Konstantius ble født i 317 ved Sirmium i Pannonia. Han var den tredje sønnen til Konstantin den store, og den andre med hans andre hustru Fausta, datter av Maximianus. Konstantius ble gjort til av sin far den 13. november 324. Romerriket var styrt av én keiser, men da Konstantin døde i 337, ble riket delt mellom hans overlevende mannlige arvinger. Konstantius fikk de østlige provinsene, inkludert Konstantinopel, Trakia, Anatolia, Syria, Egypt og Kyrenaika; Konstantin II fik Britannia, Gallia, Hispania, og Mauretania; og Konstans, i begynnelsen under oppsyn av Konstantin II, fikk Italia, Africa, Illyricum, Pannonia, Makedonia, og Achaea. Provinsene Trakia, Achaea og Makedonia ble i kort tid kontrollert av Dalmatius, en nevø av Konstantin, og utnevnt til , men ikke , men han ble myrdet av sine egne soldater i 337. Vestromerriket ble forent i 340 under Konstans, men som ble myrdet i 350 på ordre av tronraneren Magnentius. Konstantius II gikk imot ham og de møttes i slaget ved Mursa Major (i dagens Kroatia) i 351. Magnentius ble beseiret og begikk senere selvmord. Det innebar at Romerriket atter ble forent under én hersker, Konstantius II, i 353.