Forståelse og måling av absorpsjon av elektromagnetisk stråling har en rekke bruksområder. Her er noen eksempler: I meteorologi og klimatologi er globale og lokale temperaturer delvis avhengige av absorpsjon av stråling av atmosfæriske gasser (som i drivhuseffekten) og land- og havflater (Se albedo). I medisin brukes røntgenstråling som absorberes i forskjellige grad av forskjellige typer vev i kroppen (spesielt beinvev), som er grunnlaget for . I kjemi og materialvitenskap, der forskjellige materialer og molekyler vil absorbere stråling i forskjellige omfang ved forskjellige frekvenser, noe som muliggjør materialidentifikasjon. I optikk er solbriller, fargede filtre, fargestoffer og andre slike materialer designet spesielt med hensyn til hvilke synlige bølgelengder de absorberer og i hvilke mengder. I biologi krever fotosyntetiske organismer at lys av passende bølgelengder absorberes i det aktive området av kloroplast, slik at lysets energi kan omdannes til kjemisk energi, altså sukker og andre molekyler. I fysikk er D-regionen av jordens ionosfære kjent for å absorbere signifikant radiosignaler som faller innenfor det høyfrekvente elektromagnetiske spektret.