Dagen ble markert som en nasjonal festdag med friluftsmøter og stevner i de første årene etter 1849. I aviser og flyveblader ble det skrevet dikt om friheten og grunnloven og trykt illustrasjoner av kong Frederik VII og andre som var involvert i loven. Fra 1870-årene ble det vanlig at de politiske partiene holdt egne grunnlovsmøter. Det var spesielt partiene Højre og Venstre som ledet an i dette. I dag feires dagen fortsatt med hovedsakelig politiske foredrag rundt om i landet, siden dagen gjerne blir sett på som en feiring av det danske demokrati. Ledende politikere i sine respektive organisasjoner har foretrukne steder hvor de tradisjonelt avleverer sine budskap, som gjerne handler om demokratiets prinsipper eller aktuelle politiske problemstillinger.