Regjeringen mottok 412 høringssvar på forslaget. Majoriteten av høringssvar var negative eller kritiske til regjeringens forslag. Næringslivets organisasjoner, kommuner, banker og bedrifter var gjennomgående mest negative. Flere fagøkonomer var derimot positive i sine høringsinnspill. Svært mange var bekymret for at det samlede skattetrykket på næringen ville bli for høyt, og at skatten ville gå utover investeringer og arbeidsplasser. Majoriteten av høringssvar var negative til prosessen som regjeringen hadde gjennomført. Det ble vist til at skatten innføres fra 1. januar 2023, men at den ikke vedtas før våren 2023. Mange henviste til at det nylig hadde blitt landet et forlik i Stortinget på skattlegging av havbruksnæringen. Det ble videre pekt på at skattleggingen av havbruket burde behandles i forbindelse med Stortingets behandling av NOU 2022:20 Et helhetlig skattesystem. Vertskommunene pekte på at de burde få en større andel av skatteinntektene. Sjømat Norge foreslo at produksjonsavgiften kunne økes som en overgangsordning slik at regjering og Storting kunne behandle skatteforslaget grundig før innføring. De pekte på at det er mange modeller for skattlegging av grunnrenten, og at regjeringen også burde utrede den færøyske skattemodellen. Dette er en modell som baserer seg på produksjonsavgift som øker med økende pris. Flere av kystkommunene mente at det foreslått bunnfradraget måtte økes for å skjerme en større andel av de mindre havbruksselskapene. Fagøkonomer var derimot bekymret for at bunnfradraget ville svekke nøytraliteten i skatten, og åpne for tilpasninger. Mange av disse mente derfor at bunnfradraget bør fjernes.