Folk, forskere og politikere har gjennom historien delt inn verdens befolkning på forskjellige måter, men ofte etter ytre fellestrekk som hodeform, ansiktstrekk, hudfarge, hårtype og liknende kjennetegn. Også geografisk utbredelse, historisk avstamning og etnografiske (kulturelle) og språklige likheter og forskjeller har spilt inn i klassifiseringen. Siden 1990-årene har genforskning gjort det mulig å kartlegge menneskers arvemateriale i detalj slik at opphavet til folkegrupper kan studeres ut fra andre kriterier enn utseende.