Det antas nå at før bosetningen av norrøne nordboere var det en kristen kirkelig bosetning kjent som , som tok navnet sitt fra. Fra 900- og 1000-tallet var det to bosetninger der den moderne byen nå ligger. Vikingbosetningen rundt 841, , og en irsk-gælisk bosetning, («Inngjerdet vadested») lenger opp i elven, ved dagens bro Father Mathew Bridge (også kjent som Dublin-broen), nederst i Kirkegate. , som betyr «Byen med inngjerdete vadestedet», er det vanlige navnet på byen på moderne irsk. er et stedsnavn som refererer til et punkt hvor det var et vadested ved elven Liffey nær den nevnte broen. var et tidlig kristent kloster, antatt å ha vært i området Aungier Street, for tiden er kirken Whitefriar Street Carmelite Church lokalisert der. Det er andre byer med samme navn, for eksempel Àth Cliath i East Ayrshire i Skottland, som er anglifisert som Hurlford. Byen blir også referert til som og på irsk, spesielt når den snakkes. Dette er sammentrukne versjoner av .