Har fonemet . Har /j/ før /e/ i begynnelsen av ord, som i («bønne») og («blod»). Unntaket er i regionen Tehuacán-Zongolica, på grunn av påvirkning fra østlig periferisk nahuatl. I enkelte ord kan det forekomme en /i/ istedenfor /e/, men dette er tilfellet bare i noen få landsbyer. Eksempler er eller istedenfor eller , og istedenfor («stein»). Flertallssuffikset er for røtter som ender med konsonant, som i («gresskar, fl.»). På grunn av påvirkning fra østlig periferisk nahuatl er det imidlertid enkelte landsbyer i Tehuacán-Zongolica som bruker . Kombinasjonen som danner diminutiv, reduseres til i noen landsbyer, for eksempel istedenfor («små gresskar»). Rota til pronomenene i entall kan miste , for eksempel istedenfor («du»). I regionen Tehuacán-Zongolica mister de nevnte pronomenene også stavelsen , for eksempel istedenfor eller («jeg»). Pronomenene pluraliseres med , eller . De forskjellige regionene har ulike normer. For eksempel kan ordet «vi» sies enten , eller . Direksjonalene og skifter ut -en med eller i mange landsbyer, for eksempel eller istedenfor («han/hun kommer til å gå og legge seg»). Har prefikset i preteritum, og de fleste dialektene har det også i kopreteritum og fortidsdireksjonaler. Verba i gruppe 3 som har kort rot har suffikset i tredje person entall. Alle verba i gruppe 2 har suffikset i entall i preteritum i regionen Tehuacén-Zongolica. Ordet («vind») forekommer ofte som i flere regioner. I mange landsbyer sier man istedenfor («kvinne»). /w/ kan også falle bort, og ordet uttales dermed .