Med en lang historie friksjon fra politiske og kulturelle konflikter mellom de amerikanske bosetterne og den meksikanske stat ble konflikten utløst da Mexicos president i 1835 forkastet den gjeldende forfatningen fra 1824 og proklamerte en ny grunnlov. Den nye grunnloven ga mer makt til de sentrale myndighetene og endret Mexico fra en føderasjon til en stat med sentralisert makt. Mexicos delstater («estados») ble gjort om til departmenter («departamentos») under sentral styring. Denne lovendringen, kalt "de syv lovene" (Siete Leyes), førte til flere seperatistbevegelser i Mexico.