlige delen av øya ligger levningene av Poseidons helligdom, senteret for amfiktyoniet i Kalaureia. Den nøyaktige datoen for når disse strukturene ble reist er ikke kjent, skjønt det er beregnet til å være rundt 520 f.Kr. Tempelets dimensjoner, bygget i dorisk stil, er 27,4 ganger 14,4 meter. Det er seks søyler på hver kortside og tolv på hver langside. Det var her at Demosthenes, berømte oratoren, forgiftet seg selv med giftkjeks i 322 f.Kr. da han flyktet fra hevnen til den makedonske regenten Antipatros. Poros var stedet for den første marinebase i det moderne Hellas, etablert i 1827 under den greske uavhengighetskrigen. Det meste av aktivitetene ved basen ble flyttet til marinebasen på Salamis i 1881. Stedet er i dag fortsatt benyttet av den greske marinen som et treningssenter. Festningen Bourtzi ble bygget av Carl Wilhelm von Heideck en gang rundt 1828 på stedet hvor en eldre kirke for sankt Konstantin hadde stått. Øya var gitt til klosteret Poros fra 1770 av Antonios Serfos. Motsetninger mellom øya Hydra og Ioannis Kapodistrias førte til heftige kamper her i 1831. Poros' skjellmuseum ble opprettet i 2006 og er fast utstilling av skjell fra de gresk hav og er vist fram ved biblioteket Chatzopouleios.