En vanske ved utforming av skoleformen var å passe landsgymnaset inn i en skolestruktur som ikke var ensformet og rettlinjet. På en eller annen måte måtte en kompensere for det faktum at landsbygda manglet tilbud om middelskole - og erstatteren realskole, som kom i 1935. Løsningen ble å gjøre landsgymnaset fireårig, der en skulle bygge på folkeskolen og ett års framhaldskole. Det første året ble brukt til å gå gjennom pensumet i middelskolen. De tre siste årene hadde samme pensum som bygymnasene. I praksis gikk de fleste rett fra folkeskolen til landsgymnaset. De som hadde realskolen kunne gå inn i andre klasse, dersom karakterene var gode nok.