Stedsnavnet er offisielt skrevet . Historisk ble også skrivemåten benyttet. Etymologien er enten dyrenavnet bjørn eller mannsnavnet Bjørn (som kommer av dyrenavnet) og holt (dvs. en liten skog). Gården Bjørnholt er hvertfall kjent siden 1700-tallet. I likhet med andre gårder i Jondalen var gården i mye av sin historie eid og bebodd av personer knyttet til Kongsberg Sølvverk. I 1763 var det skifte etter Arne Bjørgesen på Bjørnholt og sønnen Arne Arnesen overtok gården. I 1798 var det skifte etter Arne Arnesen og ved folketellingen i 1801 bodde sønnen Nikolai Arnesen på Bjørnholt sammen med kona Lusi Trulsdatter og fem barn. Siden ble sønnen Ole Arnesen eier. Han skjøtet gården over til Nikolai Olsen Primskot i 1858. Han døde kort tid etter og året etter ble Jon Ketilsen Torsdalen eier. Han solgte eiendommen til (Peder) Bernhard Pedersen fra nabogården Petersbråten (1839–1901) i 1861. Ved folketellingen i 1865 var sistnevnte, Bernhard Pedersen Bjørnholt, 27 år og på Bjørnholt og bodde der sammen med kona Gunhild Jørgensdatter (1841–1905) på 25 år, deres tre små barn og tjenestejenta Jøran Olsdatter på 20. Bernhard Pedersen Bjørnholt arbeidet også ved sølvverket på Vinoren og drev i tillegg gården. Hans mormor Anne Kristine Bryn(d) var kusine til eidsvollsmannen Thomas Bryn, og var datter av stiger ved Kongsberg Sølvverk Thore Thomesen Bryn(d) og Barbro Frisch. Ektefellen Gunhild var etterkommer i mannslinjen av fogd i Gudbrandsdalen og senere rådmann i Oslo Jacob Stockfleth, og som enke solgte hun gården Bjørnholt i 1903 til Guttorm Sondresen Lofthus. Han solgte igjen til Ketil Gudbrandsen Aasland i 1911. I 1935 ble gården solgt på tvangsauksjon og forrige eiers sønn Kristian Ketilsen Aasland fikk tilslaget.