I Norge nevnes militær sanitetstjeneste for første gang under Hannibalfeiden omkring 1645 i form av en feltskjær som var håndverker, ikke lege. Det har imidlertid vært legekyndige folk knyttet til militær aktivitet tidligere (en legekone nevnes i forbindelse med slaget på Stiklestad i 1030). I fredstid var en feltskjær barberer og tilhørte ofte barberlauget. Etter opprettelsen av Universitetet i Christiania 1811 og medisin kom inn som fag i 1814, kom kirurgi til å inngå som en del av utdannelsen og feltkirurgyrket døde ut i Norge.