Sintasjtakulturens økonomi kom til å dreie rundt kobbermetallurgi. Kobbermalm fra nærliggende gruver, som Vorovskaya Yama, ble fraktet til bosetningene for å bli prosessert til kobber og arsenikkbronse. Denne prosessen skjedde i industriell skala: alle de utgravde bygningene på kulturens arkeologiske steder i Sintasjta, Arkaim, og Ust'e inneholdt levninger av smelteovner og slagg. Store deler av dette metallet var utsett for eksport til byer i det arkeologiske kompleks i Baktria og Margiana (BMAC) i Sentral-Asia. Handelen med metall mellom sintasjtakulturen og Baktria-Margiana knyttet stepperegionen til oldtidens urbane sivilisasjoner i den nære østen: rikene og bystatene i Iran og Mesopotamia var bortimot et endeløst marked for metaller. Disse handelsrutene ble senere hjulet hvor hester, stridsvogner, og til sist indoiransk-talende folk kom inn i den nære østen fra steppene.