I tiden etter 1945 ble husstellopplæringen behandlet i flere utvalg. Blant spørsmål som ble diskutert var bl.a. aldersgrense for opptak, kurslengde og målsetningen for kursene. Det hadde lenge vært to ulike syn på husstellopplæringen. Det ene fokuserte på hjemmenes behov for skolering av husmoren, mens det andre synet så på husstellopplæringen som en yrkesvei som åpnet for både videreutdanning og lønnet arbeid. Det var det siste synet som etter hvert vant frem, og utover 1950-60-tallet endret husmorskolene karakter. I 1959 ble husmorskolene overført fra Landbruksdepartementet til Kirke- og undervisningsdepartementet. St. meld. nr. 101 (1964-65) «Om yrkesskoler i husstell», la premissene for den videre utviklingen av husmorskolene. Det ble bl.a. fastsatt at det fortsatt skulle være både halvårige og helårige kurs. Opplæringen skulle fortsatt være desentralisert og kunne legges både til spesielle yrkesskoler i husstell og til fagavdelinger for husstell ved ordinære yrkesskoler. Skolene skulle tilpasses elever som kom fra den nye niårige grunnskolen. Internatene som hadde vært vanlig ved husmorskolene på landet, ble gradvis avviklet. Skolene endret navn til . I 1964 overtok fylkeskommunene de fleste videregående skolene, inkludert husstellskolene.