Oppmuntret av at Roma nektet å ta lederskap i regionen, planla latinerne å angripe Roma straks den samnittiske trusselen var blitt nøytralisert. Ord om planene lekket ut til romerne som reagerte med å invitere ti latinske ledere til Roma under påskudd om å få ordre i henhold til avtalen. Da prisen for å underkaste seg Roma krevde latinerne en ny felles regjering hvor en konsul og halve senatet skulle velges blant latinerne. Da Titus Manlius Torquatus, en av de romerske konsulene for 340 f.Kr., hørte dette, sverget han Jupiters statue at om senatet aksepterte dem ville han drepe hver eneste latiner i senatshuset med sverd. Følelser brøt ut rundt statuen, en av de latinske sendebudene, Lucius Annaeus, snublet, slo hodet mot trappene og ble bevisstløs. Ved det øyeblikk brøt det ut et tordenvær ved senatshuset. Det ble tolket som et tegn på at romerne skulle erklære krig mot latinerne og deres allierte, og selv alliere seg med samnittene. I to år raste konflikten, 340–338 f.Kr., og var kjent som den latinske krig.