Etter at den polske Kong Władysław II og den litauiske storhertugen Vytautas undertegnet Freden i Melno med kong Sigismund av Romernes og Ungarernes Kong Sigismund i 1423, tilbakekalte de regenten Fyrst Sigismund Korybut til Litauen, under press fra den apostoliske kong Sigismund av ungarerne og pave Martin V. Dette utløste Krigen om den Bøhmske tronen. Befolkningen i de Bøhmske landene fallt fra 2,80–3,37 millioner rundt 1400, falt til 1,50–1,85 millioner innen 1526. Et resultat av Pavedømmets 5 korstog mot de husittiske kjetterne, samt borgerkrigstiden fra 1434-1439 som også omfattet stridigheter i Polen, Litauen og Ungarn. Den religiøse freden i Kutná Hora ble inngått i mars 1485 av den tsjekkiske riksdagen i Kutná Hora mellom utraquistene (hussitter) og katolikkene. Avtalen ble oppnådd etter et kirkemøte som varte fra 13. mars til 20. mars 1485. Det ble erklært en religiøs fred hvor utraquister og katolikker ble ansett like for loven. En forsoning som skulle holde de neste 31 årene.