De fire områdene blir gjerne knyttet sammen i analyser av hva som kan hindre eller fremme produktivitet og effektivitet og andre viktige organisasjonsmål, for eksempel innovasjonsevne, kompetanseutvikling og trygging av markedsandeler. Organisasjonsteori anvendt på private bedrifter blir av slike grunner ofte betraktet som et bedriftsøkonomisk fag, selv om organisasjonsteorien ikke benytter formelle bedriftsøkonomiske analysemetoder. Selv om organisasjonsteori i noen sammenhenger oppfattes eller framstår som et bedriftsøkonomisk fag, har det samtidig hatt en sterk tilknytning til statsvitenskap og fagområdet offentlig administrasjon (særlig på universitetene). Samtidig har andre tradisjonelle universitetsfag som psykologi og sosiologi et vesentlig innslag av organisasjonsforskning, for eksempel i organisasjonspsykologien (motivasjon, kommunikasjon, problemløsning) eller i arbeidssosiologien. Historikere (for eksempel Alfred Chandler) har også gitt viktige bidrag til organisasjonsteorien.