Arbeidet og meningene hennes har vært assosiert med strukturalismen. For eksempel mener hun at sosiale revolusjoner best kan forstås gjennom sitt forhold til spesifikke strukturer i bondesamfunn og deres respektive stater. Hun tillegger også internasjonale krefter, særlig deres påvirkning på staten og samfunnsmessige strukturer i et gitt samfunn, like stor vekt. En slik tilnærming er svært ulik mer «behavioristiske» tilnærminger, som legger vekt på betydningen av «revolusjonære befolkninger», «revolusjonær psykologi» og/eller «revolusjonær bevissthet» som de avgjørende faktorene bak revolusjonære prosesser.