Folketellingen i 1701 står Røvær oppført med fem menn mellom 20-70 år og tre gutter mellom 2 og 11 år. Jenter og kvinner ble ikke telt. Det lave folketallet holdt seg fram til midten på 1800-tallet da folketallet i Norge steg kraftig. Svært godt sildefiske på sørvestlandet i denne perioden gjorde at flere valgte å bosette seg her. På det meste kunne det være så mange som 20 000 fiskere stasjonert på øya under fiske. Uten toalett og utilstrekkelig med vann kunne dette føre til en del problemer. Mellom 1850 og 1900 skjedde det en rekke forandringer. Flere store sjøhus ble satt opp for salting av sild. Det var også flere butikker på øya og bakeri. I 1848 fikk Røvær posttjeneste i sildetiden 1. januar-15. mars. Men denne ble lagt ned 4. feb 1850. Først 1. juli 1887 åpent postkontor på Røvær. Kanalen mellom Røvær og Urd som forbinder ankerplassene Bekkarvik og Suggevågen ble utbedret og gravd dypere og breiere for å passe de større fiskeskøytene. I 1892 ble bedehuset på Røvær bygget. Det var finansiert av fiskerfondet. Telegraflinjen Haugesund-Røvær sto ferdig i slutten av juli 1866. Telegrafen hadde varierende åpningstid. Den åpnet mellom 7. og 19. januar og stengte mellom 16. mars og 10. april, alt ettersom når silden kom. I 1902 blir det telefonstasjon på øyen og telegrafen blir nedlagt i 1909. I 1906 ble det bestemt at det skulle bygges skole og lærerbolig sammen. Før dette hadde lesesalen i bedhuset blitt brukt til skole.