Mot slutten av middelalderen blir flatbrød det vanlige hverdagsbrødet i Norge, der det nok har vært kjent siden siste halvdel av 1000-tallet eller før. Baksteheller til steking av brødet ble opprinnelig laget av en spesiell skifrig kleberstein. Hellene var typisk omkring 7 mm tykke og inntil 55 cm i diameter. Typen ble trolig vanlige i Norge etter at bekkekvernene dukket opp. Arkeologiske utgravninger i Oslo har avdekt at folk der for alvor må ha begynt å spise flatbrød fra rundt år 1100 og framover. Det er gjort en rekke funn av fragmenter etter baksteheller, der alle ser ut til å ha blitt gjort av kleberstein som stammer fra Ølve i Hardanger.