Jacob Fegth fikk bygget en imponerende bygård i klassisistisk stil på Tangen i 1806 og i 1808 kjøpte han i tillegg Stormoen gård på auksjon for 6 500 riksdaler. Han eide også flere sager, et brennevinsbrenneri, flere andre eiendommer på Tangen og flere skip og skipsandeler. På begynnelsen av 1800-tallet var han Drammens tredje største trelasteksportør med en omsetning av trelast på henimot 50 000 riksdaler i 1806. Han var overformynder på Strømsø fra 1802 til 1807. Han var en av de norske borgerne som finansierte opprettelsen av Det Kongelige Frederiks Universitet (Universitetet i Oslo) og gav 5000 riksdaler. I 1823 var Jacob Fegth medstifter av Drammens Sparebank. I en innberetning til Danske Kancelli i 1804 ble det opplyst det at Fegth eide en halv tønne gull (50 000 riksdaler), men omsetningen på hans trelasthandel økte betydelig i de nærmeste årene etter dette. Da sølvskatten til Norges Bank ble utskrevet i 1816 var Jacob Fegth den eneste på Tangen som bidro med et større beløp, med 3 300 riksdaler. Nedgangstidene etter 1814 rammet Drammen hardere enn noen annen norsk by, og av de store kjøpmennene var det rundt 1820 bare Peder von Cappelen, Peter Wølner Arbo og Jacob Fegth tilbake. Etterhvert mistet Jacob Fegth også hele sin formue, og i 1830, fire år før sin død, måtte han overlevere sitt bo til skifteretten.