Setesdalsheiene er et eldgammelt jakt-område, i steinalderen var fjellområdene her og lengre nord viktige reinområder for de tidlige nordmennene. Nær Byrkjedal i vest (Ryfylkeheiene) er det funnet rester etter jakt for 9.600 år siden. Viktige kulturminner fra denne tiden er hellere, dyregraver, ledegjerder og bogesteller - levegger som jegerne gjemte seg bak i ly for reinens synsfelt. Det er dyregraver ved Krossvatnhytta og øst for Blåsjø. Ferdselsveiene gikk ofte i fjellet - det er lettere å vandre der enn i skogen nede i dalene. De aller viktigste ferdselsveiene går øst-vest, ikke minst mellom «Skinnvegen» mellom Setesdalen og Lysebotn i vest. Her førte setesdølene skinn og andre naturprodukter, som de byttet mot korn, salt og tekstiler fra folk i dagens Rogaland. Hellere ved stedsnavn som ender på , vitner om ferdsel og vandringsveger med overnatting i fjellet for minst 8.000 år siden.