Sognefjorden har vært en viktig samferdselsåre fra gammelt av. Gulatinget ble trolig holdt nær munningen av Sognefjorden og trolig fordi det var praktisk å holde tinget der skipslei langs kysten møtte den store fjorden. Fra de innerste fjordarmene er det relativt kort avstand til de indre bygdene på Østlandet, særlig gjennom Lærdal til Valdres over den moderate fjellovergangen Filefjell. Lærdalsøyri var fra 1600-tallet av et viktig marked og møteplass. Der solgte bønder fra Valdres, Hallingdal og Gudbrandsdalen slakt, tjære og andre produkter fra innlandet og kjøpte fisk, salt, hamp og jern fra fjordene og fra Bergen. Myndighetene etablerte omkring år 1300 en skysstasjon på Maristova ved inngangen til Filefjell. Den første kjørbare vegen mellom øst og vest ble i 1792 anlagt over Filefjell. Fra 1843 gikk hjuldampbåten «Constitutionen» i rute mellom Bergen og Lærdal, Fylkesbåtane tok over ruten i 1857. Ferdselsveien over Sognefjellet ble anlagt som kjørevei 1938. Flåmsbana knyttet i 1940 Sognefjorden til jernbanenettet. Stalheimskleivi, mellom Voss og Sogn, ble anlagt i 1850 og gjort til bilvei i 1937. Den har gjort det mulig å frakte landbruksprodukter, frukt, bær og fisk mellom bygdene i Sogn og Bergen.