Fra slutten av 1700-tallet etablerte to slektsgrener seg som skippere og skipsredere i Skien og Drammen. Under den industrielle revolusjon etablerte Ole Paus og brødrene hans seg som stålmagnater langs Akerselva i Christiania, og grunnla bedrifter som stålfirmaet Ole Paus, Den Norske Hesteskosømfabrik og Christiania Stålverk. En annen familiegren etablerte industrikonsernet Paus & Paus. Familiemedlemmer har også eid andre industribedrifter i Norge, og en slektsgren er blant hovedeierne i Wilh. Wilhelmsen. Slektsmedlemmer har eid et halvt dusin herregårder og slott i Sverige, der Herresta fortsatt er i familiens eie; Herrestagrenen er etterkommere etter Leo Tolstoj. Pavelig kammerherre og arving til trelastfirmaet Tostrup & Mathiesen Christopher Tostrup Paus (1862–1943) ble tildelt tittelen greve av pave Pius XI i 1923; han er kjent for å ha bygget opp Paus-samlingen, Nord-Europas største private samling av antikk skulptur som ble gitt til Nasjonalgalleriet fra 1918. Landsbyen Pauspur i India er oppkalt etter familien. Slektsmedlemmer har ført flere seglmerker og våpen. Sogneprest i Hjartdal Povel Pedersson Paus (1625–1682) førte i sitt segl, bl.a. på Enevoldsarveregjeringsakten fra 1661, en speilvendt vaktsom trane. Familien har senere brukt et våpen med oksehode og stjerne.