Hatshepsut, en meget vellykket kvinnelig farao, feiret sin-festival i Teben i hva som tidligere historikere hevdet var hennes 16. regjeringsår, men hun gjorde det ved å telle med de årene hun var den sterke gemalinne for hennes svake ektemann, og en del nyere forskning indikerer at hun utøvde en autoritet som vanligvis var reservert en farao under ektemannens styre, således fungerte som en medhersker fram kun som hans førstehustru. Hustruenes plikter ble overtatt av deres døtre. Ved ektemannens død var den eneste kvalifiserte mannlige etterfølgeren i den kongelige familie hennes stesønn og nevø, men kun et barn. Han ble gjort til gemal og kort tid etter ble hun selv kronet som farao. En del egyptologer, som Jürgen von Beckerath i hans verk om kronologien til egyptiske faraoer, har spekulert om at Hatshepsut kan ha feiret hennes første -festival for å markere at det var gått 30 år siden hennes far, Thutmose I, døde, særlig ettersom hun hadde arvet all sin legitimitet til å herske fra ham. Thutmose I hadde utnevnt sin datter til den høyeste administrative posisjon i sin regjering, gitt henne en medregents erfaring ved å styre mange aspekter av hans byråkrati. Det reflekterer en påstand fra orakelet som fremmet og støttet av presteskapet til Amon-Ra om at hennes far hadde navngitt henne som arving til tronen.