Dokumentasjonen av en påstands sannhet betegnes som («sanngjøring», av latin = «sant» og = «å gjøre»). I vitenskapsteorien betegnes en vitenskapelig hypotese som hvis den har blitt bekreftet av empiriske observasjoner. Verifikasjon spiller en større rolle i de idiografiske enn i de nomotetiske vitenskapene. Det er nemlig bare eksistensielle og singulære utsagn som kan verifiseres («det eksisterer en A som oppfyller B» resp. «en konkret A oppfyller B»). Universelle utsagn («alle A oppfyller B») kan ikke verifiseres empirisk; de kan til gjengjeld falsifiseres (motbevises). I formalvitenskapene som logikk og matematikk snakker man derimot om av utsagn, ikke om deres verifikasjon.