Bredde på spant (eng. breadth moulded). Angir skrogets bredde innvending fram til huden for stål og aluminiumsskip og bredde inkl. huden for tre- og plast skrog. Største bredde. Bredde til ytterside av hudplatene. Den største bredden er ofte midtspantet. Dybde i riss (eng. depth moulded). Dette er avstanden fra underkant av dekk i borde til overkant av kjølplate. Målet avhenger av om fartøyet har stangkjøl eller ikke. Dypgang (eng. draft/draugth). Angir avstanden fra vannlinjen (VL) til underkant av kjølplate på midtspantet. Denne dypgangen er altså skipets dypeste punkt, og vil variere med ulike lastetilstander. Dypgangsmerker (eng. draft marks) er merket forut og akter og/eller midtskips på skroget, og alle tre målene brukes i gitte sammenhenger. Merk at skipets dypeste punkt kan være forut eller akter (eller midtskips) avhengig av skipets trim (langskips lastfordeling) og skrogform. Fribord: Angir avstanden fra overkant av dekksplate i borde til vannlinjen. Det er altså hvor høyt dekk ligger over vannflaten. Det stilles krav til fribord basert på årstid, skrogform og farvann. Ut ifra kravene males et lastemerke (eng. plimsoll) på skipssiden. Skipet får ikke lov til å seile om ikke fribordsmerket ligger over vann. Dette skal altså sikre at skipet har stor nok margin til å kunne tåle lastevekt og forventet sjø og vind etter farvannet og årstiden. Konstruksjonsdypgang. Dette er avstanden fra overkant av kjølplaten til der skipet er konstruert for å ha vannlinjen (fullastet under normale forhold). Betegner høydeforskjellen mellom dekk i borde ved perpendikulærene og dekk i borde midskips (nullkrysset), altså langskips stigning mot endene. Å ha spring vil dermed bety ekstra fribord i baug og hekk. Bjelkebukten er høydeforskjellen mellom dekk i skipets senterlinje (rett over kjøl) og dekket i borde, altså tverrskips helling fra midten og nedover ut mot skipssidene, som bidrar til at vann på dekk naturlig renner av dekket. Den typiske verdien for bjelkebuktet er en 50-del av bredden (B/50).