Etter Kielfreden i 1814 tok kongen av Sverige det norske riksvåpen inn i sitt svenske konge- og riksvåpen, slik at skjoldet ble tredelt med Sveriges tre kroner øverst, Norges løve i heraldisk høyre felt og Sveriges folkungeløve i venstre felt. Dette våpenet ble også brukt som unionsvåpen og kongevåpen for de første felles norske og svenske konger etter at unionen mellom Sverige og Norge ble inngått. At våpenet tydelig signaliserte svensk overhøyhet og dessuten ble brukt som riksvåpen i Sverige, vakte misnøye i Norge. Det norske ønsket om symboler som markerte likestilling mellom statene, ble imøtekommet av kong Oscar I. I 1844 ble det innført et unions- og kongevåpen med landenes riksvåpen sidestilt i et kløvd skjold, Sveriges på heraldisk høyre side, Norges til venstre, og slekten Bernadottes våpen i hjerteskjoldet. Over skjoldet sto kongekroner for å vise at kongen regjerte over en union bestående av to selvstendige kongeriker. Dette våpenet ble brukt av kongefamilien og for unionelle saker gjennom resten av unionstiden til 1905.