Hvor dypt det pløyes avhenger av flere faktorer, som jordsmonn, klima og hva som dyrkes. Det vanligste er å pløye til en dybde på 20 — 25 cm. Dette kalles ofte normaldybde. Om det pløyes til en dybde på 25 — 30 cm kalles det dyppløying. I noen sammenhenger kan man nøye seg med å pløye til en dybde på bare 12 — 17 cm (grunnpløying) . Grunnpløying fører til raskere nedbryting av gamle planterester, men forsøk har vist at en dybde på mer enn 20 cm øker avlingen med rundt 5 % . Ulempen med å pløye dypt er at drivstoffforbruket øker, slik at noe av vinningen med større avling går ut igjen i større drivstoffutgifter. Bredden på fåra, og derfor på skjæret, må stå i forhold til pløyedybden, så jo dypere det pløyes jo større bør bredden på fåra være. For hesteploger har man kommet fram til at et bredde/dybde-forhold på 10:7 kan regnes som egnet. En pløyedybde på 20 cm bør etter dette kreve en skjærbredde på 28 cm. Økes dybden til 25 cm passer det med en skjærbredde på 35 cm. For traktorploger kan 35 cm være et brukbart alternativ for normaldybde. Det er viktig at traktoren har rett sporvidde og at plogen er rett innstilt før pløyingen begynner. En plog som er feil innstilt gir dårlig resultat og økt drifstofforbruk. Om det er rust på veltefjøla bør det fjernes med en vinkelsliper med fiberskive, for å unngå klebing.