Området hadde i løpet av mellomkrigstiden hatt en relativ heterogen befolkning. Hoveddelen, 63 prosent, var ukrainere. Mange av disse kalte seg heller for «rutenere», hvilket var deres navn innenfor Østerrike-Ungarn, og de hadde, og gjør så fortsatt, at de kom fra en særskilt etnisk ukrainsk gruppe. De sørlige og vestlige delene, som er en del av Den store ungarske sletten, domineres av ungarere. I 1938 bodde en stor andel av Tsjekkoslovakias jøder i dette området. Rutenerne utgjorde flertallet i Karpato-Ukraina som ifølge Elster var preget av utbredt fattigdom og til dels hungersnød i mellomkrigstiden delvis som følge av adskillelsen fra Ungarn. I Karpato-Ruthenia var det jødiske innbyggere og disse utgjorde over 15 % av befolkningen i regionen. I dette området arbeidet en firedel av jødene i landbruket noe som var uvanlig i Europa på den tiden. De fleste jødiske barn gikk på tsjekkisk-språklige skoler og ble beskyldt for å drive «tsjekkifisering» av området.