Konstitusjonskomiteen la 30. april (1. mai ifølge Sverre Steen) frem det endelige grunnlovsutkastet. Utkastet ble diktert for plenumsforsamlingen de neste dagene og hver enkelt måtte ta notater eller basere seg på hukommelsen. Nå begynte dragkampen om ordlyden, samtidig som forsamlingen fikk vite at Napoleon var avsatt. Dette intensiverte grunnlovsarbeidet, siden det nå ikke var noe hinder i veien for Karl Johans gjennomføring av krig mot Norge. Forhandlingene tok til for alvor 4. mai. Forsamlingen hadde fått tre dager til å tenke over utkastet og gjøre seg opp en mening. Opprinnelig hadde konstitusjonskomiteen arbeidet med 115 paragrafer, mens det endelige utkastet hadde 110. Grunnloven var for det meste behandlet og vedtatt 11. mai, og ble deretter redigert og finpusset av en komite på tre personer før undertegnelsen 17. mai. Komiteen hadde brukt 10-11 dager og behandlingen i plenum tok syv dager.