I Kristiania hadde organiserte typografer allerede i 1900 etablert sitt eget byggeselskap med sikte på en «Egne Hjem-koloni», noe som inspirerte typografene i Bergen. Bergen kommune hadde også, i samsvar med idealet om gode boliger i sunne omgivelser, boligforsyning som offentlig medansvar på dagsordenen. Et område i Persenbakken, på Stadkonduktørens tegning fra 1904 angitt som «Anlæg af Arbeiderboliger ved Mulen», var utsett til formålet. Det var denne tomten typografene søkte om å få kjøpe for å etablere sin «hageby». I 1910 vedtok bystyret salg til Typografenes byggeselskap for kr 2,- pr. kvm. alt=Fotografi av Typebyen sommeren 1915.|miniatyr|330x330px|Den nybyggede Typebyen sommeren 1915, fotografert fra der Sophus Pihls gate ligger i dag. Saken vakte store diskusjoner, også internt blant typografene der noen mente at dette ikke kom til å gagne dem med størst behov. Finansieringen videre ble også vanskelig. «Arbeiderbruk- og boligbanken» kunne ikke gi lån ettersom deres grense var 5.000,- pr. hus og disse lå an til å bli dyrere. Lån ble ordnet hos et forsikringsselskap på grunnlag av kommunegaranti for 90 prosent. Avtalen med kommunen inneholdt også andre former for støtte, bl.a. gratis nedlegging av vann-, kloakk- og gassledninger.