Den spanske arvefølgekrigen (1701-1714) rørte store deler av Europa. Den polske arvefølgekrigen (1733-1738) berørte Polen, Rhinland og Nord-Italia. Den Østerrike arvefølgekrigen (1740–1748) og sjuårskrigen (1756–1763) omfattet nesten alle stormaktene i Europa. Storbritannia, som var blitt dannet gjennom en union mellom England og Skottland i 1707, mistet herredømet over USA, men ble likevel en stormakt gjennom å ha seiret over Frankrike i Amerika og gjennom kolonier i India, Sør-Afrika og Australia. England fikk sine første dagsaviser i begynnelsen av århundre med The Daily Courant og The Norwich Post. South Sea-bobla, en tidlig finansboble, sprakk i 1720 og ruinerte mange briter. Det britisk-styrte Irland opplevde en hungersnød som drepte rundt en tidel av innbyggerne. Russland tok over fra Sverige som den viktigste makten i Baltikum etter den store nordiske krigen 1700-21. Peter den store reformerte kirken i 1721 og opphevet slaveriet i 1723 — slavene ble i stedet livegne. Kongedømmet Preussen oppstod i 1701 og vokste gjennom de schlesiske krigene og delingene av Polen. Hungersnød i Øst-Preussen i 1708-09 drepte en tredel av innbyggerne. Camisard-opprøret mot fransk undertrykking av hugenottene fant sted i Frankrike fra 1702 til 1715. Rákóczi-opprøret mot Habsburg-styret fant sted i Ungarn fra 1703 til 1711. Kosakkopprøret, det største bondeopprøret i Russland, utspilte seg i 1774-75. Den franske revolusjonen, som gjorde Frankrike til republikk, brøt ut i 1789. Det irske opprøret i 1789 klarte ikke å gjøre slutt på det britiske styret. Jordskjelvet i Lisboa i 1755 drepte tusentalls og fikk innvirkning på politikk, kunst og filosofi.