Fra opprettelsen i 1837 var Flå og Hølonda en del av Melhus kommune. Hølondingene fikk sin egen kommune i 1859. Allerede da begynte flåbyggene å ta opp spørsmålet om også de skulle få sitt eget herred. Men de manglet nok stemmeberettigede menn til at dette kunne realiseres. Kravet for å bli eget herred var 50 mann med stemmerett. For å få stemmerett måtte en være eier av matrikulert jord eller ha ei viss inntekt. Flå hadde bare vel 30 jordeiere. Erik Kirkflaa bestemte seg for å omgå loven, og solgte i 1879 18 parseller fra ei myr han eide, Botnmyra, hver på 1 kvadratalen og solgte disse til 18 personer i Flå (hver på 1 øre skyld). Dermed var de kvalifisert til å få stemmerett, og 14. juni vedtok Melhus herredsstyre å godta at Flå kunne bli et eget herred: «Herredsstyrelsen har intet at indvende mot at Flaa Sogn udskilles fra Melhus og danner et særskilt Herred.» Myrmennene fra Flå ble et kjent begrep i samtiden.