Einsatzgruppen-prosessen var ikke en krigsforbrytersak. Til forskjell fra hovedprosessen under det internasjonale militærtribunalet, hadde Einsatzgruppen-prosessen preg av en moderne straffesak ved å handle om individuell medvirkning til massakrer på sivile eller ikke-stridende personer. Saken fokuserte på forbrytelser mot menneskeheten, til forskjell fra hovedprosessen som fokuserte på forbrytelser mot freden, og dannet slik mønster for saken mot Eichmann i 1961 og leder for serberne i under Bosnia-krigen, Radovan Karadžić, i 2016. Folkemord var ikke et konkret punkt i tiltalen. Påtalemakten måtte bevise at den tiltalte hadde medvirket ved enkeltstående tilfeller av massemord.