Hæren stammet fra Titos partisaner, «den første proletarbrigade». Etter Titos ønsker skulle JNA være kommunistisk, alljugoslavisk og ateistisk. Det var uforenlig med offisersyrket å gå i kirken. JNA var i realiteten en tredje «statsmakt» ved siden av partiet og de øvrige politiske organene. JNA betydde mye i det jugoslaviske samfunnet for den politiske indoktrineringen av den mannlige befolkningen. Hærens offiserer ble involvert i andre deler av samfunnet. Grunnloven av 1974 ga JNA representasjon i andre politiske organer. Stillingene som innenriksminister og riksadvokat ble besatt av generaler. Da Tito døde, satt JNA med full kontroll.