pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget er samenes folkevalgte organ i Norge.
Sámediggi lea sámiid álbmotválljen orgána Norggas.
39 representanter velges av og blant samer hvert fjerde år.
Juohke njealját jagi válljejit sámit 39 áirasa sámiid gaskkas.
Siste valg var i 2009.
Maŋimuš válga lei 2009:s.
Sametingets budsjett bygger på de bevilgningene som regjeringen gir i statsbudsjettet og som legger føringer for Sametingets aktivitet i budsjettåret.
Sámedikki bušeahtta vuođđuduvvo daid juolludusaide maid Ráđđehus addá stáhtabušeahtas ja bidjá čanastagaid Sámedikki doibmii bušeahttajagis.
Sametinget arbeider for å komme i en reell forhandlingsposisjon med regjeringen om de overordnede økonomiske rammene for sin virksomhet.
Sámediggi lea vikkadeamen beassat duohta šiehtadallanposišuvdnii Ráđđehusain bajimuš ekonomalaš rámmaid ektui doaimmas várás.
Sametinget ble opprettet for sikre en likeverdig behandling av samene.
Sámediggi ásahuvvui sámiid dásseárvosaš meannudeami sihkkarastima várás.
Samisk språk og kultur anses som opprinnelige i Norge og har derfor samme krav på vern og utvikling som norsk språk og kultur.
Sámi giella ja kultuvra lea leamaš álgoálggus Norggas ja danne leat seammalágan gáibádusat suodjaluvvot ja ovddiduvvot go dárogielas ja dáža kultuvrras.
Staten Norge har i Grunnloven forpliktet seg til å legge forholdene til rette for dette.
Norgga stáhta lea Vuođđolága vuođul geatnegahttojuvvon láhčit diliid dađi mielde.
Norge har videre forpliktet seg overfor samene gjennom annet lovverk og gjennom ratifikasjon av internasjonale konvensjoner.
Dasto lea Norga geatnegahttojuvvon sámiid guovdu eará lágaid bokte ja riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid dohkkeheami bokte.
Sametingets mål er å arbeide for anerkjennelse av samenes rettigheter som grunnlag for å ivareta og styrke samisk kultur, språk og samfunnsliv.
Sámedikki mihttomearrin lea bargat dan badjelii ahte sámiid vuoigatvuođat dohkkehuvvojit vuođđun sámi kultuvrra, giela ja servodateallima suodjaleapmái ja nannemii.
Gjennom folkeretten er norske myndigheter forpliktet til å konsultere samene i saker som har betydning for samiske samfunn.
Álbmotrievtti bokte leat Norgga eiseválddit geatnegahttojuvvon konsulteret sámiiguin áššiin main lea mearkkašupmi sámi servodahkii.
Sametinget har også kontakt med den norske stat gjennom konsultasjoner, dialogmøter og møter om enkeltsaker.
Sámedikkis lea maiddái oktavuohta Norgga stáhtain konsultašuvnnaid, gulahallančoahkkimiid bokte ja eará čoahkkimiid bokte ovttaskas áššiid birra.
Likestilling og likeverd ligger til grunn for Sametingets virksomhet.
Dásseárvu ja dásseárvosašvuohta leat vuođđun Sámedikki doibmii.
Sametinget skal legge til rette for at både kvinner og menn, unge og gamle skal være likeverdige parter i samiske samfunn.
Sámediggi galgá láhčit diliid nu ahte sihke nissonolbmot ja almmáiolbmot, nuorat ja boarrásat galget leat dásseárvosaš bealit sámi servodagas.
Sametinget arbeider for å være åpent, brukervennlig og inkluderende; et sameting for folket.
Sámediggi bargá dan ala ahte livččii rabas, geavaheaddjiguoibmásaš ja searvvaheaddji, sámediggi álbmoga várás.
Kontakten med samiske folk skal alltid være grunnlaget for utviklingen av Sametingets politikk.
Oktavuohta sámi álbmogiin galgá álohii leat vuođđun Sámedikki politihka ovddideami oktavuođas.
Sametinget skal også i sitt arbeid ha god dialog med sentrale, regionale og lokale myndigheter.
Sámediggi galgá maiddái barggus bokte gulahallat lávga guovddáš, regionála ja báikkálaš eiseválddiiguin.
Samene er et urfolk i fire land.
Sámit lea álgoálbmot njealji riikkas.
Den grenseoverskridende dimensjonen er derfor en naturlig del av det samiske samfunnslivet.
Rájárastá oalli lea danne lunddolaš oassi sámi servodateallimis.
Det er viktig at urfolksdimensjonen i nasjonale og internasjonale fora blir ivaretatt.
Deaŧalaš lea gozihit álgoálbmotoli nationála ja riikkaidgaskasaš forain.
1 Samlet bevilgning til Sametinget
1 Ollislaš juolludus Sámediggái
Den totale budsjettrammen til Sametinget er økt med kr 14 024 000 i forhold til Sametingets reviderte budsjett for 2010.
Ollislaš bušeahttarámma Sámediggái lea lasihuvvon 14 024 000 ruvnnuin Sámedikki reviderejuvvon 2010 bušeahta ektui.
I økningen på kr 14 024 000 inngår følgende:
14 024 000 ruvdnosaš lasáhussii gullet earret eará čuovvovaččat:
- Kr 3 500 000 til oppfølging av Regjeringens handlingsplan for samiske språk
- 3 500 000 ru čuovvolit Ráđđehusa doaibmaplána sámegielaid várás
- Kr 350 000 til utarbeiding av samiskrelatert statistikk i Norge.
- 350 000 ru ráhkadit sámi statistihka Norggas
Totalt utgjør ovennevnte kr 3 850 000.
Oktiibuot lea dat mii bajábealde namuhuvvo 3 850 000 ru..
Resten av økningen, kr 10 174 000 eller 3,1 % er til dekning av lønns- og prisstigningen.
Loahppaoassi lassáneamis, 10 174 000 ru dahje 3,1 % manná hadde- ja bálkálassáneapmái.
Stortinget har bevilget 75 millioner kroner til Samefolkets fond.
Stuorradiggi lea juolludan 75 miljon ru Sámeálbmotfondii.
Avkastningen av fondet er ikke en del av Sametingets rammebevilgning.
Foandda buvttadus ii leat mielde Sámedikki rámmajuolludusas.
I 2010 er avkastningen av fondet på kr 3 953 000.
2010:s lea foandda buvttadus 3 953 000 ru..
I 2011 vil avkastningen være på kr 2 850 000.
2011:s šaddá foandda buvttadus 2 850 000 ru..
Bakgrunnen for at avkastningen fra fondet er redusert er at renten var fastsatt for en tiårsperiode fra 1. juli 2000 til 30. juni 2010.
Sivva foandda buvttadusa gáržžideapmái lea ahte reantu lássejuvvui 10 jahkái suoidnemánu 1. b. 2000 rájes geassemánu 30. b. 2010 rádjái.
Avkastningen er bundet til gjeldende rentenivå på langsiktige statsoblikasjoner som fastsettes av Finansdepartementet.
Buvttadus lea čadnojuvvon gustovaš reantodássái guhkilmas stáhtaoblikašuvnnain maid Finánsadepartemeanta lea mearridan.
Finansdepartementet har fra og med 1. juli 2010 fastsatt ny rente til 3,38 % for en periode for 10 år.
Finánsadepartemeanta lea suoidnemánu 1. b. 2010 rájes mearridan ođđa reanttu 3,38 % 10 jagi áigodahkii.
Den forrige periodens rente var på 6,2 %.
Ovddit áigodaga (suoidnemánu 1. b. 2010 rájes geassemánu 30. b. 2010 rádjai) reantu lei 6,2 %.
2 Sametingets økonomiske rammefordeling
2 Sámedikki ekonomalaš rámmajuogadus
3 Virkemidler
3 Váikkuhangaskaoamit
Sametinget foretar følgende fordeling på hovedpostene for virkemidler for 2011: Hovedpostene for virkemidler er ytterligere spesifisert under kapitlene 4 til 13.
Sámediggi juogada čuovvovaččat váikkuhangaskaomiid váldopoasttaide 2011:s: Váikkuhangaskaomiid váldopoasttat leat fas dárkileappot čilgejuvvon kapihttaliin 4 – 11.
Under hvert kapittel vises det en oversikt over hvor mye midler som er avsatt til direkte tilskudd og søkerbaserte tilskudd.
Juohke kapihttala vuolde lea visogovva das man ollu ruđat leat várrejuvvon njuolgga doarjagiidda ja ohcanvuđot doarjagiidda.
Sametingets virkemidler omfatter direkte tilskudd til organisasjoner og institusjoner, ulike søkerbaserte tilskuddsordninger og tilskudd regulert gjennom avtaler.
Sámedikki váikkuhangaskaomiide gullet njuolga doarjagat organisašuvnnaide ja ásahusaide, iešguđege ohcanvuđot doarjjaortnegat ja doarjagat mat leat muddejuvvon šiehtadusaid bokte.
3.1 Direkte tilskudd
3.1 Njuolgga doarjagat
Nærmere spesifisering for den enkelte ordning for direkte tilskudd i Sametingets budsjett, framkommer i kapitlene ordningene omtales.
Lagabui daid ovttaskas ortnegiid birra mat juolluduvvojit njuolga Sámedikki bušeahta bokte, oainnát kapihttaliin main ortnegat válddahallojuvvojit.
3.2 Søkerbaserte tilskudd
3.2 Ohcanvuđot doarjagat
Samtlige søkerbaserte tilskuddsordninger er samlet i en felles ordning med felles regelverk, jf. Sametingets vedtak i sak 43/07 (se vedlegg).
Buot ohcanvuđot doarjjaortnegat leat čohkkejuvvon oktasaš ortnegin main leat oktasaš njuolggadusat, geahča Sámedikki mearrádusa áššis 43/07 (mielddus).
Regelverket for søkerbaserte tilskudd er tilpasset statens økonomireglement.
Njuolggadusat ohcanvuđot doarjagiid hálddašeapmái leat heivehuvvon stáhta ekonomiijanjuolggadusaide.
Statens økonomireglement pålegger Sametinget å sørge for en målrettet og effektiv tilskuddsforvaltning.
Stáhta ekonomiijanjuolggadusat geatnegahttet Sámedikki fuolahit dan ahte doarjagat hálddašuvvojit ulbmillaččat ja beaktilis vugiin.
I det ligger det også et krav om å ha kontroll- og dokumentasjonsordninger slik at bruken av midlene er betryggende dokumentert.
Diesa gullá maid geatnegasvuohta bearráigeahččat ja gávnnahit ortnegiid maiguin duođaštit ruđaid geavaheami dohkálaččat.
Sametingsrådet har fullmakt til å omdisponere inntil 20 % av avsatte midler i budsjettet.
Sámediggeráđis lea fápmudus earaláhkai geavahit gitta 20 % dain ruđain mat leat várrejuvvon bušeahtas.
Fullmakten gjelder ikke direkte tilskudd, virkemidler til plenumsledelsens disposisjon, Samefolkets fond og driftsutgifter.
Fápmudus ii guoskka njuolga doarjagiidda, váikkuhangaskaomiide maid dievasčoahkkinjođihangoddi hálddaša, Sámeálbmotfondii ja doaibmagoluide.
Sametingsrådet skal i budsjettåret informere Sametingets plenum om eventuelle omdisponeringer jf. sak 43/07 (se vedlegg).
Sámediggeráđđi galgá bušeahttajagi addit dieđuid Sámedikki dievasčoahkkimii jus ruđat geavahuvvojit earaláhkai, geahča ášši 43/07 (mielddus).
Sametingsrådet har fullmakt til å gjøre nødvendige endringer i utbetalingsvilkårene.
Sámediggeráđis lea fápmudus čađahit dárbbašlaš rievdadusaid máksineavttuin.
For vedtak fattet av sametingsrådet er klageorganet sametingsrådet der medlemmet med forvaltningsansvar fratrer under klagebehandlingen.
Sámediggeráđi mearrádusaid váidinorgána lea sámediggeráđđi mas miellahtut geain lea hálddašanovddasvástádus guđđet čoahkkima váidima meannudeami oktavuođas.
For alle søkerbaserte tilskuddsordninger, unntatt virkemidler til plenumsledelsens disposisjon, gjelder Sametingets overordnede regelverk for søkerbaserte tilskuddsordninger og de tildelingskriterier som fremkommer for den enkelte ordning i budsjettet.
Buot ohcanvuđot doarjagiidda, earret daid váikkuhangaskaomiide maid dievasčoahkkinjođihangoddi hálddaša, gusket Sámedikki bajimus njuolggadusat ohcanvuđot doarjagiid várás ja dasto dat juolluduseavttut bušeahtas mat bohtet ovdan ovttaskas ortnega vuolde.
Nærmere spesifisering for den enkelte ordning for søkerbaserte tilskudd i Sametingets budsjett, framkommer i kapitlene ordningene omtales.
Ohcanvuđot doarjagiid sierra ortnegiid birra čilgejuvvo lagabui Sámedikki bušeahtas dain kapihttaliin main ortnegiid birra čilgejuvvo.
3.3 Avtaler
3.3 Šiehtadusat
3.3.1 Hovedavtale med samiske kunstnerorganisasjoner
3.3.1 Váldošiehtadus sámi dáiddárorganisašuvnnaiguin
Sametinget har i 2004 inngått en hovedavtale med samiske kunstnerorganisasjoner representert ved Samisk kunstnerråd.
Sámediggi lea 2004:s dahkan váldošiehtadusa sámi dáiddárorganisašuvnnaiguin mat ovddastuvvojit Sámi dáiddárráđi bokte.
Formålet er å utvikle et godt og mangfoldig samisk kulturliv og å legge forholdene til rette for skaping og formidling av samisk litteratur, musikk, dans, teater, film, bildende kunst og kunsthåndverk.
Ulbmilin lea ovddidit buori ja girjás sámi kultureallima ja láhčit diliid sámi girjjálašvuođa, musihka, dánsuma, teáhtera, filmma, govvadáidaga ja dáiddaduoji dahkamii ja gaskkusteapmái.
Kunstneravtalen omfatter omforente tiltak innenfor kunstområdet, som gjennomføres innenfor de økonomiske rammene som partene er blitt enige om.
Dáiddáršiehtadus siskkilda oktasaš doaibmabijuid dáiddasuorggis mat čađahuvvojit oasálaččaid gaskka sohppojuvvon ekonomalaš rámmaid siskkobealde.
Sametinget har i 2005 inngått en hovedavtale for duodjinæringen med duodjiorganisasjonene Landsorganisasjonen Sámiid Duodji og Duojáriid ealáhussearvi.
Sámediggi lea 2005:s dahkan váldošiehtadusa duodjeealáhusa várás duodjeorganisašuvnnaiguin; Riikaorganisašuvdna Sámiid Duodji ja Duojáriid ealáhussearvi.
Formålet med avtalen er å tilrettelegge for utvikling av en sterkere næringsrettet duodji, med økt lønnsomhet og økt omsetning av egenproduserte varer.
Šiehtadusa ulbmilin lea ovdánahttit duoji buorebut gánnáhahtti ealáhussan ja vai nagodivččii eanet vuovdit iešbuvttaduvvon gálvvuid.
En slik utvikling betinger at man fokuserer sterkt på kompetanseheving, produktutvikling, markedsføring og salg.
Dákkár ovdánahttin gáibida ahte biddjojuvvo eanet deaddu gelbbolašvuođa bajideapmái, buvttaovddideapmái, vuovdaleapmái ja vuovdimii.
Det fremforhandles en årlig næringsavtale for duodji med tiltak som tar sikte på en utvikling av næringen i samsvar med de politiske mål og retningslinjer som er til enhver tid vedtatt i Sametinget.
Dahkkojuvvo jahkásaš ealáhusšiehtadus duoji váste, mas leat doaibmabijut maid ulbmilin lea ovdánahttit ealáhusa nu ahte dat dávista daid politihkalaš mihttomeriide ja njuolggadusaide, maid Sámediggi áiggis áigái mearrida.
4 Opplæring
4 Oahpahus
Kunnskap og kompetanse er grunnlaget for utvikling og styrking av samiske samfunn.
Sámi servodagaid ovddideami ja nannema vuođđun lea máhtolašvuohta ja gelbbolašvuohta.
Hovedmål Den samiske befolkningen skal ha kunnskap, kompetanse og ferdigheter som kreves for å utvikle samiske samfunn.
Váldomihttomearri Sámi álbmogis galgá leat máhtolašvuohta, gelbbolašvuohta ja gálggat mat dárbbašuvvojit sámi servodaga ovddideamis.
Delmål Samiske barn og unge har en sterk samisk identitet og tilknytning til samisk språk, kultur og
 Sámi mánáin ja nuorain lea nana sámi identitehta ja oktavuohta sámi gillii, kultuvrii ja
samfunnsliv Den samiske befolkningen har reell rett til kvalitativ god opplæring i og på samisk All høyere utdanning og forskning ivaretar det samiske perspektivet
 Sámi álbmogis galgá leat duohta vuoigatvuohta kvalitatiivalaččat buori oahpahussii sámegielas ja
Strategi Gjennom dialog med sentrale, regionale og lokale myndigheter og andre aktuelle aktører sikre
 Gulahallama bokte guovddáš, regionála ja báikkálaš eiseválddiiguin ja eará guoskevaš
gode rammevilkår for samisk barnehage, grunnopplæring, høyere utdanning og forskning
aktevrraiguin sihkkarastit buriid rámmaeavttuid sámi mánáidgárddiid, vuođđooahpahusa, alit oahpu ja dutkama váste
- Arbeide for at refusjonssatsen til samisk språkundervisning justeres slik at de reelle kostnadene dekkes
- Bargat dan ala ahte sámi giellaoahpahusa refušuvdnamáksomearit dávistit duohta goluide
- Medvirke til at Sámi allaskuvla / Samisk høgskole utvikles til et urfolksuniversitet
- Váikkuhit dan ahte Sámi allaskuvla šattašii álgoálbmotuniversitehtan
- Arbeide for at grendeskoler i samiske områder opprettholdes
- Bargat dan ala vai sámi guovlluid giliskuvllat bisuhuvvojit
- Arbeide for at det utvikles læremidler til elever i grunnopplæringen som får opplæring på norsk etter Kunnskapsløftet – Samisk
- Bargat dan ala ahte ráhkaduvvojit oahpponeavvut vuođđoskuvlla ohppiide geat ožžot dárogieloahpahusa Máhttolokten – Sámi mielde
Revidere læreplaner fastsatt av Sametinget Medvirke til revisjon av opplæringsloven, voksenopplæringsloven, privatskoleloven og tilhørende
 Váikkuhit dan ahte oahpahusláhka, rávesolbmuidoahpahusláhka, priváhtaskuvlaláhka ja eará
forskrifter vedrørende samisk opplæring Gjennom aktiv virkemiddelbruk styrke kunnskap og kompetanse i samiske samfunn Arbeide for at eldre samers kunnskaper anerkjennes og synliggjøres gjennom engasjement som
 Váikkuhangaskaomiid aktiivvalaš geavaheami bokte nannet máhtolašvuođa ja gelbbolašvuođa
kunnskapsformidlere i barnehager og i grunnopplæringen
bálkáhuvvojit máhttogaskkusteaddjin mánáidgárddiin ja vuođđooahpahusas
Bidra til effektiv utvikling av samiske læremidler og pedagogisk materiell Arbeide for at den nasjonale politikken innenfor barnehage, grunnopplæring, høyere utdanning
 Váikkuhit sámi oahpponeavvuid ja pedagogalaš ávdnasiid beaktilis ovdáneami
og forskning ivaretar det samiske perspektivet
fuolahuvvo sámi perspektiiva
- Arbeide for økning av antall elever som fullfører videregående opplæring
 Oččodit eanet ohppiid čađahit joatkkaoahpahusa
Bidra til kvalitativt samisk innhold i barnehager med samiske barn Gi nødvendig informasjon og veiledning om samisk opplæring innenfor barnehage og
 Váikkuhit dan ahte mánáidgárddiin gos leat sámi mánát, lea kvalitatiivvalaš sámi sisdoallu
grunnopplæring Medvirke til etablering av et varig studietilbud innen samisk tolkeutdanning
 Addit dárbbašlaš dieđuid ja bagadusa sámi oahpahusa birra mánáidgárddiin ja vuođđooahpahusas
4.1 Virkemidler
4.1 Váikkuhangaskaoamit
Mål for tilskuddsordningen: Utvikle samiske læremidler på grunnlag av gjeldende læreplanverk
Doarjjaortnega doarjjaoažžut:
Tilskuddsmottaker for tilskuddsordningen: Forlag og andre fagmiljøer som utvikler og produserer læremidler
 Lágádusat ja eará fágabirrasat mat ovddidit ja buvttadit oahpponeavvuid
Målgruppen for tilskuddsordningen: Elever i grunnopplæringen
Doarjjaortnega olahusjoavku:
Kriterier for måloppnåelse: Antall igangsatte læremiddelprosjekter bevilget i 2011 Antall utgivelser av samiske læremidler
 Man ollu leat álggahuvvon sámi oahpponeavvoprošeavttat 2011:s
Prioriteringer for 2011: Sørsamisk som første- og andrespråk – teksthefter som inneholder ulike litterære sjangre for
 Teakstagirji 3. dási lullisámegiela nubbingillii
ungdomstrinnet / vgo Tekstbok i sørsamisk som andrespråk for nivå 3 Tekstbok i sørsamisk som andrespråk for nivå 4 Lulesamisk som andrespråk - nivå 8 Nordsamisk som førstespråk - 3. – 4. årstrinn Nordsamisk som førstespråk – læreverk for ungdomstrinnet Religion, livssyn og etikk (RLE.)
 Teakstagirji 4. dási lullisámegiela nubbingillii
– 1.-4. årstrinn på lule- og sørsamisk, parallellutgaver av
 Davvisámegiella vuosttašgiellan - 3.-4. jahkeceahkki
læremidler på nordsamisk Samfunnsfag på nordsamisk - Hovedområde geografi 5.-7. årstrinn Samfunnsfag på nordsamisk - Hovedområde samfunnskunnskap 8.-10. trinn Heldekkende læremidler i naturfag på nordsamisk 8.-10. årstrinn, oversetting og tilpassing av
 Servodatfága davvisámegillii – Servodatmáhttu váldosuorgi 8.-10. jahkeceahkkái
læremidler i naturfag Nyopptrykk, opprettholdelse av nettsteder, oppdatering og oversetting
 Oahpponeavvut 8.-10. jahkeceahkkái main leat buot luonddufágat, jorgalit ja heivehit
Tildelingskriterier: Søknadsfrist 1. februar 2011.
 Ohcanáigemearri lea guovvamánu 1. b. 2011.
Søknader sendt etter denne dato realitetsbehandles ikke Sametingets søknadsskjema og skjema for beregning av tilskudd for ordningen bør benyttes
 Sámedikki ohcanskovvi ja skovvi ortnega doarjaga rehkenastima várás berrešii geavahuvvot
Opplysninger som skal framgå av søknaden: Prosjektbeskrivelse som omtaler resultatmål, målgruppe, framdriftsplan og gjennomførbarhet.
 Ráhkaduvvo prošeaktačilgehus mas leat boađusmihttu, olahusjoavku, ovdánanplána ja
Prosjektbeskrivelsen skal også vise hvordan prosjektet ivaretar kravene i gjeldende læreplanverk, opplæringslov og andre kvalitetskrav.
čađahanvejolašvuohta. Prošeaktačilgehusas galgá maiddái oidnot mot prošeakta fuolaha gustovaš oahppoplánadahkosa, oahpahuslága ja eará kvalitehtagáibádusaid.
Det skal også komme fram hvordan læremiddelet kvalitetssikres med hensyn til språk og termbruk, om tekniske løsninger støtter bruk av samiske tegn og om digitale komponenter kan oppdateres og implementeres i nye læremiddelprosjekter.
Ovdan galgá maiddái boahtit movt oahpponeavvu dárkkistuvvo giela ja tearbmageavaheami ektui, dorjot go teknihkalaš čovdosat sámi čálamearkkaid ja sáhttá go digitála osiid divvut ja heivehit ođđa oahpponeavvoprošeavttaide.
Videre skal det framkomme hvordan læremiddelet viser variasjonene i samiske samfunn og hvordan likestillingsperspektivet ivaretas Budsjett som viser kostnadsoverslag knyttet til tiltak, finansieringsplan og plan for lagerhold og
Dasto galgá boahtit ovdan movt oahppogirjjis govvejuvvojit dat erohusat mat sámi servodagas leat ja movt dásseárvoperspektiiva gozihuvvo
distribusjon Oversikt over prosjektets organisering For øvrig gjelder regelverket fastsatt av Sametinget i sak 43/07 Revisjon av Sametingets
 Muđui gustojit dat njuolggadusat maid Sámediggi lea mearridan áššis 43/07 Sámedikki
søkerbaserte tilskuddsforvaltning
ohcanvuđot doarjjahálddašeami ođasmahttin.
Krav til tilskuddsmottaker: For trykte læremidler fastsetter Sametinget opplag for det enkelte læremiddelet i tilskuddbrevet.
 Sámediggi mearrida doarjjareivves oahpponeavvuid prentenlogu ovttaskas oahppogirjái. Ohppiid
Elevtallet i grunnskolestatistikken legges til grunn.
lohku vuođđoskuvlastatistihkas biddjojuvvo vuođđun.
I tillegg skal behovet for læremiddelet i Finland og Sverige vurderes
Dasa lassin galgá oahpponeavvodárbu Suomas ja Ruoŧas árvvoštallojuvvot
Tilskuddsmottaker skal vederlagsfritt distribuere det nødvendige antall læremidler til skoler i
 Doarjjaoažžu galgá nuvttá juogadit dárbbašlaš meari oahppogirjjiid skuvllaide Norggas. Dát ii
Norge. Dette gjelder ikke læremidler som kun er tilgjengelig på internett.
guoskka daid oahpponeavvuide mat leat olámuttus dušše interneahtas.
Elevtall i grunnskolestatistikken legges til grunn Trykte og digitale læremidler skal være tilgengelig på markedet i minst fem år Digitale læremidler skal kunne brukes vederlagsfritt på internett Tilskuddsmottaker skal sørge for drift og vedlikehold av digitale komponenter i minst fem år fra
 Doarjjaoažžu galgá fuolahit doaimma ja bajásdoallat digitála neavvuid unnimusat vihtta jagi dan
de er tilgjengelige Tilskuddsmottaker skal levere 20 eksemplarer av læremiddelet til Sametinget.
 Doarjjaoažžu galgá addit 20 gáhppálaga oahpponeavvus Sámediggái.
Dette gjelder ikke
Dát ii guoskka daid
læremidler som kun er tilgjengelig på internett Tilskuddsmottaker skal overlate manus til statlige produsenter av tilrettelagte utgaver av
oahpponeavvuide mat leat olámuttus dušše interneahtas
læremiddelet Tilskuddsmottaker skal overlate manus til utvikling av elektroniske korrekturprogrammer Læremiddelet skal kunne utgis som fulltekstbok i DAISY-format Læremiddelet skal merkes etter gjeldende standarder og kunne kobles opp mot
 Doarjjaoažžu galgá addit mánusa stáhtalaš buvttadeddjiide heivehuvvon oahpponeavvus
læremiddeldatabasen GREP, Kunnskapsløftet samisk Tilskuddsmottaker skal opplyse om at Sametinget har støttet utviklingen og utgivelsen av
 Doarjjaoažžu galgá addit mánusa elektrovnnalaš divvunprográmma ovddideapmái
læremiddelet
 Doarjjaoažžu galgá almmuhit ahte Sámediggi lea addán doarjaga oahpponeavvu ráhkadeapmái ja
Beregningsregler:
almmuheapmái
Felles for trykte og digitale læremidler:
Meroštallannjuolggadusat: Oktasaš prentejuvvon ja digitála oahpponeavvuide:
a) Utvikling av manus Frikjøp av forfattere og oversettere inntil ett år, i henhold til avtale med vedkommendes
 Girječálliid ja jorgaleddjiid friijaoastin gitta jagi rádjai, šiehtadusa mielde guoskevaš bargoaddiin,
arbeidsgiver, eller forfatterhonorar ved kjøp av manus kr 2 500 pr. side for ny tekst, honorar for oversetting, tilpasning, fornying og oppdatering av eksisterende læremidler kr 1 500 pr. side med 2000 anslag.
dahje girječállibálkkáš mánusa oastima oktavuođas 2 500 ru siiddu nammii ođđa teavsttas, bálkkáš gustovaš oahpponeavvuid jorgaleamis, heiveheamis, ođasmahttimis ja áigeguovdilastimis lea 1 500 ru siiddu nammii mas leat 2000 guoskkahaga.
Ved spesielle tilfeller kan forfattere og oversettere frikjøpes i inntil to år.
Erenoamáš oktavuođain sáhttá girječálliid ja jorgaleddjiid friijaoastit gitta guovtti jagi rádjai.
Dette skal spesielt begrunnes For korrekturlesning kr 100 pr. side med 2000 anslag Referansegruppe inntil kr 50 000, må begrunnes med kostnadsoverslag
 Korrektuvrra lohkama ovddas 100 ru siidui mas leat 2000 guoskkahaga
For trykte læremidler: Totale produksjonskostnader innbefatter teknisk produksjon og redaksjonelle utgifter, og tilskudd
Guoská prentejuvvon oahpponeavvuide:
beregnes som følger pr. ark (det vil si 16 sider):
doarjja rehkenastojuvvo čuovvovaš vuogi mielde árkka nammii (mii lea 16 siiddu):
Dersom sum jf. ovenstående satser, ikke dekker de totale produksjonskostnader, kan søker legge fram et kostnadsoverslag for det omsøkte prosjekt.
- eanet go 50 % govat 17 000 ru Jus submi, gč. bajábeale máksomeriid, ii govčča ollislaš buvttadangoluid, de sáhttá ohcci bidjat ovdan ohccojuvvon prošeavtta gollomeroštusa.
Disse må begrunnes skriftlig.
Dát galgá leat ákkastuvvon čálalaččat.
For digitale læremidler: Totale produksjonskostnader innbefatter all produksjon av det digitale læremiddelet og beregnes
 Ollislaš buvttadangollun lohkkojuvvo digitála oahpponeavvu ollásit buvttadeapmi ja dat
ut fra begrunnet søknad, inntil kr 700 000
rehkenastojuvvo vuođustuvvon ohcama vuođul, gitta 700 000 ru rádjai.
Med all produksjon menes utarbeiding av beskrivelse av innhold og funksjonalitet, utviklingskostnader, oversetting og testing av læremiddelet
Ollásit buvttademiin oaivvilduvvo sisdoalu ja funkšunalitehta čilgen, ovddidangolut, jorgaleapmi ja oahpponeavvu geahččaleapmi.
c) Spesielle fremstillingskostnader I særskilte tilfeller kan det ytes inntil kr 150 000 i tilskudd.
c) Erenoamáš ovdanbuktingolut
Dette gjelder for eksempel høye
Dát guoská omd.
honorarer til illustratører, fotografer og rettighetshavere.
stuorra bálkkážiidda illustrerejeddjiide, govvideddjiide ja vuoigatvuođaoamasteddjiide.
d) Generelle kostnader I tillegg kan det av b) produksjonskostnadene beregnes inntil 100 % til generelle kostnader for
 Dan lassin sáhttá b) buvttadangoluin rehkenastit gitta 100 % rádjai prentejuvvon oahpponeavvuid
trykte læremidler og 50 % for digitale læremidler.
oppalaš goluide ja 50 % rádjai digitála oahpponeavvuid oppalaš goluide.
Det kan blant annet være utgifter forlaget har til husleie, kontoradministrasjon, reiser, eksterne konsulenttjenester, opphavsrettigheter, faglig kvalitetssikring, bilderedigering og lignende
Dat sáhttet leat golut mat lágádusas leat viessoláigui, kantuvrra hálddašeapmái, mátkkiide, olggobeale konsuleantabálvalusaide, vuođđovuoigatvuođaide, fágalaš kvalitehta sihkkarastimii, govaid redigeremii ja sullasaččaide
e) Kompensasjon for innkjøpsordningen for samiske læremidler Inntil 250 læremidler 20 % av produksjonskostnadene 251 - 500 læremidler 30 % av produksjonskostnadene 501 – 800 læremidler 50 % av produksjonskostnadene
e) Buhtadus sámi oahpponeavvuid sisaoastinortnega geažil
Beregningsregler for opprettholdelse av nettverkssteder utover 5-års perioden: Tilskuddstørrelsen beregnes på grunnlag av begrunnet søknad inntil kr 75 000
 Doarjjasturrodat meroštallojuvvo vuođustuvvon ohcama vuođul gitta 75 000 ru rádjai
Utbetalingsvilkår: Tilskuddsmottaker skal innen 5 uker fra tilskuddsbrevets dato skriftlig akseptere vilkårene for
 Doarjjaoažžu galgá ovdal go vihtta vahku lea gollan doarjjareivve dáhtona rájes čálalaččat dieđihit
tilskuddet Sammen med første utbetalingsanmodning skal tilskuddsmottaker sende inn avtale med
 Vuosttaš máksinávžžuhusa mielde galgá doarjjaoažžu sáddet šiehtadusa maid lea dahkan
forfatterne, illustratører, oversettere og andre bidragsytere om at læremiddelet i sin helhet eller deler av det kan utgis, spres eller fremstilles i bokform, elektronisk form (herunder nettbasert versjon) eller i et hvilket som helst annet medium.
girječálliiguin, govvejeddjiiguin, jorgaleddjiiguin ja eará návccaiguin das ahte oahpponeavvu ollásit dahje oasit das sáhttet almmuhuvvot, juogaduvvot ja ovddiduvvot girjehámis, elektrovnnalaččat (dás mielde maiddái neahttavuđot veršuvdna) dahje makkár ihkinassii almmuheamis.
Ved endret framdrift, skal det sendes inn oppdatert fremdriftsplan med milepæler Prosjektet skal igangsettes i budsjettåret tilskuddet bevilges og ferdigstilles senest 2 år etter
 Prošeakta galgá álggahuvvot dan bušeahttajagis goas doarjja juolluduvvo ja galgá gárvvistuvvot
tilskuddsbrevets dato.
maŋimusat 2 jagi maŋŋá doarjjareivve beaivádeami.
Ved spesielle tilfeller kan prosjekter få utsatt dato for ferdigstillelse inntil 3 år etter akseptbrevets dato, dette må spesielt begrunnes For trykte læremidler utbetales 50 % ved prosjektstart, 25 % når manus og avtale for trykking
Erenoamáš oktavuođain sáhttet prošeavttat oažžut guhkiduvvot gárvvistanáigemeari gitta 3 jahkái doarjjareivve beaivádeami maŋŋá, dat ferte vuođustuvvot erenoamážit
foreligger og de resterende 25 % når produktet er ferdigstilt og sluttrapportering foreligger Læremidler som plakater og spill og lignende: Det utbetales 50 % tilskudd ved prosjektstart. De
 Prentejuvvon oahpponeavvuide máksojuvvo 50 % dalle go prošeakta álggahuvvo, 25 % dalle go
resterende 50 % blir utbetalt når produktet er ferdigstilt og sluttrapportering foreligger For digitale læremidler utbetales 50 % ved prosjektstart. De resterende 50 % blir utbetalt når
mánus ja prentenšiehtadus gárvánit ja loahppa 25 % dalle go buvtta lea gárvvistuvvon ja go loahpparaporta lea buktojuvvon
prosjektet er gjennomført og sluttrapportering foreligger Tilskuddsmottaker skal rapportere faglig om fremdriften i prosjektet seks måneder etter
 Oahpponeavvut nugo plakáhtat, spealut ja sullasaččat: máksojuvvo 50 % dalle go prošeakta
prosjektstart.
álggahuvvo.
Senere skal tilskuddsmottaker rapportere to ganger hvert år inntil prosjektet er ferdigstilt.
máksojuvvo dalle go prošeakta lea čađahuvvon ja go loahpparaporta lea buktojuvvon
Tilskuddsmottaker skal etter at prosjektet er avsluttet levere faglig rapportering over
 Doarjjaoažžu galgá raporteret prošeavtta fágalaš jođu guhtta mánu maŋŋágo prošeakta lea
bruken av midlene.
álggahuvvon.
Det skal rapporteres om måloppnåelse i henhold til søknad og prosjektbeskrivelse.
Raporteren galgá dahkkojuvvot dan ulbmilolahusa ektui mii lea ohcamis ja prošeaktačilgehusas.
I rapporten skal det gå fram hvilke kompetansemål i læreplanen læremiddelet dekker.
Raporttas galgá boahtit ovdan makkár gelbbolašvuođamihtuid oahppoplánas oahpponeavvu gokčá.
Tilskuddsmottakere skal levere to eksemplarer av prosjektrapport, et elektronisk og en papirutgave, som kan bli publisert på Sametingets internettside eller på nettsider for samiske læremidler Tilskuddsmottaker skal levere regnskap over bruken av midlene.
Doarjjaoažžut galget buktit guokte gáhppálaga prošeaktaraporttas, ovtta mii lea elektrovnnalaččat ja nuppi báberveršuvdnan, maid sáhttá almmuhit Sámedikki neahttasiiddus dahje sámi oahpponeavvuid neahttasiidduin
Prosjektregnskapet skal vise
 Doarjjaoažžu galgá buktit rehketdoalu ruđaid geavaheamis.
totale kostnader og inntekter det vil si inklusive andre eventuelle tilskudd og inntekter til prosjektet.
ollislaš goluid ja sisaboađuid, namalassii oktan eará vejolaš doarjagiiguin ja sisaboađuiguin prošeavttas.
I prosjektregnskapet skal det kun tas med kostnader og inntekter som er direkte knyttet til gjennomføring av prosjektet.
Prošeaktarehketdollui galgá dušše váldit mielde goluid ja sisaboađuid mat gullet njuolga prošeavtta čađaheapmái.
Prosjektregnskapet skal være satt opp slik at det er sammenlignbart med godkjent kostnadsoverslag.
Prošeaktarehketdoalu galgá bordit nu ahte sáhttá buohtastahttojuvvot dohkkehuvvon gollomeroštallamiin.
Ved vesentlige avvik mellom det godkjente kostnadsoverslaget og prosjektregnskapet så skal det kommenteres.
Jus dohkkehuvvon gollomeroštallamis ja prošeaktarehketdoalus lea stuora erohus, de galgá dat čilgejuvvot.
Prosjektregnskapet skal være signert av prosjektleder / ansvarlig Regnskap over bruken av midlene skal bekreftes av statsautorisert eller registrert revisor dersom
Prošeaktarehketdoalu galgá prošeaktajođiheaddji / ovddasvástideaddji vuolláičállit
tilskuddet overstiger kr 150 000.
 Jus doarjja lea eanet go 150 000 ru, de galgá stáhtafápmuduvvon dahje registrerejuvvon
Prosjektregnskap skal revideres i henhold til revisjonsstandard RS 800 Revisors uttalelser ved revisjonsoppdrag med spesielle formål eller ISA 805 Særlige hensyn ved revisjon av separate regnskapsoppstillinger og spesifikke elementer, kontoer eller poster i en regnskapsoppstilling.
Prošeaktarehketdoallu galgá reviderejuvvot revišuvdnastandárdda RS 800 ektui Revišuvnna cealkámušat revišuvdnabarggu oktavuođas erenoamáš ulbmiliiguin dahje ISA 805 ektui Erenoamáš bealit rehketdoallogeahčastagas ja erenomáš oasit, kontot dahje poasttat rehketdoallogeahčastagas.
Revisjonsbekreftelsen skal bekrefte om midlene er benyttet iht tilskuddsbrevets formål Tilskuddsmottaker har krav på fristforlengelse dersom Sametinget krever endringer i prosjektet
 Doarjjaoažžus lea vuoigatvuohta oažžut guhkit áiggi jos Sámediggi gáibida rievdadusaid
etter prosjektstart Dersom tilskuddmottaker går konkurs, prosjektets virksomhet stanses eller opphører, eller
 Jos doarjjaoažžu reastaluvvá, prošeavtta doaibma bissehuvvo dahje nohká, dahje doarjjaoažžu
tilskuddsmottaker av andre grunner ikke kan eller vil utføre utgivelsen, kan Sametinget forbeholde seg retten til å overta utgivelsen.
eará sivaid geažil ii sáhte dahje ii dáhto gárvvistit prošeavtta, de sáhttá Sámediggi váldit badjelasas almmuheami.
Tilskuddsmottaker skal i avtalen med forfatteren innta særlige opplysninger om dette og dette skal aksepteres av forfatteren.
Doarjjaoažžu galgá šiehtadusas girječálliin bidjat sierra dieđuid dán birra ja girječálli galgá leat dan dohkkehan.
Tilsvarende gjelder for avtale med andre bidragsytere
Seamma guoská šiehtadussii eará vehkiiguin
Tilbakebetaling av tilskudd til Sametinget kan kreves dersom mottaker ikke oppfyller vilkår som
 Sámediggi sáhttá gáibidit ahte doarjja máksojuvvo ruovttoluotta jos doarjjaoažžu ii deavdde
forutsatt i tilskuddsbrevet, oppgir uriktige opplysninger, tilskuddet ikke er benyttet i henhold til formålet med tildelingen, ved for mye utbetalt tilskudd eller dersom støtteobjektene blir solgt innen 5 år regnet fra utbetalingsdato.
eavttuid nugo eaktuduvvon doarjjareivves, addá boasttu dieđuid dahje doarjja ii leat geavahuvvon juolludusa ulbmila ektui dahje jos doarjja lea máksojuvvon menddo ollu dahje jos doarjjaáhta vuvdojuvvo ovdal go lea gollan vihtta jagi máksindáhtona rájes.
Ubenyttede midler skal tilbakebetales.
Geavatkeahtes ruđat galget máksojuvvot ruovttoluotta.
Dersom mottaker ikke betaler tilbake i slike tilfeller, kan Sametinget iverksette rettslige skritt for å få utbetalt tilgodehavende.
Jos doarjjaoažžu ii mávsse daid ruovttoluotta, de sáhttá Sámediggi rievtti bokte gáibidit ruđaid ruovttoluotta.
Dersom tilbakebetaling ikke skjer innen den frist som blir gitt, kan det kreves forsinkelsesrenter i tillegg, jf. lov 17. desember 1976 nr. 100 om renter ved forsinket betaling m.v..
Jus ii mávsse ruovttoluotta addojuvvon áigemearrái, de sáhttá Sámediggi gáibidit maŋŋonanreanttu lassin, gč. Juovlamánu 17. b. lága nr. 100 reanttuid birra maŋŋonan mávssu oktavuođas
Det kan ikke påregnes ytterligere tilskudd til prosjektet eller kostnadsoverskridelser, med mindre
 Ii sáhte šat vuordit eanet doarjaga prošektii dahje liigegoluide, earret go jos Sámediggi gáibida
Sametinget krever endringer som medfører betydelige kostnadsøkninger Det tas forbehold om adgang for Sametinget til å iverksette kontroll med at tilskuddsmidlene
 Sámedikkis lea vejolašvuohta bidjat johtui dárkkisteami das ahte geavahuvvojit go doarjjaruđat
brukes etter forutsetning og i samsvar med vilkårene i tilskuddsbrevet For øvrig gjelder regelverket fastsatt av Sametinget i sak 43/07 Revisjon av Sametingets
 Muđui gustojit dat njuolggadusat maid Sámediggi lea mearridan áššis 43/07 Sámedikki
søkerbaserte tilskuddsforvaltning
ohcanvuđot doarjjahálddašeami ođasmahttin
Ordningen forvaltes av sametingsrådet eller det organet som sametingsrådet delegerer myndigheten til.
Ortnega hálddaša sámediggeráđđi dahje dat orgána masa sámediggeráđđi fápmuda válddi.
For 2011 avsettes kr 9 775 000 til tilskudd til ordinære læremidler for grunnopplæringen.
Jahkái 2011 várrejuvvo 9 775 000 ru doarjjan vuođđooahpahusa dábálaš oahpponeavvuide.
Mål for tilskuddsordningen: Utvikle særskilt tilrettelagte samiske læremidler for barn, unge og voksne på nord-, lule- og
 Ovddidit sámi sierra láhččojuvvon oahpponeavvuid mánáide, nuoraide ja ollesolbmuide davvi-,
sørsamisk
julev- ja máttasámegillii
Tilskuddsmottaker for tilskuddsordningen: Forlag og spesialpedagogiske kompetansesentre med ansvar for utvikling av særskilt tilrettelagte
Doarjjaortnega doarjjaoažžut:
læremidler for barn, unge og voksne
láhččojuvvon oahpponeavvuid ovddideamis mánáide, nuoraide ja rávesolbmuide
Målgruppe for tilskuddsordningen Barn i barnehage og elever i grunnopplæringen som har behov for særskilt tilrettelagte læremidler
 Mánáidgárdemánát ja vuođđoskuvlla oahppit geat dárbbašit erenoamážit heivehuvvon
Kriterier for måloppnåelse: Antall igangsatte læremiddelprosjekter bevilget i 2011 Antall utgivelser av særskilt tilrettelagte samiske læremidler
 Galle álggahuvvon sámi oahpponeavvoprošeavtta 2011:s
Prioriteringer for 2011: Læremidler basert på innrapporterte, individuelle behov Læremidler innen områdene syns-, hørsels-, matematikk- og lese- / skrivevansker Kartleggings- og veiledningsmateriell
 Oahpponeavvut daidda geain leat oaidnin-, gullan-, matematihkka- ja lohkan / čállinváttisvuođat
Tildelingskriterier: Søknadsfrist 1. februar 2011.
 Ohcanáigemearri guovvamánu 1. b. 2011. Ohcamat sáddejuvvon dien beaivvi maŋŋá, eai
Søknader sendt etter denne dato realitetsbehandles ikke Sametingets søknadsskjema og skjema for beregning av tilskudd for ordningen bør benyttes
 Sámedikki ohcanskovvi ortnega várás ja skovvi doarjaga meroštallama várás berre geavahuvvot.
Opplysninger som skal framgå av søknaden: Prosjektbeskrivelse som omtaler resultatmål, målgruppe, framdriftsplan og gjennomførbarhet.
 Prošeaktačilgehus mii válddahallá boađusmihtu, olahusjoavkku, ovdánanplána ja čađahan
Prosjektbeskrivelsen skal også vise hvordan prosjektet ivaretar kravene i gjeldende læreplanverk, opplæringslov og andre kvalitetskrav.
vejolašvuođa. Prošeaktačilgehusas galgá maiddái boahtit ovdan movt oahpponeavvu galgá kvalitehta dáfus sihkkarastojuvvot gustovaš oahppoplánadahkosa, oahpahuslága ja eará kvalitehta gáibádusaid mielde.
Det skal også komme fram hvordan læremiddelet kvalitetssikres med hensyn til språk og termbruk, om tekniske løsninger støtter bruk av samiske tegn og om digitale komponenter kan oppdateres og implementeres i nye læremiddelprosjekter.
Ovdan galgá maiddái boahtit movt oahpponeavvu dárkkistuvvo kvalitehta dáfus giela ja tearbmageavaheami, dorjot go teknihkalaš čovdosat sámi čálamearkkaid ja sáhttá go digitála osiid divvut ja heivehit ođđa oahpponeavvoprošeavttaide.
Krav til tilskuddsmottaker: For trykte læremidler fastsetter Sametinget opplag for det enkelte læremiddelet i tilskuddbrevet.
 Sámediggi mearrida preanttuslogu ovttaskas oahppogirjái doarjjareivves. Ohppiid lohku
Elevtallet i grunnskolestatistikken legges til grunn.
vuođđoskuvlastatistihkas biddjojuvvo vuođđun.
I tillegg skal behovet for læremiddelet i Finland og Sverige vurderes Tilskuddsmottaker skal vederlagsfritt distribuere det nødvendige antall læremidler til skoler i
Dasa lassin galgá oahpponeavvodárbu Suomas ja Ruoŧas árvvoštallojuvvot
Norge.
Dát ii
Dette gjelder ikke læremidler som kun er tilgjengelig på internett.
guoskka daid oahpponeavvuide mat leat olámuttus dušše interneahtas.
læremidler som kun er tilgjengelig på internett
oahpponeavvuide mat leat olámuttus dušše interneahtas
Tilskuddsmottaker skal overlate manus til statlige produsenter av tilrettelagte utgaver av
 Doarjjaoažžu galgá addit mánusa stáhtalaš buvttadeddjiide heivehuvvon oahpponeavvus
læremiddelet Tilskuddsmottaker skal overlate manus til utvikling av elektroniske korrekturprogrammer Læremiddelet skal kunne utgis som fulltekstbok i DAISY-format Læremiddelet skal merkes etter gjeldende standarder og kunne kobles opp mot
 Doarjjaoažžu galgá addit mánusa elektrovnnalaš divvunprográmma ovddideapmái
læremiddeldatabasen GREP, Kunnskapsløftet samisk Tilskuddsmottaker skal opplyse om at Sametinget har støttet utviklingen og utgivelsen av
 Oahpponeavvu galgá maid sáhttit almmuhit ollesteakstagirjin DAISY-formáhtain
Felles for trykte og digitale læremidler:
Meroštallannjuolggadusat: Oktasaš prentejuvvon ja digitála oahpponeavvuide: a) Mánusa ovddideapmi
a) Utvikling av manus Frikjøp av forfattere og oversettere inntil ett år, i henhold til avtale med vedkommende
 Girječálliid ja jorgaleddjiid friijaoastin gitta ovtta jahkái, šiehtadusa mielde guoskevaš bargoaddiin,
arbeidsgiver, eller forfatterhonorar ved kjøp av manus kr 2 500 pr. side for ny tekst, honorar for oversetting, tilpasning, fornying og oppdatering av eksisterende læremidler kr 1 500 pr. side med 2000 anslag.
dahje girječállibálkkáš mánusa oastima oktavuođas 2 500 ru siiddu nammii ođđa teavsttas, dáláš oahpponeavvuid bálkkáš jorgaleapmái, heiveheapmái, ođasmahttimii ja áigeguovdilastimii lea 1 500 ru siiddu nammii 2000 guoskkahagain.
Ved spesielle tilfeller kan forfattere og oversettere frikjøpes i inntil to år.
Erenoamáš oktavuođain sáhttet girječállit ja jorgaleaddjit ostojuvvot luovus gitta guovtti jahkái.
b) Produksjon
b.)
For trykte læremidler: Totale produksjonskostnader innbefatter teknisk produksjon og redaksjonelle utgifter, og tilskudd
 Ollislaš buvttadangoluide lohkkojuvvojit mielde teknihkalaš buvttadus ja doaimmahusgolut, ja
For digitale læremidler: Totale produksjonskostnader innbefatter all produksjon av det digitale læremiddelet og beregnes
Digitála oahpponeavvut:
ut fra begrunnet søknad, inntil kr 700 000
 Ollislaš buvttadangollun lohkkojuvvojit digitála oahpponeavvu olles buvttadeapmi ja dat
Dersom sum jf. ovenstående satser, ikke dekker de totale produksjonskostnader, kan søker legge fram et kostnadsoverslag for det omsøkte prosjekt.
rehkenastojuvvo vuođustuvvon ohcama vuođul, gitta 700 000 ru rádjai Jos submi bajábealde namuhuvvon meriiguin ii leat doarvái ollislaš buvttadusgoluide, de sáhttá ohcci ovddidit gollogeahčastaga ohccojuvvon prošeavtta várás.
Disse må begrunnes skriftlig.
Dát ferte vuođustuvvot čálalaččat.
Med all produksjon menes utarbeiding av beskrivelse av innhold og funksjonalitet, utviklingskostnader, oversetting og testing av læremiddelet.
Olles buvttadeapmin lohkkojuvvojit sisdoalu ja funkšunalitehta čilgehusa ráhkadeapmi, ovddidangolut, jorgaleapmi ja oahppaneavvu geahččaleapmi
c) Spesielle fremstillingskostnader for trykte læremidler I særskilte tilfeller kan det for trykte læremidler ytes inntil kr 150 000 i tilskudd. Dette gjelder for
 Erenoamáš oktavuođain sáhttá prentejuvvon oahpponeavvuide addit gitta 150 000 ru doarjaga.
eksempel høye honorarer til illustratører, fotografer og rettighetshavere.
Ovdamearkka dihte dalle jus leat stuorra bálkkážat govvejeddjiide, govvideddjiide ja vuoigatvuođaoamasteddjiide.
Disse må begrunnes skriftlig
Dát ferte vuođustuvvot čálalaččat
d) Generelle kostnader I tillegg kan det av b) produksjonskostnadene beregnes inntil 100 % til generelle kostnader for
 Dasa lassin sáhttá b) buvttadangoluin rehkenastit gitta 100 % rádjai prentejuvvon oahppo
trykte læremidler og 50 % for digitale læremidler.
neavvuid ja 50 % digitála oahpponeavvuid oppalaš goluide.
Det kan blant annet være utgifter forlaget har til husleie, kontoradministrasjon, reiser, eksterne konsulenttjenester, opphavsrettigheter, faglig kvalitetssikring, bilderedigering og lignende
Dat sáhttet ovdamearkka dihte leat lágádusa viessoláigogolut, hálddahusgolut, mátkegolut, golut olggobeale konsuleantabálvalusaide, vuoigatvuođaoamasteddjiide, fágalaččat kvalitehta sihkkarastimii, govaid redigeremii ja sullasaččaide
e) Kompensasjon for innkjøpsordningen for samiske læremidler Inntil 250 læremidler 20% av produksjonskostnadene 251 - 500 læremidler 30% av produksjonskostnadene 501 – 800 læremidler 50% av produksjonskostnadene
 Gitta 501 – 800 oahpponeavvu rádjai 50% buvttadangoluin
Beregningsregler for opprettholdelse av nettverkssteder utover 5-års perioden: Tilskuddstørrelsen beregnes på grunnlag av begrunnet søknad inntil kr 75 000
 Doarjjasturrodat meroštallojuvvo ákkastuvvon ohcama vuođul gitta 75 000 ru rádjai
Utbetalingsvilkår: Tilskuddsmottaker skal innen 5 uker fra tilskuddsbrevets dato skriftlig akseptere vilkårene for
 Doarjjaoažžu galgá ovdal go 5 vahku leat gollan doarjjareivve dáhtona rájes čálalaččat dohkkehit
Ved spesielle tilfeller kan prosjekter få utsatt dato for ferdigstillelse inntil 3 år etter tilskuddsbrevets dato, dette må spesielt begrunnes 50 % utbetales ved prosjektstart.
Erenoamáš oktavuođain sáhttet prošeavttat oažžut guhkiduvvot gárvvistanáigemeari gitta 3 jahkái doarjjareivve beaivádeami maŋŋá, dat ferte vuođustuvvot erenoamážit
De resterende 50 % blir utbetalt når prosjektet er gjennomført,
 50 % máksojuvvo dalle go prošeakta álggahuvvo. Loahppa 50 % máksojuvvo dalle go prošeakta
utgiftene dokumentert og eventuell prosjektrapport foreligger Tilskuddsmottaker skal rapportere faglig om fremdriften i prosjektet seks måneder etter
 Doarjjaoažžu galgá raporteret prošeavtta fágalaš jođu guhtta mánu maŋŋágo prošeakta lea
prosjektstart.
álggahuvvon.
Senere skal tilskuddsmottaker rapportere to ganger hvert år inntil prosjektet er ferdigstilt.
Dan maŋŋá galgá doarjjaoažžu raporteret guovtti gearddi dassážii go prošeakta lea gárvvistuvvon.
Tilskuddsmottaker skal etter at prosjektet er avsluttet levere faglig rapportering over bruken av midlene.
Doarjjaoažžu galgá maŋŋá go prošeakta lea loahpahuvvon buktit fágalaš raportta ruđaid geavaheamis.
Det skal rapporteres om måloppnåelse i henhold til søknad og prosjektbeskrivelse.
Raporteren galgá dahkkojuvvot ulbmilolahusa ektui mii lea ohcamis ja prošeaktačilgehusas.
I rapporten skal det gå fram hvilke kompetansemål i læreplanen læremiddelet dekker.
Raporttas galgá boahtit ovdan makkár gelbbolašvuođamihtuide oahppoplánas oahpponeavvu dávista.
totale kostnader og inntekter. Dette inkluderer andre eventuelle tilskudd og inntekter til prosjektet.
ollislaš goluid ja sisaboađuid, namalassii oktan eará vejolaš doarjagiiguin ja sisaboađuiguin prošeavttas.
Prosjektregnskap skal revideres i henhold til revisjonsstandard RS 800 Revisors uttalelser ved revisjonsoppdrag med spesielle formål eller ISA 805 Særlige hensyn ved revisjon av separate regnskapsoppstillinger og spesifikke elementer, kontoer eller
Prošeaktarehketdoallu galgá reviderejuvvot revišuvdnastandárdda RS 800 ektui Revišuvnna cealkámušat revišuvdnabarggu oktavuođas erenoamáš ulbmiliiguin dahje ISA 805 ektui Erenoamáš bealit rehketdoallogeahčastagas ja erenomáš oasit, kontot dahje poasttat rehketdoallogeahčastagas.
poster i en regnskapsoppstilling. Revisjonsbekreftelsen skal bekrefte om midlene er benyttet iht tilskuddsbrevets formål Tilskuddsmottaker har krav på fristforlengelse dersom Sametinget krever endringer i prosjektet
 Doarjjaoažžus lea vuoigatvuohta oažžut guhkit áiggi jos Sámediggi gáibida rievdadusaid
For 2011 avsettes kr 1 900 000 til tilskudd til særskilt tilrettelagte læremidler.
Jahkái 2011 várrejuvvo 1 900 000 ru doarjja erenoamážit heivehuvvon oahpponeavvuide.
Mål for tilskuddsordningen: Utvikle læremidler og faglitteratur på grunnlag av gjeldende rammeplan for barnehager
 Ovddidit oahpponeavvuid ja fágagirjjálašvuođa gustovaš mánáidgárddiid rámmaplána vuođul
Tilskuddsmottaker for tilskuddsordningen: Forlag og andre fagmiljøer som utvikler og produserer læremidler
 Lágádusat ja eará fágabirrasat mat ráhkadit ja buvttadit oahpponeavvuid
Målgruppe for tilskuddsordning: Samiske barn i barnehager
Doarjjaortnega olahusjoavku:
Kriterier for måloppnåelse: Antall igangsatte læremiddelprosjekter bevilget i 2011 Antall utgivelser av samiske læremidler
 Man ollu álggahuvvon sámi oahpponeavvoprošeavttat 2011:s
Prioriteringer for 2011: Nyopptrykk Læremidler og faglitteratur som dekker følgende fagområder i rammeplan for barnehager:
 Man ollu almmuhuvvon oahpponeavvut
- Natur, miljø og teknikk
 Ođđasisprentemat
- Etikk, religion og filosofi
- - Luondu, biras ja teknihkka
Søknader sendt etter denne dato realitetsbehandles ikke Sametingets søknadsskjema og skjema for beregning av tilskudd for ordningen bør benyttes
 Sámedikki ohcanskovvi ortnega ja skovvi doarjaga meroštallama várás berrešii geavahuvvot
Prosjektbeskrivelsen skal også vise hvordan prosjektet ivaretar kravene i Rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver og andre kvalitetskrav.
vejolašvuođa. Prošeaktačilgehusas galgá maiddái boahtit ovdan movt oahpponeavvu galgá kvalitehta dáfus sihkkarastojuvvot mánáidgárddiid rámmaplána sisdoalu ja doaimmaid ja eará kvalitehta gáibádusaid mielde.
Det skal også komme fram hvordan læremiddelet kvalitetssikres med hensyn til språk og termbruk, om tekniske løsninger støtter bruk av samiske tegn og om digitale komponenter kan oppdateres og implementeres i nye læremiddelprosjekter.
Ovdan galgá maiddái boahtit movt oahpponeavvu dárkkistuvvo kvalitehta dáfus giela ja tearbmageavaheami ektui, dorjot go teknihkalaš čovdosat sámi čálamearkkaid ja sáhttá go digitála osiid divvut ja heivehit ođđa oahpponeavvoprošeavttaide.
Krav til tilskuddsmottaker: For trykte læremidler fastsetter Sametinget opplag for det enkelte læremiddelet i tilskuddbrevet
 Sámediggi mearrida preanttuslogu ovttaskas oahppogirjái doarjjareivves. Dasa lassin galgá