Riksvåpenet kan kun brukes av Hoffet, Stortinget, regjeringen og departementene, domstolene, Riksrevisjonen og statsforvalterne. Spørsmål om riksvåpenet behandles av Utenriksdepartementet, som også har utgitt veiledninger om bruk av riksvåpenet. Privat bruk av riksvåpenet er forbudt når denne bruken er som kjennetegn for, eller på annen måte kan oppfattes eller misforstås som, at det er et offentlig organ eller myndighet som opptrer. Riksvåpenet har som offentlig våpen en strafferettslig beskyttelse mot uhjemlet bruk, i den någjeldende straffelov § 165 b) og den tidligere straffelov § 328. Etter heraldiske regler kan riksvåpenet utformes på mange måter, så lenge våpenet er i heraldisk stil og følger «blasoneringen» (våpenbeskrivelsen) for Norges våpen: «Ei upprett gull-løve på raud grunn med gullkrone på hovudet og gullskjeft sylvøks i framlabbane».