I et slag var identifisering av egne tropper eller som sveit viktig, og for det formål var derfor merket eller fanen viktig. Vi vet at flokkeførere og stormenn med høvdingstatus i de norske slagene i borgerkrigstiden 1130-1240, hadde egne merker i tillegg til det kongelige merket som ble båret av en som etter hirdskråen inntok en viktig, betydningsfull stilling dersom merket representerte hele hæren i slaget. Hva slags merke eller fane som var tatt i bruk, er ikke helt riktig kjent, men det viste seg fort at betegnelsen «merke» var passende fordi det fantes ulike felttegn som ikke nødvendig var fane eller duk. Det finnes nemlig ulike utforminger både i tøy, silke, metall og selv hjelm som skjold var også anvendt.