Utvinning av kull fra dype gruver begynte under den industrielle revolusjon i Storbritannia. I nyere tid er både uttak fra dype gruver og åpne avsetninger vanlig. Brunkull, eller lignin, består av rundt 45–65 % karbon og resten er flyktige gasser som hydrogen, oksygen og svovel. Brunkull tas ut i dagbrudd. Kull som tas ut dypere ned i undergrunnen kalles antrasitt, eller steinkull, med et svært høyt karboninnhold, med innhold av flyktige gasser på bare 7–12 %. Generelt er kull en brennbar sedimentær bergart. Den består for det meste av rester fra planter som i tidligere geologiske perioder vokste i myrer, sumper og skoger. Kull har blitt dannet ved at planterestene har blitt begravd av sedimenter og derigjennom blitt omdannet ved høyt trykk og temperatur.