I 580 brøt det ut dysenteri i landet. Også Fredegunds to sønner Klodebert og Dagobert ble smittet og døde. Enda en sønn, Samson, ble syk mens familien var beleiret i Tournai. Den uforsonlige Gregorius anså det som Guds straff når Fredegunds sønner døde, og hevdet at hun ga store donasjoner til kirken og de fattige for å bøte for sine synder. Han har også sans for groteske detaljer som antagelig er oppdiktet for å demonisere dronningen ytterligere, som at Fredegund kastet Samson fra seg av skrekk for smitte, og dermed risikerte at gutten døde udøpt. Da Samson levde lengre enn forventet, lot Fredegund ham døpe. Et tidsbilde fra datidens Paris er abbeden Leudastes' besøk. Han hadde fornærmet Fredegund, men kastet seg for hennes føtter i Notre-Dame og om nåde. Han ble fjernet fra kirken, og da kongeparet kom utenfor, gikk han etter dem til torget. Han var en hissig og uklok man, gikk nå rundt i krambodene, rotet i varene og skrøt av sin rikdom. Dronningens menn kom da til, men han hogg etter dem med sverdet. En av dem slo tilbake med sitt sverd og så hud og hår ble slitt fra issen, dvs. nærmest en skalpering. Nå prøvde han å flykte fra Île de la Cité, men satte fast foten mellom to av plankene på broen over Seinen, og brakk beinet. Han ble nå satt i forvaring og fikk legehjelp så han kunne underkastes tortur når han kom seg. Som vanlig ved skalperinger gikk det koldbrann i såret, og da det ble klart at han lå på det siste, sørget dronningen for at han ble lagt på ryggen med nakken på en stor bjelke, og pisket over strupen til han døde.<ref>[http://www.perbenny.dk/577.html 6. bok av tre hundre av de viktigste lederne. De sverget alle en ed på at kong Kilperik var guttens far.Fredegars krønikeFredegars krønikeHistoria FrancorumFrédégondeFredigundisCinderella: A CasebookHistoria FrancorumHistory of the FranksFredegars krønikeFrédégaire, Chronique des Temps MérovingiensPoèmesFrédégondeFrédégonde et BrunehautFrédégonde : Épouse de Chilpéric IerRavissante Frédégonde : Reine de ferMélanges de l’école française de Rome, - Italie et MéditerranéeEncyclopædia Britannica'', 11. utg., 1911.