De arkeologiske oppdagelsene og senere desiffrering av hettittenes skriftlige arkiver i kileskrift, etablerte det faktum at det hettittiske språket tilhørte en særskilt anatolisk gren av den indoeuropeiske språkfamilien. Denne oppdagelsen førte til en sensasjon blant historikere og tvang fram en reevaluering av historien i Midtøsten og for den indoeuropeiske lingvistikk. I henhold til Kurgan-hypotesen slo forskeren J.P. Mallory fast i at det er sannsynlig at anatolerne kom fram til Midtøsten fra nord, via Balkan eller Kaukasia, på 2000-tallet f.Kr. Sammen med urtokharerne, som migrerte østover, utgjorde anatolerne den første kjente bølge av indoeuropeiske folkevandringer ut av den eurasiske steppe. Selv om de hadde vogner med hjul, utvandret de antagelig før indoeuropeerne hadde lært å benytte stridsvogner i krigføring. Det er sannsynlig av deres ankomst var en gradvis bosetning og ikke som en invaderende hær. Anatolernes eldste lingvistiske og historiske bevitnelse er som navn omtalt i assyriske merkantile tekster fra 1800-tallet f.Kr. i Kanesj (dagens tyrkiske by Kültepe).