Sakristiet ble bygd omkring 1430 over en kilde på sørsiden. Det er derfor en brønn i sakristiet, og man tenker seg at kilden/brønnen har vært regnet som viktig, og hatt innflytelse på plasseringen av sakristiet på sørsiden. Det vanlige er ellers at sakristi bygges på nordsiden. Sakristiet måler 6,5 x 5 meter innvendig. Det er funnet rester av et alter i sakristiet; noe som tyder på at rommet også ble brukt som kapell. Krysshvelvet av teglstein i sakristiet hadde en form som var vanlig på begynnelsen av 1400-tallet, noe som brukes som datering. Hvelvet raste sammen omkring 1720, og brønnen ble fylt igjen med rasmassene. Ved restaureringen ble brønnen åpnet, men hvelvet er ikke rekonstruert.