Etikken som filosofisk disiplin har i sin tur også blitt påvirket av evolusjonsbiologien. Evolusjonsteorien har ført til erkjennelsen av at det menneskelige sinn ikke er en «ubeskrevet tavle» (), men er formet av vår arts evolusjonære forhistorie (jf. evolusjonspsykologi). Dette innebærer også at våre normative forestillinger ikke oppstår i et tomrom, som hver kultur fyller med sine egne verdier, men at en del verdier faktisk er universelt menneskelige. Vitenskapen som forsker på disse verdiene, heter evolusjonær etikk. De fleste filosofer er enige om at evolusjonær etikk hører inn under den etikken, ikke den . Ifølge dette synet kan evolusjonære etikere altså forklare hvorfor visse verdier er veldig utbredt, hvilke verdier dette er, og hvorfor andre verdier varierer mellom kulturer. Evolusjonær etikk kan derimot avgjøre hvilke verdier som er «riktige», dvs. hvilke verdier vi ha. I motsetning til danne oppfatningen fantes det også flere historiske forsøk på å avlede en normativ etikk fra biologiske ideer (f.eks. «sosialdarwinisme»), men disse har i dag ytterst få tilhengere blant biologer og filosofer.