Det var stor usikkerhet om partiene ville komme frem til en enighet om språkoppdateringene, eller om grunnlovsspråket ville forbli uforandret. Høyre gikk i utgangspunktet mot den oppdateringen partiet i 2012 hadde foreslått, og også Venstre argumenterte mot endringer. Etter forhandling mellom blant andre Venstre, Høyre og Kristelig Folkeparti, ble nynorskdelen av Grunnlovsspråkutvalgets forslag vedtatt, og en bokmålsoppdatering i tråd med Vinjes forslag. Ettersom disse versjonene ikke er utarbeidet for å være tilpasset hverandre, fremstår Grunnloven nå noe ulik på de to målformer. I tråd med den norske pragmatiske tradisjon for grunnlovstolking, er det imidlertid ikke antatt at harmonisering av de to versjoner vil medføre noen større juridiske utfordringer.