Harald Stanghelle skrev at «de tørre ordene 'begravelse på statens bekostning' gir assosiasjoner til en økonomisk transaksjon, og ikke til hedring av mennesker som 'har indskrevet sit Navn i sit Folks Historie', slik det en gang ble beskrevet. Derfor bør det hete 'æresbegravelse', som det jo er». Ordningen ble igjen diskutert fra 2023, etter at det ble kjent at først Ole Paus og deretter Lillebjørn Nilsen ikke fikk æresbevisningen. Kulturredaktør Kjell Kvamme i skrev at «det virker vilkårlig hvem som får denne hedersbevisningen» og at «avskjeden med en populær kunstner kunne gjort regjeringen populær. Nå bommet de. At en som blir kalt nasjonalskald ikke fikk begravelse på statens bekostning er uforståelig». Einar Lie mente ordningen bør gravlegges og at «det finnes ingen kriterier eller retningslinjer for ordningen, og praksis har skiftet over tid. Den er derfor like vanskelig å kritisere som den er å håndtere. Det er her problemet ligger, mer enn i de konkrete avgjørelsene, som i økende grad skaper uverdige diskusjoner midt i familie og venners sorg og planleggelse av bisettelser». mente på lederplass at ordningen er en «uryddig ordning» som «gir uverdig debatt», og at «enklest vil det være å avskaffe hele ordningen. Folk kan hedres på annet vis, blant annet med krans og tilstedeværelse fra det offentlige Norge. En debatt om hvem som skal ta regningen, er bare trist». Kort etter debatten om Ole Paus og Lillebjørn Nilsens begravelser ble ordningen avviklet i sin opprinnelige form.