pere/sami_parallel huggingface dataset:
MedlemmerPersonlig vara Leder Liv Østmo Åge GaupOppnevnt av Sametingsrådet Ingar Eira Ole Johan NikodemussenOppnevnt av Sametingsrådet Kåre Olli Synnøve PersenOppnevnt av eierne Reidar Erke Kirsten Karen BalsOppnevnt av eierne Marit Reiersen Anne May OlliOppnevnt av ansatte
Lahtut Persovnnalaš várrelahtut Leder Liv Østmo Åge Gaup Sámediggeráđđi nammadan Ingar Eira Ole Johan Nikodemussen Sámediggeráđđi nammadan Kåre Olli Synnøve Persen Eaiggádat nammadan Reidar Erke Kirsten Karen Bals Eaiggádat nammadan Marit Reiersen Anne May Olli Bargit nammadan
2.4.2 Delutredning for samisk museumsvirksomhet i Troms og Nordre Nordland
2.4.2 Romssa ja Davit Nordlándda sámi museadoaimmaid oassečielggadus
I forbindelse med utarbeidelsen av delutredningen for samisk museumsvirksomhet i Nordre Nordland og Troms, arrangerte Sametinget et møte 21.03.06.
Davit Nordlándda ja Romssa sámi museadoaimmaid oassečielggadusa ráhkadeami oktavuođas lágidii Sámediggi čoahkkima 21.03.06.
Alle berørte miljøer var invitert.
Buot guoskevaš birrasat ledje bovdejuvvon.
På møtet ble utredningens hovedpunkter presentert..
Čoahkkimis biddjojuvvojedje čielggadusa váldočuoggát ovdan.
Det var godt oppmøte og det kom mange konstruktive innpill som Sametinget vil ta med seg i den videre prosessen.
Ollugat serve ja bohte ollu buorit evttohusat maid Sámediggi áigu váldit mielde viidáset proseassas.
De fremmøtte uttrykte stor tilfredshet med at Sametinget hadde innkalt til et slikt møte.
Oassálastit ledje hui duhtavaččat go Sámediggi lei gohččun dákkár čoahkkimii.
Det er også besluttet at utredningen skal sendes på formell høring til berørte parter, inkludert kommuner, og at den vil behandles i plenum tidligst i september.
Mearriduvvui maiddái ahte čielggadus galgá sáddejuvvot formálalaš gulaskuddamii guoskevaš beliide, oktan gielddaiguin, ja ahte dat galgá meannuduvvot dievasčoahkkimis áramusat čakčamánus.
2.4.3 Opprettelse av nasjonalt samisk museumsnettverk - Árran nettverkskoordinator
2.4.3 Našuvnnalaš sámi museafierpmádaga ásaheapmi - Árran fierpmádatoktiiordnejeaddji
Som et ledd i oppfølging av Sametingsrådets melding om samiske museer 2004 og museumsreformen, skal det opprettes et nasjonalt samisk museumsnettverk.
Oassin Sámediggeráđi dieđáhusa čuovvoleamis sámi museaid 2004 ja museaođastusa birra, galgá ásahuvvot našuvnnalaš sámi museafierpmádat.
Sametinget har tildelt Árran lulesamisk senter rollen som nettverkskoordinator.
Sámediggi lea bidjan Árran julevsámi guovddáža doaibmat fierpmádatoktiiordnejeaddjin.
Sametingsrådet ved visepresident Johan Mikkel Sara hadde møte med Árran 05.05.06 for å klarlegge innholdet i et slikt nettverk og rollen til Árran som nettverkskoordinator.
Sámediggeráđis lei várrepresideantta Johan Mikkel Sara bokte čoahkkin Árraniin 05.05.06 čielggadan dihtii dakkár fierpmádaga sisdoalu ja Árrana rolla firpmádatoktiiordnejeaddjin.
På møtet ba Árran om at Sametinget må sørge for at Árran har den faglige og økonomiske basisen som skal til for å drive nettverket.
Čoahkkimis bivddii Árran Sámedikki fuolahit ahte Árranis lea dat fágalaš ja ekonomalaš vuođđu, mii dárbbašuvvo dán fierpmádaga jođiheapmái.
Når dette er på plass vil det utarbeides en formell nettverksavtale mellom Sametinget og Árran, og deretter vil Árran innkalle potensielle deltagere i nettverket til et seminar hvor nettverket skal etableres formelt.
Go dát lea čielggas, de ráhkaduvvo formálalaš fierpmádatšiehtadus Sámedikki ja Árrana gaskkas, ja dasto gohčču Árran fierpmádaga vejolaš oassálastiid seminárii mas fierpmádat ásahuvvo formálalaččat.
2.4.4 Seminar om etablering av forsknings- og dokumentasjonsvirksomhet om grenselostrafikken i Tysfjord
2.4.4 Seminára Divttasvuona rádjalovsema dutkan- ja duođaštandoaimma ásaheami birra
Sametingsrådet arrangerte 05.05.06 seminar om etablering av forsknings- og dokumentasjonsvirksomhet om grenselostrafikken i Tysfjord.
Sámediggeráđđi lágidii 05.05.06 seminára Divttasvuona rádjalovsema dutkan- ja duođaštandoaimma ásaheami birra.
Fra Sametingsrådet deltok president Aili Keskitalo og visepresident Johan Mikkel Sara.
Sámediggeráđi bealis oassálasttiiga presideanta Aili Keskitalo ja várrepresideanta Johan Mikkel Sara.
Bakgrunnen for seminaret er at det i statsbudsjettet for 2006 ble avsatt kr 1 000 000 til dette formålet i 2006.
Seminára duogáš lea ahte 2006 stáhtabušeahtas várrejuvvui 1 000 000 ru dán ulbmilii 2006 várás.
Med seminaret ønsket Sametinget å etablere dialog med berørte parter for å diskutere innholdet i virksomheten, hvordan midlene skal brukes, og hvordan arbeidet skal videreføres fremover.
Seminárain háliidii Sámediggi ásahit dialoga guoskevaš beliiguin digaštallat doaimma sisdoalu, mo ruđat galget geavahuvvot, ja mo bargu galgá jotkojuvvot.
Det var godt oppmøte og mange konstruktive innspill.
Ollugat serve ja bohte ollu buorit evttohusat.
Visepresidenten avsluttet seminaret med å informere om at rådet ville vurdere å utsette den planlagte behandlingen i mai-plenum på grunn av at de mange momenter som kom frem på seminaret.
Várrepresideanta loahpahii seminára dainna dieđuin ahte ráđđi áigu árvvoštallat maŋidit plánejuvvon meannudeami miessemánu dievasčoahkkimis daid ollu momeanttaid geažil mat bohte ovdan semináras.
Dette ville også kunne gi rom for en god behandling av saken.
Dát addá maiddái vejolašvuođa čađahit buori meannudeami.
INTERREG-prosjektet " Recalling Ancestral Voices - Repatriation of Sámi Cultural Heritage / kartlegging av samisk gjenstandsmateriale ” er nå fullfinansiert, både med EU-midler og nasjonal finasiering i alle tre land.
buot golmma riikkas.
Prosjektet er et samarbeidsprosjekt mellom Sametinget i Norge, Siida-museet i Finland og Ájtte i Sverige.
Prošeakta lea ovttasbargoprošeakta Norgga beale Sámedikki, Suoma beale Siidamusea ja Ruoŧa beale Ájtte gaskkas.
Prosjektets målsetting er å kartlegge den samiske kulturarven som finnes på institusjoner i Norden og Europa.
Prošeavtta ulbmil lea kártet dan sámi kulturárbbi mii gávdno Davviriikkaid ja Eurohpa ásahusain.
Etter planen vil prosjektleder tiltre i juni 2006, og i løpet av høsten vil det tilsettes prosjektmedarbeidere i alle tre land.
Plána mielde doaibmagoahtá prošeaktajođiheaddji geassemánus 2006, ja čavčča mielde biddjojuvvojit prošeaktamielbargit virggiide buot golmma riikkas.
2.4.6 Spillemidler til samisk idrett
2.4.6 Speallanruđat sámi valáštallamii
I forkant av fordelingen av overskuddet til Norsk Tipping til idrettsformål i 2006, sendte Sametingsrådet 07.04.06 et brev til kulturministeren der betydningen av å avsette spillemidler til samiske idrettsformål ble poengtert.
Ovdal Norsk Tipping vuoittu juogadeami 2006 valáštallanulbmiliidda sáddii Sámediggeráđđi 07.04.06 reivve kulturministarii mas deattuhuvvui man mávssolaš dat lea ahte várret speallanruđaid sámi valáštallaulbmiliidda.
Sametingsrådet uttrykte i brevet en forventning om en årlig oppjustering til en oppnår et akseptabelt nivå på støtten.
Sámediggeráđđi dovddahiit reivves vuordámuša ahte juohke jagi lassánit ruđat dassážiigo go doarjja boahtá dohkálaš dássái.
Sametingsrådet har anbefalt Riddu Riđđu festivalen i Kåfjord som knutepunktinstitusjon overfor Kultur- og kirkedepartementet (KKD).
Sámediggeráđđi lea Kultur- ja girkodepartementii (KGD:ii) evttohan Riddu Riđđu festivála Gáivuonas guovddáš ásahussan.
Dette er en oppfølging av Sametingets årsmelding for 2005.
Dát lea Sámedikki jagi 2005 jahkedieđáhusa čuovvoleapmi.
En status som knutepunktfestival innebærer at festivalen vil få fast driftsstøtte over statsbudsjettet.
Stáhtus guovddáš festiválan mearkkaša ahte festivála oažžu bistevaš doaibmadoarjaga stáhtabušeahta bokte.
Sametingsrådet vil følge opp saken med KKD med et møte på politisk nivå.
Sámediggeráđđi áigu čuovvolit ášši KGD:in politihkalaš dási čoahkkimis.
2.4.8 Samisk programråd
2.4.8 Sámi prográmmaráđđi
Sametingsrådet har oppnevnt Samisk programråd for perioden 2006-2009.
Sámediggeráđđi lea nammadan Sámi prográmmaráđi áigodahkii 2006-2009.
Følgende personer er oppnevnt:
Prográmmaráđđái nammaduvvojedje:
Lederen for samisk programråd har også plass i Kringkastingsrådet.
Sámi prográmmaráđi jođiheaddji čohkká maiddái Kringkastingsráđis.
I forbindelse med forvaltingsreformen ble Sametinget invitert til den regionale høringen i Alta 14.0306.
Hálddašanođastusa oktavuođas bovdejuvvui Sámediggi guovllulaš gulaskuddamii Álttás 14.03.06.
På møtet deltok rådsmedlem Jarle Jonassen.
Čoahkkimii oassálasttii ráđđelahttu Jarle Jonassen.
I forbindelse med invitasjonen til høringsmøtet ble det sendt brev fra Sametingsrådet til kommunalministeren der det ble bedt om eget møte angående saken.
Gulaskuddančoahkkima bovdejumi oktavuođas sáddii Sámediggeráđđi reivve gieldaministarii mas bivddii dollojuvvot sierra čoahkkima áššis.
Dette møtet ble avholdt 04.04.06 i Oslo.
Dát čoahkkin dollojuvvui 04.04.06 Oslos.
På møtet ble partene enige om at Sametinget skulle komme med innspill i forhold til konsekvenser for overføring av oppgaver fra statlig til regionalt nivå innen midten av mai.
Čoahkkimis šiehtadedje bealit ahte Sámediggi galggai buktit cealkámuša ovdal miessemánu gaskkamuttu daid váikkuhusaide, maid bargguid sirdin stáhtalaš dásis guovllulaš dássái mielddisbuktá.
Nytt møte om saken skal være i midten av juni.
Ođđa čoahkkin áššis galgá dollojuvvot geassemánu gaskkamuttus.
Sign: _________________ / _________________
2.5.2 Gielddakonferánsa
Sametinget holdt sin årlige kommunekonferanse 03.05.06 i år.
Sámediggi lágidii jahkásaš gielddakonferánssa 03.05.06 dán jagi.
Temaene på møtet var forvaltningsreformen og Husbankens prosjekt Utfordringer i planlegging av det bygde miljøet i samiske områder.
Čoahkkima fáddá lei hálddašanođastus ja viessobáŋkku prošeakta Utfordringer i planlegging av det bygde miljøet i samiske områder (hástalusat huksejuvvon birrasa plánemis sámi guovlluin).
2.6 Grenseoverskridende arbeid
2.6 Rájáidrasttideaddji bargu
Det skal holdes halvårlige kontaktmøter mellom Utenriksdepartementet og Sametinget i saker som har med nordområdene generelt å gjøre, og Arktisk råd og Barentssamarbeidet spesielt.
Jahkebeallásaš oktavuohtačoahkkimat galget dollojuvvot Olgoriikadepartemeantta ja Sámedikki gaskkas dakkár áššiin mat gusket davviguovlluide oppalaččat, ja Árkalaš ráđđái ja Barentaovttasbargui erenoamážit.
Det første kontaktmøtet ble avholdt mellom statssekretær Liv Monica Stubholt i Utenriksdepartementet og Sametingets president og visepresident i Oslo den 06.03.06.
Vuosttaš oktavuohtačoahkkin dollojuvvui stáhtačálli Liv Monica Stubholt, Olgoriikadepartemeanttas, ja Sámedikki presideantta ja várrepresideantta gaskkas Oslos 06.03.06.
Dagsorden for møtet var arbeidet med regjeringens nordområdestrategi og urfolksarbeidet innenfor rammen av Arktisk råd og Barentssamarbeidet, Nordisk samekonvensjon, klimaendringer og samiske programmer i EUs territorielle samarbeid.
Čoahkkin gieđahalai ráđđehusa davviguovlostrategiijabarggu ja eamiálbmotbarggu Árkalaš ráđi ja Barentsovttasbarggu rámmaid siskkobealde, Davviriikkaid sámekonvenšuvnna, dálkkádatrievdamiid ja EU territoriála ovttasbarggu sámi prográmmat.
Rådsmedlem Jarle Jonassen hadde et møte med regjeringens ekspertutvalg for nordområdene i Hammerfest den 10.03.06.
Ráđđelahtu Jarle Jonassen lea doallan čoahkkima ráđđehusa davviguovlluid áššedovdilávdegottiin Hámmárfeasttas 10.03.06.
Jonassen holdt et innledende innlegg om urfolkstematikk.
Jonassen doalai álgosáhkavuoru eamiálbmotfáttá birra.
Visepresident Johan Mikkel Sara har deltatt i Norges delegasjon under den bilaterale nordområdedialogen med Canada 10.-11.05.06 i Ottawa.
Várrepresideanta Johan Mikkel Sara lea oassálastán Norgga sáttagoddái guovttebeallásaš davviguovloságastallamis Kanadain 10.-11.05.06 Ottawas.
Visepresidenten holdt et innegg om Sametingets politikk som omhandlet klimaendringer og nordlige folk.
Várrepresideanta doalai sáhkavuoru Sámedikki politihka birra dálkkádatrievdamiid ja davviguovlluid álbmogiid ektui.
2.6.2 Samisk parlamentarisk råd
2.6.2 Sámi parlamentáralaš ráđđi
Samisk parlamentarisk råd (SPR) avholdt sitt første møte i år i Levi i Finland 16.-17.03.06.
Sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR) doalai dán jagi vuosttaš čoahkkimi Levis Suomas 16.-17.03.06.
For Sametinget deltok Aili Keskitalo, Magnhild Mathisen, Kirsti Guvsám, Jarle Jonassen, Marianne Balto Henriksen, Synnøve Solbakken-Härkönen og Anders Urheim.
Sámedikki bealis oassálaste Aili Keskitalo, Magnhild Mathisen, Kirsti Guvsám, Jarle Jonassen, Marianne Balto Henriksen, Synnøve Solbakken-Härkönen ja Anders Urheim.
Saker som ble drøftet var blant annet valg av nye styrerepresentanter, årsmelding 2005, virksomhetsplan 2006-2007, SPRs ungdomsarbeid, urfolk i utformingen av ny nordområdepolitikk, Finlands formannskap i EU, strategier for samer, oppnevning av medlemmer til Samisk språknemnd, Samekonvensjonen og FNs urfolksdeklarasjonsarbeidsgruppe.
Earret eará digaštallojuvvui ođđa stivralahtuid válljen, jagi 2005 jahkedieđáhus, 2006-2007 doaibmaplána, SPRa nuoraidbargu, eamiálbmogat ođđa davviguovlopolitihka hábmemis, Suoma EU ovdagoddi, strategiijat sápmelaččaid várás, lahtuid nammadeapmi Sámi giellalávdegoddái, Sámekonvenšuvdna ja ONa eamiálbmotjulggaštusa bargojoavku.
2.7.1 Oppnevning til styrene i lokale helseforetak
2.7.1 Nammadeapmi báikkálaš dearvvašvuođadoaimmaid stivrraide
Regionalt helseforetak Nord har oppnevnt nye styrer for de lokale helseforetakene.
Davvi Dearvvašvuohta lea nammadan ođđa stivrraid báikkálaš dearvvašvuođadoaimmaide.
Etter forslag fra Sametinget er Ragnhild Nystad oppnevnt som styremedlem i Helse Finnmark HF., Marianne Balto Henriksen er oppnevnt som styremedlem i Universitetssykehuset HF og John Aslak Kappfjell er oppnevnt som styrerepresentant i Helgelandsykehuset HF.
Sámedikki evttohusa vuođul lea Ragnhild Nystad nammaduvvon Finnmárkku Dearvvašvuođa stivralahttun, Marianne Balto Henriksen lea nammaduvvon Universitehtabuohcceviesu dearvvašvuođadoaimma stivralahttun ja John Aslak Kappfjell lea nammaduvvon Helgelánddabuohcceviesu dearvvašvuođadoaimma stivralahttun.
Sametinget har i flere år jobbet for å sikre samisk representasjon i styrene for helseforetakene, og oppnevningene er en viktig styrking av styrenes kompetanse.
Sámediggi lea máŋga jagi bargan dan ala ahte sihkkarastit sámi ovddastusa dearvvašvuođadoaimmaid stivrraide, ja nammadeamit lea stivrraid gelbbolašvuođa deaŧalaš nannen.
Sametinget har ikke fått gjennomslag for sine forslag til styrerepresentanter i Hålogalandssykehuset HF., Nordlandssykehuset HF og Sykehusapotek Nord HF.
Sámedikki stivralahttoevttohasat Hålogalánddabuohcceviesuid, Nordlánddabuohcceviesuid ja Sykehusapoteket Nord dearvvašvuođadoaimmaide eai dorjojuvvon.
Sametingsrådet beklaget dette.
Sámediggeráđđi šalloša dan.
Disse helseforetakene har en betydelig samisk befolkning i sitt virkeområde, og vil ha stort behov for den kompetansen Sametingets kandidater innehar.
Dáid dearvvašvuođadoaimmai doaibmaguovllus ásset ollu sápmelaččat, ja dearvvašvuođadoaimmat dárbbašit sakka dan gelbbolašvuođa mii Sámedikki evttohasain lea.
Samisk representasjon i disse styrene vil være svært
Sámi ovddastus dáin stivrrain lea hui deaŧalaš vai sihkkarastá ovttaárvosaš dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusa sámi álbmogii, seammaláhkai go álbmogii muđuige.
Sign: _________________ / _________________ viktig for å sikre en likeverdig helse- og sosialtjeneste til det samiske folk, på linje med den øvrige befolkning.
Vuolláičála: _________________ / _________________
2.8.1 Rettigheter til fiske
2.8.1 Guolástusvuoigatvuođat
Sametinget har sammen med Finnmark Fylkeskommune vært i konsultasjoner med Fiskeri- og kystdepartementet for å komme fram til en løsning med statlige myndigheter vedrørende mandatet for utredningen om samer og andres rett til fiske i havet utenfor Finnmark.
Sámediggi lea ovttas Finnmárkku fylkkagielddain leamaš mielde ráđđádallamiin Guolástus- ja riddodepartemeanttain čoavdit ovttas stáhta eiseválddiiguin dan čielggadeami mandáhta, mii galgá čielggadit sámiid ja earáid mearrabivdovuoigatvuođa Finnmárkkus.
Dette er en oppfølging av Stortingets vedtak som ble fattet sammen med vedtaket av finnmarksloven sommeren 2005.
Dát lea dan Stuorradikki mearrádusa čuovvoleapmi, mii dahkkojuvvui oktanaga finnmárkkulága mearridemiin 2005 geasi.
Prosessen har tatt lengre tid enn nødvendig da det er nesten ett år siden finnmarkslovsvedtaket ble fattet i Stortinget.
Proseassa lea ádjánan guhkit go dárbbašuvvui danne go lea measta jahki vássán dan rájes go Stuorradiggi mearridii finnmárkkulága.
I denne perioden har det blitt avholdt 2 konsultasjonsmøter, i januar og april.
Dán áigodagas leat dollojuvvon 2 ráđđádallančoahkkima, nubbi ođđajagimánus ja nubbi cuoŋománus.
Sametingets viktigste posisjoner i dette arbeidet har vært at det må opprettes et uavhengig ekspertutvalg, at utredningen fører til konkrete lovforslag som sikrer og anerkjenner samer og andre rett til fiske i havet utenfor Finnmark, til samisk med- og selvbestemmelse i ressursforvaltningen, samt regler som sikrer at samiske interesser blir i tilstekkelig grad vektlagt og tatt hensyn til.
Sámedikki deaŧaleamos oainnut dán barggus leat leamaš ahte ferte ásahuvvot sorjjasmeahttun áššedovdilávdegoddi, ahte čielggadeapmi galgá buvttihit konkrehta láhkaevttohusa mii sihkkarastá ja dohkkeha sápmelaččaid ja earáid guolástanvuoigatvuođa mearrabivdui Finnmárkkus, sámi mielde- ja iešmearrideami resursahálddašeamis, ja vel njuolggadusaid mat sihkkarastet ahte sámi beroštumit doarvái bures deattuhuvvojit ja váldojuvvojit vuhtii.
Sametinget har lagt til grunn at det i Stortingets finnmarkslovsvedtak allerede ligger en anerkjennelse av at samer og andre har rett til fiske.
Sámediggi lea bidjan vuođđun ahte Stuorradikki finnmárkoláhkamearrádusas jo lea dohkkehuvvon ahte sámiin ja earáin lea guolástusvuoigatvuohta.
Sametingsrådet finner det gledelig å kunne melde at vi nå har kommet frem til rammene av noe som kan være enighet for mandatet som sådan, dets form og sammensetning, forutsatt at det ikke endres vesentlig i den videre behandling hos statlige myndigheter.
Sámediggeráđđi lea ilus go beassá dieđihit ahte mii dál sáhtti soahpat rámmaid, hámi ja čoahkádusa, dainna eavttuin ahte dat ii rievdaduvvo mearkkašahtti láhkai stáhta eiseválddiid viidáset meannudeamis.
Det nærmere innhold av mandatet må først politisk behandles av regjeringen, før Sametingsrådet kan komme tilbake til dette i detalj.
Mandáhta lagat sisdoalu ferte vuos ráđđehus meannudit politihkalaččat ovdalgo Sámediggeráđđi sáhttá joatkit detáljaiguin.
2.8.2 Konvensjonen om biologisk mangfold
2.8.2 Biologalaš šláddjivuođakonvenšuvdna
Sametinget deltok i den norske delegasjonen under det åttende partsmøtet under konvensjonen om biologisk mangfold.
Sámediggi oassálasttii Norgga sáttagoddái gávccát áššeoasálaščoahkkimis biologalaš šláddjivuođakonvenšuvnna birra.
Møtet ble avhold i Curitiba, Brasil i perioden 20.-31.03.06.
Čoahkkin dollojuvvuin Curitibas, Brasilis 20.-31.03.06.
Sametinget i Sverige og Samerådet var også representert på partsmøtet.
Ruoŧa beale Sámediggi ja Sámiráđđi ledje maiddái ovddastuvvon áššeoasálaščoahkkimis.
De samiske utsendingene konsentrerte seg hovedsaklig om temaene som omhandlet urfolksspørsmål, tilgang til og fordeling av fordeler ved bruk av genressurser, verneområder, fremmede innvandrende arter, biodiversitet og klimaendringer, samt marin- og kyst biomangfold.
Sámi ovddasteaddjit oassálaste vuosttažettiin fáttáide eamiálbmotáššiid, genaresurssaid geavaheami ovdduid oažžuma ja juohkima, suodjalusguovlluid, vieris sisaboahtti šlájaid, biodiversitehta ja dálkkádatrievdamiid, ja meara ja rittuid biošláddjivuođa birra.
Det ble gjort enkelte vedtak som kan virke positivt for styrkingen av urfolksdimensjonen i konvensjonen.
Dahkkojuvvojedje maiddái muhtun mearrádusat mat sáhttet leat positiivvat konvešuvnna eamiálbmotdimenšuvnna nannemii.
Det ble blant annet gjort vedtak om å bedre urfolksdeltakelse under utarbeidelsen av et regime for genressurser.
Earret eará mearriduvvui buoridit eamiálbmotoassálastima genaresurssaid regima ráhkadeamis.
Videre ble det vedtatt at det utarbeides indikatorer knyttet til tradisjonell kunnskap, samt fase to for samlerapporten om slike kunnskaper.
Viidáseappot mearriduvvui ráhkadit indikáhtora árbevirolaš máhtu oktavuođas, ja dákkár máhtuid čohkkenraportta nuppi muttu.
Områdevern fortsetter å være et av de store satsningsområdene.
Guovlosuodjalus lea ain okta dain stuorra áŋgiruššansurggiin.
Fram mot det neste partsmøtet blir etiske koder for respekt for urfolks kulturelle- og intellektuelle arv et viktig tema.
Boahtte áššeoasálaščoahkkima rádjai šaddet eamiálbmogiid kultur- ja intelektuála árbbi etihkalaš kodaid árvvusatnin deaŧalaš fáddán.
Forøvrig var møtet preget av enkelte staters defensive holdninger knyttet til urfolkenes rolle i forhold til det biologiske mangfoldet.
Muđui lei čoahkkima mihtilmasvuohtan dat defensiiva miellaguottut eamiálbmogii rollii biologalaš šláddjivuođa ektui, mat muhtun stáhtain leat.
Sametingsrådet ved visepresident Johan Mikkel Sara har deltatt på en studietur til Canada i regi av Statoil i tiden 25.03-03.04.06.
Sámediggeráđđi várrepresideantta Johan Mikkel Sara bokte lea leamaš Statoila studiemátkkis Kanadai 25.03-03.04.06.
Bakgrunnen er at Statoil har innledet samarbeid med UNEP / GRIDArendal om en rekke problemstillinger knyttet til miljø og samfunn i arktiske strøk.
Duogáš lea dat ahte Statoil lea álggahan ovttasbarggu fitnodagain UNEP / GRIDArendal máŋgga áššiid oktavuođas mat čatnasit árktalaš guovlluid birrasiidda ja servodagaide.
Samarbeidet fokuserer blant annet på erfaringsoverføring av konsekvenser av olje- / gassprosjekter i Russland, Canada og Alaska, samt integrering av urbefolkningsinteresser i utbyggingsprosjekter.
Ovttasbargu čalmmustahttá earret eará daid vásihusaiguin ávkkástallama, mat vulget oljo / gássaprošeavttain Ruoššas, Kanadas ja Alaskas, ja huksenprošeavttaid eamiálbmotberoštumiid integreremis.
Programmet til studieturen omfattet møter med myndigheter, interessegrupper, oljeselskaper med flere.
Studiemátkki prográmmas ledje čoahkkimat eiseválddiiguin, berošteaddjijoavkkuiguin, oljoservviiguin ja earáiguin.
Med utgangspunkt i Calgary besøkte man nye og eldre utbyggingsområder i nordlige Canada.
Calgary geavahuvvui vuolggasadjin galledit ođđa ja boares huksenguovlluid davit Kanadas.
Turen anses
Mátki adnojuvvo deaŧalaš vásáhusávkkástallanvuođđun sidjiide geat
som et viktig grunnlag for erfaringsoverføring til de som skal jobbe med nordområdene.
galget bargat davviguovlluin.
Deltakerne var representanter fra Statoil, Olje- og energidepartementet, Miljøverndepartementet, i tillegg til Sametinget.
Oassálastit ovddastedje Statoil, Oljo- ja energiijadepartemeantta, Birasdepartemeantta earret Sámedikki.
Sametingsrådet ved president Aili Keskitalo holdt et innlegg om mineralvirksomhet i samiske områder på Nordisk Mineral Symposium i Trondheim 21.04.06, etter en invitasjon fra Bergvesenet.
Sámediggeráđđi, presideantta Aili Keskitalo bokte, doalai sáhkavuoru mineráladoaimmaid birra sámi guovlluin Davviriikkaid minerálasymposias Troandimis go lei ožžon bovdehusa Báktelágádusas.
Deltakerne var representanter for bergindustrien i Norden og tilhørende myndigheter.
Oassálastit ovddastedje Davviriikkaid bákteindustriija ja gullevaš eiseválddiid.
I etterkant av møtet har Nærings- og handelsdepartementet bedt om et møte med Sametingsrådet.
Maŋŋá čoahkkima lea Biebmo- ja gávpedepartemeanta bivdán dollojuvvot čoahkkima Sámediggeráđiin.
Bakgrunnen for dette er at de ønsker å oppdatere seg på området vedrørende samiske rettigheter, kultur, næringsutøving og mineralaktivitet i forkant av at arbeidet med ny minerallov tas opp.
Duogáš lea dat ahte sii háliidit ođasmahttit dieđuideaset dain surggiin, mat gusket sámi vuoigatvuođaide, kultuvrii, ealáhusdoaimmaide ja mineráladoaimmaide ovdalgo ođđa minerálaláhkabargu álggahuvvo.
De ønsker et slik møte i juni.
Sii háliidit dán čoahkkima geassemánus.
Sametingsrådets ved visepresident Johan Mikkel Sara har holdt et innlegg om konsultasjonsavtalen mellom Sametinget og statlige myndigher på Statoil Arctic Environment Conference.
Sámediggeráđđi, várrepresideantta Johan Mikkel Sara bokte, doalai Statoil Arctic Environment Conferences sáhkavuoru ráđđádallanšiehtadusa biira mii lea Sámedikki ja stáhta eiseválddiid gaskkas.
Konferansen foregikk på Svalbard i perioden 26-30.04.06.
Konferánsa lágiduvvui Svalbárddas 26-30.04.06.
Årets konferanse fokuserte på miljøforskning, teknologiutvikling og sameksistens mellom oljeindustrien og andre.
Dán jagi konferánsa čalmmustahtii birasdutkama, teknologiijaovddeami ja ovttasdoaibmama oljoindustriija ja earáid gaskkas.
Deltakerne kom fra myndigheter, forskning, selskaper og interessegrupper.
Oassálastit ovddastedje eiseválddiid, dutkama, fitnodagaid ja berošteaddjijoavkkuid.
Sametingetsrådet deltok i sameksistensgruppen som fokuserte på forholdet mellom urbefolkning og oljeindustrien.
Sámediggeráđđi oassálasttii dan ovttasdoaibmanjovkui, mii čalmmustahtii eamiálbmoga ja oljoindustriija gaskavuođa.
Andre deltagere i denne gruppen var representanter fra UNEP / GRID-Arendal, Barentssekretariatet, Arkhangelsk Oblast, Murmansk Oblast, RAIPON / Nenets, WWF, fiskeriinteressene og andre.
Dán joavkku eará oassálastit ovddastedje UNEP / GRID-Arendal, Barentsčállingotti, Arkhangelsk Oblast, Murmansk Oblast, RAIPON / Nenets, WWF, guolástusberošteaddjiid ja earáid.
2.8.4 Revisjon av reindriftsloven
2.8.4 Bozodoallolága ođasmahttin
Det er avholdt tre konsultasjonsmøter i 2006 på politisk nivå mellom Sametinget og Landbruks- og matdepartementet.
2006 leat dollojuvvon golbma ráđđádallančoahkkima politihkalaš dásis Sámedikki ja Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta gaskkas.
Møtene omhandlet arbeidet med ny reindriftslov.
Čoahkkimat gieđahalle ođđa boazodoalloláhkabarggu.
I arbeidet er det viktig at man søker å få en reindriftslov i tråd med folkerettslige forpliktelser og reindriftens sedvaner.
Dan bargggus lea deaŧalaš oččodit boazodoallolága álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid ja bozodoalu virolašvuođa vuođul.
Konsultasjonene har vært preget av konstruktiv dialog og lydhørhet.
Ráđđádallamiin lea leamaš konstruktiiva dialoga ja guldalandáhttu.
Rådet forventer at forslag til ny reindriftslov vil bli behandlet i Sametingets plenum i september.
Ráđđi vuordá ahte Sámedikki dievasčoahkkin meannuda ođđa boazodoalloláhkaevttohus čakčamánus.
2.8.5 Konsultasjonen om reindriftas rettigheter i Mauken-Blåtind
2.8.5 Ráđđádallamat bozodoalu vuoigatvuođaid birra Meavkkis-Arvenjárggas
17.02.06 ble det avholdt et konsultasjonsmøte mellom Sametinget og Forsvarsdepartementet på administrativt nivå.
17.02.06 dollojuvvui ráđđádallančoahkkin Sámedikki ja Suodjalusdepartemeantta gaskkas hálddáhusdásis.
Møtet omhandlet og kartla premisser og arbeidsform for den framtidige konsultasjonsprosessen sett i lys av Sametingets vedtak i sak 59/05 Reindriftas rettigheter i MaukenBlåtind.
Čoahkkimis gieđahallojuvvojedje ja kártejuvvojedje boahttevaš ráđđádallanproseassa eavttut ja bargovuohki Sámedikki mearrádusa vuođul áššis 59/05 Boazodoalu vuoigatvuođat Meavkkis-Arvenjárggas.
På møtet ble det gitt uttrykk for at Sametinget gjennom konsultasjonsprosessen må få tilgang til utredninger og andre dokumenter som legges til grunn for departementets standpunkter, herunder forsvarets behov, folkerettslige vurderinger, reindriftsfaglige utredninger mv..
Čoahkkimis dovddahuvvui ahte Sámediggi ráđđádallanproseassa bokte ferte oažžut geahččat daid čielggadusaid ja eará dokumeanttaid mat biddjojuvvojit vuođđun departemeantta oainnuide, dás maiddái suodjalusa dárbbuide, álbmotrievttálaš árvvoštallamiidda, boazodoallofágalaš čielggademiide jna..
I brev av 02.05.06 har Forsvarsdepartementet oversendt fire slike dokumenter til Sametinget, og det opplyses om at materialet vedrørende forholdet til folkeretten vil bli ettersendt i en egen ekspedisjon.
02.05.06 beaiváduvvon reivves lea Suodjalusdepartemeanta sádden njeallje dakkár dokumeantta Sámediggái, ja dieđihuvvo ahte ávdnasat mat gusket álbmotrievtti gaskavuhtii sáddejuvvojit maŋŋá sierra sáttan.
Tidspunkt og agenda for det neste konsultasjonsmøtet er ikke fastsatt.
Boahtte ráđđádallančoahkkima áigi ja áššit eai leat mearriduvvon.
2.9 Næring
2.9 Ealáhusat
Sametingsrådet har hatt møte med landbruks- og matminister Terje Riis-Johansen 05.04.06 hvor Sametingets innspill til jordbruksforhandlingene ble presentert.
Sámediggeráđis lea leamaš čoahkkin eanadoallo- ja biebmoministariin Terje Riis-Johansen 05.04.06 mas Sámedikki evttohus eanadoallošihtadallamiidda ovddiduvvui.
Sametinget fremmet følgende innspill til jordbruksforhandlingene:
Sámediggi ovddidii čuovvovaš evttohusa eanadoallošiehtadallamiidda:
ŽØkte melkekvoter til eksisterende bruk i samiske områder ved omfattende driftsutbygging gjerne avgrenset til bruk som har kvoter under 100 tonn ŽInnføre rekrutteringskvoter for unge og kvinner som vil overta melkeproduksjonsbruk
Lassi mielkeearit dálá doaluide sámi guovlluin stuorra doaibmaviiddideami oktavuođas ja áinnas ráddjejuvvon doaluide main leat vuollil 100 tonna earit Ásahit rekrutereneriid daidda nuoraid ja nissoniid várás, geat áigot váldit badjelasaset mielkebuvttadandoaluid Ložžet njuolggadusaid geavatkeahtes eriid oktavuođas nu ahte dat váldojuvvojit atnui fas
Sign: _________________ / _________________ ŽLempe på regelverket rundt sovende kvoter for å få dem aktive igjen ŽFå i stand et bedre samarbeid med miljøvernmyndighetene for å redusere rovvilttap i områder med sau
Vuolláičála: _________________ / _________________ Oččodit buoret ovttasbarggu birasgáhtteneiseválddiiguin geahpedan dihtii boraspirevahágiid dain guovlluin gos leat sávzzat
Sametingsrådet viste til at det har vært en nedgang i melkekvotene i de samiske områdene.
Sámediggeráđđi čujuhii dasa ahte mielkeearit leat njiedjan sámi guovlluin.
Samme nedgang er registrert i resten av landet.
Seamma njiedjan lea registrerejuvvon maiddái riikkas muđuige.
Det som gjør situasjonen verre i samiske områder er at jordbruksmiljøene er små, og det er vanskelig å etablere andre produksjonsmiljøer enn de som finnes i dag.
Dat mii dagaha dili vearrábun sámi guovlluin, lea ahte eanadoallobirrasat leat smávvát, ja lea váttis ásahit eará buvttadanbirrasiid go dat mat dál jo gávdnojit.
Sametingsrådet viste til at hovedproduksjonene i samiske områder er basert på melkeproduksjon og sauehold.
Sámediggeráđđi čujuhii dasa ahte váldobuvttademiid vuođđu sámi guovlluin lea mielkebuvttadeapmi ja sávzadoallu.
Et svekket jordbruksmiljø med færre bruk fører til at det blir vanskeligere å opprettholde blant annet meierier, slakterier og videreforedlingsanlegg i distriktene.
Geanohuvvan eanadoallobiras mas doaluid lohku njiedjá, dagaha váddáseabbon doalahit earret eará meieriijaid, njuovahagaid ja viidásetbuvttadeami báikegottiin.
Det kan også føre til at rekruttering av unge og kvinner svikter som følge av at det kan bli langt mellom gårdene.
Sáhttá maid dagahit ahte nuoraid ja nissoniid rekruteren bisána go dáluid gaska guhku.
Aktive produsentmiljøer er viktige både for det faglige nivået i næringen og trivselen for de som er i jordbruket.
Aktiiva buvttadanbirrasat leat deaŧalaččat sihke ealáhusa fágalaš dássái ja sin loaktimii, geat leat eanadoalus.
Staten la fram sitt tilbud 06.05.06.
Stáhta bijai ovdan fálaldagas 06.05.06.
Sametinget fikk delvis gjennomslag for ønsket om særskilte kvoter til samiske områder.
Sámedikki sávaldat oažžut sierra eriid sámi guovlluide, váldojuvvui osohahkii vuhtii.
Avtalepartene valgte å sette av 1 millioner liter mer i melkekvote for Finnmark.
Šiehtadallit válljejedje várret 1 miljon lihtera eanet mielkeearrin Finnmárkui.
Dagens kvoter utgjør litt over 19 millioner liter.
Dálá earit dahket šiega 19 miljon lihtera.
Denne kvoteøkningen har stor betydning for de bruk som får dra nytte av tillegget.
Dát earrelassáneapmi mearkkaša ollu daidda doaluide, mat sáhttet ávkkástallat dán lassánemiin.
Staten har lagt til grunn blant annet hensynet til samisk kultur og tradisjon.
Stáhta ággan lea earret eará váldit vuhtii sámi kultuvrra ja árbevieruid.
Sametingsrådet holdt et seminar for Sametingets representanter i de regionale rovviltnemndene den 16.03.06 i Tromsø.
Sámediggeráđđi lágidii seminára Sámedikki áirasiid várás guovllulaš boraspirenammagottiin 16.03.06 Romssas.
Både de fire faste medlemmene og varamedlemmene ble innkalt.
Sihke dat njeallje bistevaš lahtu ja várrelahtu gohččojuvvojedje seminárii.
5 møtte i tillegg til at Norske reindriftssamers landsforbund deltok etter eget ønske.
Viđas serve dan lassin ahte Norgga boazosápmelaččaid riikkasearvi oassálastii eaktodáhtolaččat.
Hensikten med seminaret var å få til en enhetlig rovviltpolitikk fra Sametingets side.
Seminára ulbmil lei oččodit oktilis boraspirepolitihka Sámedikki bealis.
Sametingsrådet ser at det er nødvendig å følge opp dette arbeidet for å utarbeide klare mål for Sametingets rovviltpolitikk.
Sámediggeráđđi oaidná dárbbašlažžan čuovvolit dán barggu vai ráhkaduvvojit čielga ulbmilat Sámedikki boraspirepolitihkkii.
Sametingsrådet (SDR) har i samarbeid med Landbruks- og matdepartementet (LMD) oppnevnt nytt reindriftsstyre for perioden 2006-2009.
Sámediggeráđđi (SDR) lea ovttas Eanadoallo- ja biebmodepartemeanttain (EBD) nammadan ođđa boazodoallostivrra aigodahkii 2006-2009.
2.10 Annet
2.10 Eará
Sametinget har nå ferdigstilt arbeidet med etableringen av en elektronisk økonomihåndbok.
Sámediggi lea dál gárvvistan elektrovnnalaš ekonomiijagiehtagirjji.
Håndboka er tilgjengelig for samtlige ansatte via Sametingets intranett.
Giehtagirjái besset buot bargit Sámedikki intraneahta bokte.
Senter for statlig økonomistyring (SSØ) i Hamar har hatt prosjektledelsen og arbeidet har pågått i samarbeid med SSØ siden 2.11.2005.
Stáhta ekonomiijastivrenguovddážis Hámaris lea leamaš prošeaktajođiheapmi ja bargu lea dahkkojuvvon ovttas Stáhta ekonomiijastivrenguovddážiin 2.11.2005 rájes.
Prosjektet skulle etter planen vært avsluttet 1. mars 2006, men ferdigstillelse og sluttrapport ble utsatt til 16. mai 2006 av kapasitetsmessige årsaker.
Prošeakta galggai plána mielde leat gárvvis njukčamánu 1. b. 2006, muhto gárvvisteapmi ja loahpparaporta maŋiduvvui miessemánu 16. beaivái 2006 váilevaš kapasitehta geažil.
Sign: _________________ / _________________ Økonomihåndboka er utarbeidet etter en prosessbasert struktur der følgende hovedprosesser inngår; budsjett, regnskap, lønn og godtgjørelser, styringsinformasjon og tilskuddsforvaltning.
Vuolláičála: _________________ / _________________
Tilskuddsforvaltningen har vært tillagt betydelig vekt i arbeidet og revisjon av retningslinjer for tilskuddsordningene vil være et hovedinnsatsområde for å komplementere økonomihåndboka.
Barggus lea doarjjahálddašeapmi mearkkašahtti láhkai deattuhuvvon, ja doarjjaortnegiid njuolggadusaid ođasmahttin lea váldoáŋgiruššansuorgi ekonomiijagiehtagirjji dievasmahttimis.
Sametingsrådet tar sikte på at de nye retningslinjene blir innført fra 1. januar 2007.
Sámediggeráđi áigumuš lea ahte ođđa njuolggadusat váldojuvvojit atnui ođđajagimánu 1. b. 2007 rájes.
I det videre arbeidet med tilskuddsforvaltningen vil også evaluering av ordningene stå sentralt.
Doarjjahálddašeami viidáset barggus galgá maiddái ortnegiid árvvoštallan leat guovddážis.
Økonomihåndboka vil være gjenstand for kontinuerlig revisjon.
Ekonomiijagiehtagirji galgá oktilaččat ođasmahttojuvvot.
3 Kunngjøring av nye saker – oppfølging
3 Ođđa áššiid dieđiheapmi – čuovvoleapmi
3.1 Rådets oppfølging av nye saker kunngjort på plenumsmøtet sak 05/06
3.1 Movt ráđđi lea čuovvolan daid ođđa áššiid, mat almmuhuvvojedje dievasč oahkkima áššis 05/06
Forslag 1: Tilskudd til samisk i grunn- og videregående opplæring – prisjustering av timesatsen
Evttohus 1: Doarjja sámi vuođđo- ja joatkkaoahpahussii – diibmomáksomeriid haddemudden
Sametingsrådet er klar over gapet som er mellom merutgifter og tilskudd til undervisning i og på samisk.
Sámediggeráđđi diehtá ahte lea stuora gaska gaskal lassigoluid ja doarjagiid mat addojit oahpahussii sámegillii ja sámegielas.
Det vises til rapporten fra arbeidsgruppe nedsatt av KRD.: Utgifter knyttet til tospråklighet i kommunene og fylkeskommunene (KRD mai 2002).
Čujuhit dan bargojoavkku raportii, maid GGD vuođđudii: Utgifter knyttet til tospråklighet i kommunene og fylkeskommunene (KRD mai 2002)
Tilskuddet til grunnskolen skal dekke følgende typer utgifter: ŽMerutgifter knyttet til klassedeling og gruppedeling på grunn av de ulike språkalternativene i L97-Samisk.
Lassegolut gullevaččat luohkkájuohkimiidda ja joavkojuohkimiidda iešguđet giellavejolašvuođaid vuođul mat leat O97:s Sámegiella.
Dette gjelder for forvaltningsområdet ŽMerutgifter knyttet til drift av egne skoler / klasser for undervisning på samisk etablert i samsvar med opplæringsloven (§ 6-2) eller på eget initiativ ŽMerutgifter knyttet til undervisning av enkeltelever i samsvar med opplæringsloven (§6-2) ŽMerutgifter til konvertering av timer til undervisning i og på samisk
Dát guoská hálddašanguvlui. Lassegolut gullevaččat jođihit sierra skuvllaid / luohkáid Sámegillii oahpahusa váste ásahuvvon oahpahuslága (§ 6-2) mielde dahje iežas álgaga vuođul Lassegolut gullevaččat oahpahit oktagašlašohppiid oahpahuslága (§ 6-2) mielde Lassegolut konverteret diimmuid sámegiela ja sámegillii oahpahussii
Det er foretatt prisjustering av timesatsen fra kr. 246,50 pr. time i 2002 til kr. 282,- i 2006.
Diibmomáksomearri lea muddejuvvon haddegoargŋuma mielde 246,50 ruvnnus 2002:s 282 ruvdnun 2006 rájes.
Timesatsen er ikke tilstrekkelig for å dekke de reelle kostnadene, slik Sametingsrådet erfarer, selv etter siste prisjustering.
Diibmomáksomearri ii leat doarvái gokčat buot duohta goluid, nu mo Sámediggeráđđii vásiha, ii vel maŋimus haddemuddemiin ge.
Sametingsrådet mener at ordningen for tilskudd for opplæring i samisk i grunn- og videregående skole må enders slik at den imøtekommer behovene knyttet til opplæring i samisk.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte doarjjaortnet sámegiel oahpahussii vuođđoskuvllas ja joatkka oahpahusas ferte rivdaduvvot vai dat vuhtiiváldá dáid dárbbuid mat leat čadnojuvvon sámegiel oahpahussii.
Dette vil Sametingsrådet ta opp med sentrale myndigheter så snart det lar seg gjøre.
Dán áigu Sámediggeráđđi váldit ovdan guovddáš eiseválddiiguin nu fargga go lea vejolaš.
Forslag 2: Revisjon av reindriftsloven
Evttohus 2: Boazodoallolága ođasmahttin
Sametingsrådet viser til rådets beretning om virksomheten som omhandler det pågående arbeidet med reindriftsloven.
Sámediggeráđđi čujuha ráđi doaibmadieđáhussii boazodoallolága barggu birra mii dál lea dahkkojuvvomin.
Forslag 3: Begrensninger for seinot-snurpere i Varangerfjorden
Evttohus 3: Sáidesáikonuohttuma gáržžideamit Várjjatvuonas
Den 28.02.06 er det gjort en henvendelse til Fiskeri- og kystdepartementet angående ” Begrensninger for seinot-snurpere i Varangerfjorden ”.
Guovvamánu 28. b. 2006 váldui oktavuohta Guolástus- ja riddodepartemeanttain sáidesáikonuohttuma gáržžideami birra Várjjatvuonas.
Det blir påpekt at seinot-snurperne tømmer fjordene for sei, slik at fiskerne som bor i området ikke kan utføre fisket på en tilfredsstillende måte.
Čujuhuvvui ahte sáidesáikonuohttumat gurrejit sáiddiid vuonas, nu ahte dat goarida guovllu bivdiid guollebivddu.
Det blir vist til at Sametinget gjentatte ganger har fastslått at nærhets- og avhengighetsprinsippet skal ligge til grunn for ressursene.
Čujuhuvvui maiddái ahte Sámediggi lea máŋgii deattuhan ahte lagasvuođa- ja sorjavašvuođaprinsihppa galggašii leat resurssaid vuođđun.
Det kreves til slutt at statlige myndigheter straks innfører et forbud mot et slikt fiskeri, innenfor de vedtatte fjordlinjene.
Loahpas gáibiduvvui ahte stáhta eiseválddit dastanaga gildet dakkár bivddu, mearriduvvon riddorájáid siskkobealde.
Sametinget har ikke fått svar på henvendelsen.
Sámediggi ii leat ožžon vástádusa.
Forslag 4: Helhetlig kultur- og næringspolitisk plan
Evttohus 4: Ollislaš kultur- ja ealáhuspolitihkalaš plána
Sametinget vil i løpet av 2006 gjøre ferdig sametingsplanen for neste fireårs periode.
Sámediggi áigu 2006 mielde gárvet boahtte 4 jagi áigodaga sámediggeplána.
I denne planen vil både kulturpolitiske og næringspolitiske strategier inngå.
Dat plána galgá sisttisdoallat sihke kulturpolitihkalaš ja ealáhuspolitihkalaš strategiijaid.
Sametingsplanen vil være styrende for alle sektorer Sametinget er i befatning med.
Sámediggeplána galgá stivret buot surggiid Sámedikkis.
Planen er et overordnet dokument som rådet bruker aktivt ved politikkutformingen innen de ulike sektorene.
Plána lea bajitdási dokumeanta mii lea veahkkeneavvun ráđđái iešguđet surggiid politihkahábmenbarggus.
Plenum har tidligere behandlet ulike delplaner for enkelte sektorer så som melding om fiske som næring og kultur i kyst- og fjordområdene (2004), reindriftsmelding og kulturpolitisk redegjørelse (2004).
Dievasčoahkkin lea ovdal meannudan iešguđelágan oasseplánaid muhtun surggiide nugo Sámedikki dieđáhus guolásteami birra ealáhussan ja kultuvran riddo- ja vuotnaguovlluin (2004), boazodoallošiehtadussi cealkámuš ja kulturpolitihkalaš dieđáhus (2004).
Slike sektorplaner har en tendens til å bli altfor detaljerte og av kortsiktig karakter og av den grunn blir planene fort gamle.
Dakkáraš suorgeplánat šaddet dávjá hui bienasta-bitnii ja oanehit áigái, ja danne boarásnuvvojit plánat jođanit.
Sametingsrådet ser også begrensninger i hvor ofte slike planer kan oppdateres.
Sámediggeráđđi oaidná maiddái ahte dakkár plánaid ii leat nu álki ođastit.
Sametingsådet har ikke inntrykket av at det er søknader som styrer virksomheten i kultur- og næringspolitikken.
Sámediggeráđđi ii oainne ahte ohcamat stivrešedje kultur-ja ealáhuspolitihka doaimma.
Sametinget har fleksible ordninger som gjør det enkelt å tilpasse endringer i virkemiddelbruken i forhold til endringer i de samiske samfunn.
Sámedikkis leat máškidis ortnegat maid vuođul sáhttá álkit heivehit váikkuhangaskaoapmegeavaheami rievdadusaid sámi servodaga rievdamiid mielde.
Samiske samfunn står overfor utfordringer når det gjelder synkende folketall, spesielt i kyst- og fjordområdene.
Sámi servodagat vásihit dál stuora hástalusaid olmmošlogu njiedjamiin, earenoamážit riddo- ja vuotnaguovlluin.
Et annet forhold er den høye andelen offentlige arbeidsplasser og arbeidsplasser som er avhengige av offentlige tilskudd.
Nubbi bealli leat dat ollu almmolaš bargosajit ja bargosajit mat dárbbašit almmolaš doarjaga.
Det siste forholdet bidrar ikke til nyskapende virksomheter i næringslivet, og her har både det private næringslivet og offentlige myndigheter et stort ansvar.
Dat ii váikkut hutkkalaš doaibmamii ealáhusas, ja dás lea sihke priváhta ealáhusain ja almmolaš eiseválddiin stuora ovddasvástádus.
Utfordringen ligger i å ha en helhetlig tenkning på alle samfunnsområder der alle sektorene sees under ett.
Hástalussan lea hábmet ollislaš jurddašeami buot servodatsurggiin ja gos buot suorggit gehččojuvvojit oktan.
Av den grunn vil en sametingsplan være en slik sektorovergripende plan som kan skape grunnlag for en positiv utvikling ikke bare innen kultur- og næringsliv, men også på andre områder.
Danne lea sámediggeplána dakkár ollislaš plána buot surggiid badjel, mii sáhttá doaibmat vuođđun positiiva ovdáneapmái, ii dušše kultur- ja ealáhuspolitihkas, muhto maiddái eará surggiin.
Forslag 5: Nettverksoppbygging blant samisk ungdom
Evttohus 5: Fierpmádathuksen sámi nuoraid gaskkas
Sametingsrådet er av den formening at kunnskaps- og holdningsskapende arbeid er viktig også i det samiske samfunn.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte diehto- ja guottuidduddjonbargu lea dehálaš maiddái sámi servodagas.
I den sammenheng er det bl.a. viktig å gi samisk ungdom anledning til å lære av og om hverandre, for å øke kunnskapen om samer blant samer.
Dan oktavuođas lea earret eará dehálaš addit sámi nuoraide vejolašvuođa oahppat guhtet guimmiineaset, ja guhtet guimmiideaset birra, buoridandihte diehtojođu sápmelaččaid birra sápmelaččaid gaskkas.
Sametinget arbeider kortsiktig og langsiktig, og på flere plan, for å skape gode oppvekstvilkår for samiske barn og unge, hvor de gis mulighet til å utvikle og styrke sin samiske identitet og tilhørighet til det samiske samfunn.
Sámediggi bargá sihke oanehisáigge- ja guhkesáiggeperspektiivvas, ja máŋgga dásis, hábmendihte buriid bajásšaddaneavttuid sámi mánáide ja nuoraide. Sii galget oažžut vejolašvuođa ovdánahttit ja nannet iežaset sámi identitehta ja gullevašvuođa sámi servodahkii.
I dette arbeidet tilstrebes det å ta hensyn til, og spre kunnskap om, mangfoldet og variasjonene i det samiske samfunn i dag.
Dán barggus geahččalit váldit vuhtii ja juohkit dieđuid otná sámi servodaga máŋggabealatvuođa ja variašuvnnaid birra.
Sametinget bidrar gjennom tilskudd til ulike formål til å tilrettelegge for arenaer hvor samisk ungdom fra ulike områder kan møtes, og til tiltak som også bidrar til å øke kunnskapen blant samisk ungdom om mangfoldet i det samiske samfunn.
Sámediggi váikkuha doarjagiid bokte iešguđet ulbmiliidda ahte láhčojuvvojit arenat gos iešguđet guovlluid sámi nuorat besset deaivvadit, ja doaimmat mat dagahit ahte sámi nuorat buorebut dovdet sámi servodaga máŋggabealatvuođa.
Eksempler her er ulike samiske- / urfolksfestivaler, samiske idrettsarrangement, drifts- og prosjektstøtte til samiske ungdomsorganisasjoner, Samisk Foreldrenettverk, Ungdomsbladet Š, Infonuorra Sápmi, med mer.
Ovdamearkkat dása leat iešguđetlágan sámi / eamiálbmotfestiválat, sámi valáštallandoalut, doaibma- ja prošeaktadoarjagat sámi nuoraidorganisašuvnnaide, Sámi Váhnenfierpmádagat, Nuoraidbláđđi Š, Infonuorra Sápmi, ja earát.
Et av formålene med Sametingets årlige ungdomskonferanser er å være en arena hvor ungdom fra hele Sápmi på norsk side kan møtes og utveksle erfaringer og synspunkter, knytte kontakter og nettverk.
Sámedikki jahkásaš nuoraidkonferánssa oasseulbmil lea doaibmat deaivvadanbáikin buot Norgga bealde sámi nuoraide, gos sii besset lonohallat vásáhusaid ja oaiviliid, čatnat oktavuođaid ja fierpmádaga.
Også tematisk har ungdomskonferansene bidratt til økt forståelse for mangfoldet blant samisk ungdom.
Nuoraidkonferánsa lea maiddái váikkuhan buoret ipmárdussii sámi nuoraid máŋggabealatvuođa birra.
Sametingets samarbeidsavtaler med ulike fylkeskommuner er gode utgangspunkt for å øke kunnskapen om samiske forhold generelt i befolkningen, og for å utvikle ulike arenaer for kontakt mellom samisk ungdom.
Sámedikki ovttasbargošiehtadusaid bokte iešguđet fylkkagielddaiguin lea buorre vejolašvuohta juohkit dieđuid sámi dili birra álbmogii, ja oččodit iešguđelágan arenaid gos sámi nuorat sáhttet deaivvadit.
Sametingsrådet anser det som mest hensiktsmessig i første omgang å kanalisere innsatsen for kunnskaps- og holdningsskapende arbeid, og nettverkskapende virksomhet, gjennom fortsatt å bidra til å opprettholde og videreutvikle eksisterende tiltak for ungdom.
Sámediggeráđi mielas lea vuosttaš vuorus eanemus ávkkálaš kanaliseret diehto- ja guottuidduddjonbarggu vuoruheami, ja fierpmádathuksejeaddji doaimmaid, dasa ahte ain doalahit ja ovdánahttit doaimmaid mat dál juo gávdnojit nuoraid váste. Sámediggeráđđi háliida ahte Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi (SNPL) searvá dasa.
Sametingsrådet vil involvere
Sámediggeráđđi lea maiddái ovddidan ođđa ášši
Sign: _________________ / _________________ Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU) i dette.
Vuolláičála: _________________ / _________________ evttohusa SNPLii.
SUPU tilbyr seg å bidra i arbeidet med utformingen av eventuelle nettverkskapende tiltak / virksomhet for ungdom, i tillegg til sitt arbeid med Sametingets ungdomskonferanser.
SNPL searvá vejolaš fierpmádathuksejeaddji doaimmaid / nuoraiddoaimmaid hábmenbargui, lassin sin doibmii Sámedikki nuoraidkonferánssain.
Sametingsrådet er videre av den formening at det tilligger også offentlige myndigheter et ansvar for denne type kunnskaps- og holdningsskapende arbeid, og ønsker i den sammenheng å fremheve prosjektet med de Samiske veiviserne.
Sámediggeráđđi oaivvilda viidásit ahte maiddái almmolaš eiseválddiin lea ovddasvástádus dakkár diehto- ja guottuidduddjonbargguide, ja háliida dan oktavuođas čujuhit prošektii Sámi ofelaš.
Forslag 6: Samiske barnevernbarns rettigheter
Evttohus 6: Sámi mánáidsuodjalusmánáid vuoigatvuođat
Den siste tids hendelser i Finnmark aktualiserer utfordringene vi står overfor i samisk barnevern.
Maŋemus áiggi dáhpáhusat Finnmárkkus bidjet sámi mánáidsuodjalusa hástalusaid guovddážii.
Sametingsrådet tror at det er nødvendig med en opprustning av det tilbudet barnevernet gir til samiske barn.
Sámediggeráđđi jáhkká ahte lea dárbu buoridit mánáidsuodjalusa fálaldaga sámi mánáide.
Samiske barn har rettigheter i norsk lov og i internasjonale konvensjoner.
Sámi mánáin leat rievttit Norgga lága ja gaskariikkalaš konvenšuvnnaid bokte.
Barnekonvensjonens art.30, som nå er inkorporert i norsk lovgivning, har forrang foran norsk lovgivning.
Mánáidkonvenšuvdna art.30, mii dál lea laktojuvvon Norgga láhkii, lea badjelis Norgga lága.