Aspaas er mest kjent som kirkebygger og var lenge en myteomspunnet mann i norsk kirkearkitektur. Riksantikvar Harry Fett så i Aspaas bygdegeniet som fra en enkel bakgrunn utviklet seg til den store arkitekten som skapte flere av 1700-tallets storverk i norsk kirkearkitektur, med Røros kirke som hovedverket. Han fikk æren for en rekke store åttekantkirker oppført i perioden 1780 til 1834, flere av dem oppført mange år etter hans død. Dette synet har holdt seg lenge i norsk arkitekturhistorie. I lokalhistorisk forskning på Røros har man imidlertid lenge vært klar over at Aspaas sin rolle som kirkearkitekt har vært overdrevet. Ved byggingen av Røros kirke i 1779-84, kom han i 1780 med som leder av murerarbeidet, etter at arbeidet var påbegynt av murmester Mohr fra Trondheim. Svend Aspaas sto sammen med Peder Ellingsen for trearbeid og innredning av kirken. Aspaas fullførte bygget (blant annet tårnet) og skal ha utført et «glimrende arbeid» til Peder Hiorts «tilfredshet». Aspaas skal ha utført arbeidet raskere enn ventet og han fikk 40 riksdaler for arbeidet. Etter arbeidet med Røros kirke sendte verket ham i 1784 til Falun for å lære mer om bygging i mur. Aspaas synes ikke å ha hatt noen innvirkning på utformingen av kirken eller dens interiør.