Sjokk kan deles inn i fire hovedtyper; , den mest vanlige formen for sjokk, der blodvolumet er for lite på grunn av tap av væske fra sirkulasjonssystemet, enten på grunn av interne eller eksterne blødninger eller store forbrenninger. Traumer, G-I blødning, aneurisme, estrauterin grav, annen gynekologisk blødning. , der hjertet ikke klarer å pumpe blodet effektivt, som regel forårsaket av skade på hjertemuskelen på grunn av myokarditt, arytmier, kardiomyopati, hjertesvikt, rytmeforstyrrelser eller hjerteklaffproblemer. der sirkulasjonsrommet har blitt for stort for det sirkulerende blodvolumet på grunn av utvidelse av blodårene. Dette kan ha flere årsaker: Septisk sjokk, der en stor systemisk infeksjon fører til vasodilatasjon, som for eksempel ved infeksjon med E. coli som skiller ut et endotoksin. Kan oppstå hos pasienter med blodforgiftning. Anafylaktisk sjokk, der en stor anafylaktisk respons på et allergen, antigen, legemiddel eller fremmed protein forårsaker utskillelse av histamin som fører til vasodilatasjon, blodtrykksfall og lekkasje av blodplasma fra blodårene. Anafylaktisk sjokk kan blant annet forekomme ved stikk fra insekter. Nevrogent sjokk, den sjeldneste sjokkformen, der skader på ryggmargen fører til øyeblikkelig tap av autonome og motoriske reflekser under skadestedet. Uten stimuli av det sympatiske nervesystemet vil karvegger slappe ukontrollert av, som fører til et brått fall i perifer karmotstand og dermed vasodilatasjon og blodtrykksfall. Toksisk sjokk, ukontrollert karutvidelse som kan oppstå som følge av forgiftninger/legemiddeloverdoser med adrenerge antagonister. Perikardtamponade: Væskeansamling i perikardposen. Gir redusert blodtrykk, takypne, takykardi, halsvenestuvning og dempede hjertetoner. Massiv Lungeemboli: Tiltetting av lungearterier: Gir pustevansker, takypne, takykardi og lavt blodtrykk. Trykkpneumotoraks: Luftansamling i pleurahulen. Gir store pustevansker, takypne, takykardi, fallende BT, halsvenestuvning, og svekket/manglende lungelyd på en side.