Ytterligere misjonærer ble sendt fra Roma i 601. De brakte med seg et pallium (verdighetstegn for erkebiskoper) til Augustin og gaver i form av hellige kar, klær, relikvier og bøker. Palliumet betydde at Augustin nå var en erkebiskop entydig assosiert med til Den hellige stol. Sammen med palliumet påla et brev fra Gregor den nye erkebiskopen til å innvie 12 underbiskoper så snart som mulig og sende en biskop til York. Gregory plan var at det skulle være to storbyer, en i York og en i London, med 12 underbiskoper som adlød hver sin erkebiskop. Som en del av denne planen ble det forventet at Augustin skulle overføre sitt erkebispestol til London fra Canterbury. Dette trekket skjedde aldri; ingen samtidige kilder oppgir grunnen, men det var sannsynligvis at ettersom London ikke var en del av Æthelberts besittelser. I stedet var London en del av kongeriket Essex, styrt av Æthelberts nevø Sæberht av Essex, som konverterte til kristendommen i 604. Historikeren S. Brechter har antydet at erkebispesetet faktisk ble flyttet til London, og at det var først etter at London ble oppgitt som sete etter Æthelberts død at Canterbury ble erkebispestolen. Denne teorien motsier imidlertid Bedas versjon av hendelsene.