Pengene sentralbanken oppretter kalles basispengemengden og består hovedsakelig av kontopenger hos sentralbanken. Prosessen er lik som hos bankene, et innskudd (kontopenger) opprettes på låntakerbankens konto i bytte mot verdipapirer (gjeldsbrev). Bankenes konto i sentralbanken brukes også til overføringer mellom bankene, og det er herfra kontanter kommer i sirkulasjon ved at en bank trekker fra konto for å møte etterspørselen fra egne kontohavere. En banks kontantbeholdning regnes som en del av bankens reserver og telles med i basispengemengden, men «pengemengden» slik den er definert. Kontanter hos sentralbanken regnes ikke som penger i det hele tatt, kun trykksaker. Kontanter blir «basispenger» når de mottas av en bank, og videre en del av pengemengden når de forlater banksystemet helt. Fysisk trykking av kontanter har i seg selv ingen påvirkning på pengemengden i moderne tid (med unntak av pengeforfalskning).