I september 2021, like før stortingsvalget, meldte olje- og energiminister Tina Bru at regjeringen ville legge fram forslag om endringer i skatteregimet for petroleumsvirksomheten. Bakgrunnen var et ønske om nøytral skattelegging, det vil si skattelegging som ikke endrer lønnsomheten i et prosjekt. Ny-ordningen skulle redusere eller fjerne risiko for staten og også sørge for at skattesystemet ikke gir insentiver til ulønnsomme prosjekter. Leterefusjonsordningen, som var innført innført i 2005, ble avviklet. Skattesystemet skulle nå behandle inntekter og utgifter i petroleumssektoren når de oppstår, ved en kontantstrømskatt. Det samlede skattenivået skulle forbli uendret, 78 %. Reaksjonene på skatte-endringene var delte: Fremskrittspartiet og noen arbeidstakerorganisasjoner var negative, naturvernorganisasjoner var splittet i synet, mens bransjeorganisasjonen Norsk olje og gass var positiv. Det private analyseselskapet Rystad Energy mente at endringene ville bety lite for selskap med skattbare inntekter, men ville ha en negativ effekt på leting utført av selskap uten et slikt inntektsgrunnlag. Utbetalinger fra staten etter leterefusjonsordningen hadde ifølge Rystad Energy vært fallende over flere år.