I 1867, var gælisk det vanligste morsmålet blant Konføderasjonens fedre. I 1890 fremmet Tòmas Raibeart Mac Aonghais, en partiuavhengig senator fra Britisk Columbia (født i Lake Ainslie, Cape Breton Island), et lovforslag kalt «An Act to Provide for the Use of Gaelic in Official Proceedings». Han nevnte i denne ti skotske og åtte irske senatorer som snakket gælisk, og trettito medlemmer av Underhuset som snakket enten skotsk eller irsk gælisk. Lovforslaget ble nedstemt med 42 stemmer mot 7. Til tross for myndighetenes ignoranse av gæliske saker, finnes det vitnesbyrd på minst én rettssak som har foregått kun på gælisk, en gang mellom 1880 og 1900 i Baddeck, med Seumas Mac Dhòmhnaill som dommer.