Fortellinga (1909) følger opp og bygger ut sagnstoff og anekdoter om den mytiske skiløperen Trysil-Knut slik det blant annet var kjent fra Bernt Lunds dikt fra 1861. I Haugen-Flermoes versjon er Knut dreng hos presten i Trysil omkring 1800, og kjemper både for å renvaske farens ære og for å vinne kjærligheten til storgårdsdattera Randi. Haugen-Flermoes fremstilling av Knut har vært førende for senere framstillinger, både i filmen (1942) og i tegneserier. Hovedpersonen i (1918) og (1919) er Jakob Storåsen, en bondesønn som først ønsker å bli kunstner, men som likevel vender tilbake til gården og jordbruket. Skuespillet (1929) skildrer trosskifte og religiøse brytninger i Trysilbygdene i årene etter Olav den helliges død ved slaget ved Stiklestad i 1030, og var skrevet som et bidrag til 900-årsjubileet.