pere/sami_parallel huggingface dataset:
de faktiske bevilgningene for de tre årene. Tabell 2.3 nedenfor viser at det er brukt flere midler enn budsjettert i alle de tre årene.
Tabeallas dás vuolábealde oaidnit ahte buot golmma jagis lea juolluduvvon eanet doarjja go bušeahtaide leamaš biddjojuvvon.
Ettersom noen prosjekter som har fått støtte ikke blir igangsatt, vil det årlig blir tilbakeført midler gjennom tilbaketrekkinger av tidligere bevilgede, men uutnyttede midler (se punkt 3.7 for mer om dette).
Dat ii dárbbaš mearkkašit dan ahte leat badjelmeari golahan, danin go juohke jagi máksojuvvojit ruovttoluotta doarjagat mat eai leat geavahuvvon (loga eanet dan birra 3.7 bajilčállaga vuolde).
I budsjettet var tegneserier ikke ført opp som eget tiltaksområde.
Bušeahtas eai lean govvaráiddut biddjojuvon sierra doaibmasuorgin.
Dette skjedde i løpet av budsjettåret.
Dan dahke maŋŋil bušeahttajagis.
Dette kom som en følge av at en annen post med midler til samisk barneblad ikke lenger ble opprettholdt da
Dat dahkkui danin go eará boasta mas juolludedje doarjagiid sámegiel mánáibláđđái heaittihuvvui, danin go ii
det ikke var utgitt barneblad de siste årene.
lean almmuhuvvon mánáidbláđđi maŋemus jagiid
Tabell 2.3 Oversikt over økonomiske rammer og faktiske tildelinger 2006‐2008
Tabealla 2.3 Ekonomalaš rámmat ja juolluduvvon doarjagat 2006‐2008
Budsjettvedtak 9 456 000 10 157 000 11 616 000 Faktiske tildelinger 10 359 275 11 442 850 13 583 550
Bušeahttamearrádus 9 456 000 10 157 000 11 616 000 Juolluduvvon doarjagat 10 359 275 11 442 850 13 583 550
Etter våre opplysninger er det bare for året 2008 det har vært et faktisk overforbruk på vel kr
Min dieđuid mielde lea badjelmeari golahuvvon dušše 2008:s, go leat golahan bures 600 000 ruvnno eanet.
600 000. For alle årene har tilskuddsordningen blitt tilført ekstra midler ved tilbaketrekkinger som har gjort det mulig å bevilge midler til flere prosjekter enn den opprinnelige rammen tilsa.
Juohke jagi leat doarjjaortnegii sirdán doarjagiid mat leat máksojuvvon ruovttoluotta, ja danin lea leamaš vejolaš juolludit eanet prošeavttaide doarjagiid go álggos leamaš biddjon bušeahttarámmaide.
2.5 Organisering av veiledningen
2.5 Movt bagadallan doaimmahuvvo
Sametingets administrasjon er organisert i fire fagavdelinger + stab.
Sámedikki hálddahusas leat njeallje fágaossodaga + bargoveahka.
Kulturfondet / tilskuddsordningen
Kulturfoanda / Ohcanvuđotdoarjja
Kulturutvikling ligger under Avdelingen for opplæring, språk og kultur.
Kultuvra gullá Oahpahus‐, giella‐ ja kulturossodahkii.
Fra slutten av 2005 ble Sametingets administrasjon organisert i nye team.
Loahpageahčen 2005 organiserejuvvui Sámedikki hálddahus ođđa teamaide, maid gohčodit čumppet.
Teamorganiseringen er en fleksibel ordning der de fleste ansatte er medlem av to team.
Čumpeorganiseren lea njuovžilis bargoortnet gos eanas bargit leat mielde guovtti čumppes.
Strukturen kan endres etter behov, og er ikke begrenset av medarbeidernes tjenestested.
Dán bargomálle sáhttá dárbbu mielde dađistaga rievdadit, dat ii leat čadnon dasa gos guđege bargis lea bargobáiki.
Avdeling for opplæring, språk og kultur har flere faste team, og i forhold til tilskuddsordningen som her evalueres, er virkemiddelteamet ODO det mest sentrale, men andre fagteam under avdelingen kan også trekkes inn. Kultur‐ og ungeteamet ‐ KNO har også en
Oahpahus‐, giella‐ ja kulturossodagas leat máŋga bissovaš čumppe, ja dan váikkuhandoarjjaortnega ektui maid dás árvvoštallat, lea Oahpahusdoarjjačumppe ODO eanemus guovddážis, muhto dien ossodaga eará
rolle, ved at de har ansvaret for politikkutviklingen innenfor fagområdet.
fágačumppiid sáhttá maid atnit veahkkin.
De fleste som er knyttet til virkemiddelteamet sitter i Kautokeino, men noen er lokalisert til Karasjok og Manndalen.
Kultur‐ ja nuoraidčumpe ‐ KNO lea maid dehálaš, dan ovddasvástádus lea ovddidit dien fágasuorggi politihka.
I datalistene over søknader til fondet / tilskuddsordningen er det angitt hvem som har saksbehandlet hver enkelt søknad.
Eatnasat geat leat váikkuhangaskaoapmečumppes, barget Guovdageainnu ossodagas, muhtumat barget gal maid Kárášjoga hálddahusas ja Olmmáivákki ossodagas.
Dette viser at for hvert av de tre årene har rundt ti personer vært involvert i saksbehandlingen av søknadene til fondet.
Datalisttuin maidda leat čohkkejuvvon ohcamušat mat leat boahtán fondii / doarjjaortnegii, leat merkejuvvon gii guđege ohcamušas lea leamaš áššemeannudeaddji.
Hvis vi går tilbake til perioden 2006‐2008 er det få av dagens ansatte i teamet som har vært med hele veien.
Dain oaidnit ahte juohke jagi dien golmma jagis leat leamaš birrasii logi olbmo
sluttet, og nye har kommet til.
Bargit leat bargan iešguđet čumppiin, muhtumat leat heaitán, ja ođđa bargit leat álgán.
Virkemiddelteamets viktigste oppgave i forhold til Kulturfondet / tilskuddsordningen Kulturutvikling, er veiledning av søkere og saksbehandling av innkomne saker.
Váikkuhandoaibmačumppe váldobargu Kulturfoanddain / doarjjaortnegiin lea bagadallat ohcciid ja meannudit áššiid mat bohtet.
Søkere som hadde erfaring med fondet før 2006 var vant til å forholde seg til faste saksbehandlere med sine spesialområder på kontoret på Drag.
Ohccit geat dovde foandda ovdal 2006 ledje hárjánan doallat oktavuođa dihto áššemeannudeddjiiguin Ájluovtta ossodagas, geain guđesge lei earenoamáš suorgái
Da dette endret seg med ny teamorganisering og flere nye veiledere på andre kontorer skulle bistå søkerne, skapte det mye forvirring hos søkerne. En saksbehandler sier hun har
ovddasvástádus. Go dat nuppástuvai ođđa čumppiid ásahemiin, mii mielddisbuvttii ahte bohte máŋga ođđa bagadalli eará kantuvrraide geat galget veahkehit ohcciid, de šattai ohcciiide hui moive dilli.
fått direkte telefoner om veiledning til fondet mange år etter at hun gikk ut av virkemiddelteamet.
Okta áššemeannudeaddji muitala ahte máŋggas leat njuolga sutnje čuojahan ja bivdán foandaáššiin veahki máŋga jagi maŋŋá go son lei heaitán váikkuhandoarjjačumppes.
Dette viser at det også for søkeren tar tid å venne seg til nye kontaktpunkter og organisering av veiledningen.
Dat čájeha ahte manná áigi ovdal go ohccit hárjánišgohtet ođđa oktavuohtaolbmuide ja ođđa bagadallanmállii.
Etter at den nye teamorganiseringen ble innført går det meste av kontakten via Sametingets sentralbord.
Maŋŋá go ođđa čumpeorganiseren ásahuvvui, de lea Sámedikki guovddáš hálddahus mii doaimmaha eanas oktavuođaid.
Sentralbordet har oversikt over hvem som har kompetanse på spørsmålet det gjelder, og kan sette over til den saksbehandleren som kan svare og som måtte være til stede på kontoret.
Guovddášhálddahusas dihtet geas guđege gažaldahkii lea gelbbolašvuohta, ja
Saksbehandlerne er mye på farten, og enkelte ganger kan det være vanskelig å få ta i den rette.
sáhttet sirdit áššemeannudeaddjái gii sáhttá vástidit ja gii lea gávdnamis kantuvrras.
Med teamorganiseringen er likevel målet at flere skal være i stand til å ta seg av henvendelser som går på
Áššemeannudeaddjit leat dávjá jođus, ja muhtumin sáhttá leat váttis oažžut ságaide rievttes olbmo.
Det finnes også et virkemiddelteam for næringssaker.
Maiddái ealáhusáššiin lea váikkuhangaskaoapmečumpe.
Når vi i evalueringen bruker betegnelsen
Go mii dán árvvoštallamis geavahit
virkemiddelteam, snakker vi om virkemiddelteamet for kultur.
váikkuhangaskaoapmečumppe, de mii oaivvildit dan váikkuhangaskaoapmečumppe mii bargá kultuvrrain.
Dette har forkortelsen ODO. generell veiledning.
Dan oanádus lea ODO.
Noen ganger kan nok likevel søkeren oppleve å bli satt over til flere personer.
Muhtumin vásiha ohcci liikká go čuojaha, ahte šaddá máŋgasiin hupmat.
De spørsmålene som oftest stilles ved en slik første henvendelse, er om prosjektidéen faller inn under virkemiddelordningen, og da gjerne hvilket tiltaksområde det passer inn under.
Gažaldagat maid dávjá jerret go nie váldet oktavuođa vuosttaš geardde, lea ahte heive go su prošeaktajurdda váikkuhangaskaoapmeortnegii, ja dávjá jerret maid makkár doaibmasuorgái dat heivešii. Muhtumin sáhttá maid leat áigeguovdil muitalit eará ruhtadanortnegiid birra maid Sámediggi hálddaša.
Noen ganger kan det også være aktuelt å lede søkeren mot andre finansieringsordninger i Sametinget.
Lea maid viidáseappot dehálaš oažžut čielgasii ahte sáhttá go prošeaktajurdda
Videre vil det være viktig å få avklart om prosjektideen kan defineres innenfor årets prioriteringer, og er rettet mot noen av de prioriterte målgruppene.
heivet dan jagi vuoruhemiide, ja lea go dat vásedin muhtun daid vuoruhuvvon ulbmiljoavkkuid váste.
Foruten å veilede de som tar direkte kontakt med Sametinget, benytter administrasjonen og politikerne i tilskuddsstyret muligheten til å opplyse om ordningen når de har møter i kommunene.
Lassin dasa ahte bagadallet olbmuid geat váldet njuolggo oktavuođa Sámedikkiin, geavaha hálddahus ja doarjjastivrra politihkkárat maid vuogasvuođa muitalit doarjjaortnega birra go dollet čoahkkimiid suohkaniin.
Tilskuddsstyret har 8‐10 møter i året, og legger disse til ulike kommuner slik at de i forbindelse med selve beslutningsmøtet både har møter med kommunen og et åpent møte hvor hvem som helst kan komme og få informasjon om de ulike virkemiddelordningene til Sametinget.
Doarjjastivrras leat 8‐10 čoahkkima juohke jagi, ja sii lágidit čoahkkimiid iešguđet suohkaniin, nu ahte sii lassin iežas čoahkkimii gos dahket mearrádusiad, maiddái dollet čoahkkima suohkaniin ja rabas čoahkkima gosa vaikko gii sáhttá boahtit oažžut dieđuid daid iešguđetlágan
Teamleder for virkemiddelteamet eller andre fra virkemiddelteamet er til stede på disse møtene. Hvem som møter
Váikkuhangaskaoapmečumppe jođiheaddji dahje eará čumpelahtut čuvvot daid čoahkkimiid.
avhanger av hvilke saker som skal behandles i tilskuddsstyret.
Guhte guđege čoahkkima čuovvu, vuolgá das makkár áššiid doarjjastivra galgá meannudit.
Sametinget veileder også om tilskuddsordningen gjennom sin informasjon på Sametinget nettside.
Sámediggi čilge maid doarjjaortnega birra dan diehtojuohkimis mii lea Sámedikki neahttasiidduin.
Generell informasjon om ordningen ligger på nettet, og i løpet av 2007/2008 ble all informasjon om de årlige prioriteringene (fra budsjettet) lagt ut slik at søkeren selv enkelt kunne finne denne.
Oppalaš dieđut ortnega birra leat neahtas, ja 2007/2008 mielde bidje maid buot dieđuid jahkásaš vuoruhemiid birra (bušeahttadieđuid) nehttii, vai ohcci ieš álkit doppe daid sáhttá gávdnat. Dat leat
Dette var informasjon som tidligere bare kunne fås ved direkte henvendelse til Sametinget, men som nå ble lettere tilgjengelig.
dakkár dieđut maid ovdal ii ožžon ovdal go válddii njuolggo oktavuođa Sámedikkiin, dál dat leat álkit gávdnamis.
Fra 2008 ble også søknadsskjemaene for de ulike tiltaksområdene lagt ut på
2008 rájes biddjojuvvo maid iedšguđet doaibmasuorggi ohcanskovit nehttii nu ahte daid sáhttá doppe viežžat.
nettet for nedlasting. Ved å bruke disse er søkeren sikret at søknaden får en struktur og svarer på de spørsmål Sametinget ønsket for å få en forsvarlig behandling av søknaden.
Go ohcci geavaha daid skoviid, de diehtá sihkkarit ahte ohcamuš lea dakkár go galgá leat, ja ahte das leat vástádusat gažaldagaide maidda Sámediggi dárbbaša vástádusaid go galgá sáhttit ohcamuša dohkálaččat meannudit.
Likevel er det mange søkere som ikke fyller inn alle de nødvendige opplysningene, og da gir Sametinget søkeren en frist for å ettersende tilleggopplysninger.
Liikká leat ollu ohccit geat eai čále ohcamuššii buot dárbbašlaš dieđuid, ja de bidjá Sámediggi áigemeari goassážii lassidieđut galget doaimmahuvvot.
Erfaringene viser at selv etter at søknadsskjemaene ble lagt ut på nett, er det ikke alle som bruker dem og velger å levere søknadene i brevs form.
Vásáhusat čájehit ahte vaikko vel ohcanskovit leat ge biddjojuvvon nehttii, de eai buohkat daid geavat, muhto válljejit ohcamuša sáddet dábálaš reiven.
Sametinget har også kunngjort virkemiddelordningen i avisene i forbindelse med de ulike søknadsfristene.
Sámediggi láve maid váikkuhanortnega birra almmuhit aviissain, go guđege doaibmasuorggi ohcanáigi lahkona.
Ut over dette bruker ikke Sametinget andre kanaler for å nå ut til potensielle søkere eller for å nå nye grupper.
Muđui ii geavat Sámediggi eará kanálaid olahan dihte vejolaš eará ohcciid dahje ođđa joavkkuid.
Dette blir primært begrunnet med at administrasjonen har begrensede ressurser til utadrettet virksomhet og må prioritere de søkerne og søknadene som alt er inne.
Čilgehus dasa lea dábálaččat dat ahte hálddahusas ii leat várri doaimmahit olggosguvlui eanet diehtojuohkima, sii fertejit vuoruhit ohcciid ja ohcamušaid mat juo leat boahtán. Seammás lea maid
Samtidig er det viktig å framstå som serviceinnstilte og tidlig komme i en dialog med søkeren slik at nødvendige justeringer kan gjøres i forhold til å få i stand en god søknad.
dehálaš fállat albma buori bálvalusa ja árrat áššejođus gulahallagoahtit ohcciiguin, nu ahte sáhttet ohcamuša divodit dárbbu mielde vai šaddá buorre ohcamuš.
Informanter ved Sametingets administrasjon nevner også at stor gjennomtrekk i teamet og stadig nye folk som må læres opp,
Informánttat Sámedikki hálddahusas namuhit maid ahte čumpii molsašuvvet olbmot čađat geaid ferte oahpahit, ja dat goahcá olggosguvlui barganvejolašvuođaid.
begrenser mulighetene for en proaktiv rolle.
hálddahusa bagadallanbargamušaid.
Gjennom intervjuene med saksbehandlere kommer det fram at den endringen som skjedde i løpet av 2006‐2008 med en bedre målstruktur og prioriteringer i budsjettet, lettet administrasjonens veiledningsoppgave.
Go leat čállojuvvon čielga vuoruheamit, de lea maid álkit vástidit čielgasit gullá go prošeaktajurdda váikkuhandoaibmaortnegii vai ii.
2.6 Organisering av saksbehandlingen
2.6 Movt áššemeannudeapmi doaimmahuvvo
Når søknader kommer inn til Sametinget fordeler teamleder søknadene til de ulike saksbehandlerne.
Go ohcamušat bohtet Sámediggái, de juohká čumpejođiheaddji ohcamušaid iešguđet áššemeannudeaddjái.
Hver saksbehandler jobber som regel med søknader innenfor flere tiltaksområder, men har gjerne sine områder hvor de har spesielle kompetanse.
Juohke áššemeannudeaddji bargá dábálaččat ohcamušaiguin mat gullet máŋgga doaibmasuorgái, muhto juohkehaččas leat áinnas suorggit masa lea earenoamáš gelbbolašvuohta.
Noen ganger kan det være naturlig at en saksbehandler som tidligere har hatt kontakt med søkeren, følger denne opp videre i saksbehandlingen.
Muhtumin sáhttá leat lunddolaš ahte áššemeannudeaddji gii ovdal leamaš oktavuođas ohcciin, čuovvu su viidáseappot áššemeannudeamis.
Det er derimot ingen regel.
Muhto dat ii leat jur njuolggadus.
Virkemiddelteamet har ukentlige telefonmøter hvor søknader og generelle spørsmål tas opp.
Váikkuhangaskaoapmečumppes leat telefuvdnačoahkkimat juohke vahku, gos gieđahallat gažaldagaid mat gusket ohcamušaide dahje oppalaččat.
Da dette ved årsskiftet 2005/2006 var en helt ny arbeidsform med nye personer, tok det tid å få gode rutiner på plass. En informant omtaler telefonmøtene som evig lange hvor det var behov for å ta opp mange prinsipielle spørsmål.
Jahkemolsašumis 2005/2006, dalle go dát bargovuohki lei áibbas ođas ja ledje ođđa olbmot mielde, de manai áigi ovdal go sajáiduvve buorit bargodábit.
Denne perioden er også preget av en overgang fra en lenge innarbeidet
Okta informánta muitala ahte diet telefunčoahkkimat ledje mearihis guhkit, ja álo manai
støttepraksis som ikke var nedfelt noe sted skriftlig, til en klarere og tydeligere definert informasjon om årets støttepraksis.
áigi divaštallat prinsihpalaš gažaldagaid. Dien áigodaga dovdomearka lea maid dat ahte ledje sirdašuvvamin eret dakkár sajáiduvvan doarjjajuohkin bargomálles mii ii lean gostege čilgejuvvon čálalaččat, dakkár čielgasit bargovuohkái mas lea eanet rabas diehtojuohkin juohke jagi doarjjajuohkimiid birra.
Ikke minst for søkerne kunne det tidligere være vanskelig å få vite hva som var gjeldende støttepraksis.
Earenoamážit ohcciide lei ovdal várra váttis diehtit movt doarjjaortnegiiguin barget Sámedikkis.
Dette gjaldt særlig nye søkere uten erfaring med fondet.
Dan vásihedje earenoamážit ođđa ohccit geat eai lean ovdal ohcan foanddas.
Saksbehandlerne hadde støttenotater å forholde seg til, men for søkerne var dette ikke en informasjon som var lett tilgjengelig.
Áššemeannudeddjiin ledje veahkkenotáhtat maidda sáhtte dorvvastit, muhto dat eai lean dakkár
Et eksempel på en innarbeidet støttepraksis var at samiskspråklig litteratur ble prioritert framfor litteratur oversatt til samisk.
Okta ovdamearka mii čájeha sajáiduvvan bargovieru, lei ahte sámegiel girjjálašvuohta vuoruhuvvui ovddabeallái girjjálašvuođa mii jorgaluvvo sámegillii.
De faglige diskusjonene i virkemiddelteamet i denne perioden gikk også på ulike syn på hva som skulle defineres som samisk kultur.
Váikkuhangaskaoapmečumpe divaštalai dien áiggi maid fágalaččat dan ahte mii galgá definerejuvvot sámi kultuvran.
Tradisjonelle kulturuttrykk versus moderne uttrykk var tema som ofte var oppe og hvor synspunktene kunne være forskjellige.
Árbevirolaš kulturovdanbuktimat vai ođđaáigasaš kulturovdanbuktimat ledje fáttát maid dávjá divaštalle ja dan áššái sáhtte leat iešguđetlágan oaivilat.
I perioden kom det mange nye søknader om artisthonorar ved deltakelse på ulike festivaler.
Dan áigodagas bohte maid máŋga ođđa ohcamuša main ohce artistabálkkáid artisttaide mat ledje mielde iešguđetlágan
Teamet hadde diskusjoner om deltakelse av samiske artister på ulike festivaler uten en spesiell samisk kontekst kunne anses å fremme samisk kultur.
festiválain. Čumpe divaštalai ahte sáhttá go dan navdit sámi kultuvrra ovddideapmin go sámi artisttat servet iešguđetlágan festiválaide main ii leat makkárge earenoamáš sámi sisdoallu.
I løpet av perioden ble det derfor lagt vekt på å primært bevilge artisthonorar
Dan áigodagas vuoruhedje ge vuosttažettiin juolludit ruđa máksit bálkkáid artisttaide geat ledje mielde festiválain main lei sámi sisdoallu.
til festivaler med samisk tema.
Váikkuhangaskaoapmečumpe geavaha eará čumppiid fágaolbmuid máhtu veahkkin eaŋkiláššiin.
Virkemiddelteamet støtter seg på en rekke fagpersoner i andre team i enkeltsaker.
eahpida lea go ohcamuš doarvái buorre ja heivvolaš.
Sametinget mener de selv har god kompetanse innenfor de ulike tiltaksområdene, og særlig på litteratursiden finnes en rekke fagfolk som kan trekkes inn.
Sámediggi oaivvilda ieš alddis leat buori gelbbolašvuođa juohke doaibmasuorggis, earenoamážit girjjálašvuođa bealis gávdno ollu earenoamáš čehppodat maid čumpe sáhttá geavahit.
Litteratursøknadene skal dessuten være vedlagt konsulentuttalelser fra eksterne fagfolk.
Dasa lassin galgá girjjálašvuođaáššiid čuovvut olggobealde fágaolbmo konsuleantacealkámuš.
Behandling av musikksaker (CD.
Musihkkaáššiid (CD.
‐ utgivelser) skiller seg noe fra de andre tiltaksområdene ved at sakene blir vurdert av eksterne fagkonsulenter innen musikk.
‐ almmuheamit) meannudeapmi lea veaháš earalágan go eará doaibmasurggiid áššit, danin go dáid áššiid fertejit olggobeale musihkkafágalaš konsuleanttat árvvoštallat.
Dette er fordi Sametinget selv ikke har fagkompetansen på området.
Dat lea danin go Sámedikkis alddis ii leat musihkas
Fagkonsulentenes vurderinger er unntatt offentligheten.
fágačehppodat. Fágakonsuleanttaid árvvoštallan ii leat almmolaš.
Informantene fra administrasjonen fremhever at de nye retningslinjene med bedre økonomistyring og en fastere målstruktur i de årlige budsjettene har forenklet saksbehandlernes hverdag.
Hálddahusa informánttat deattuhit ahte áššemeannudeddjiid árgabeaivi lea šaddan álkit dan rájes go bohte ođđa njuolggadusat mat gáibidit buoret ekonomijjastivrema ja čielgasit ulbmilčilgenmálle jahkásaš bušeahtaide.
I 2006 var disse ikke kommet på plass, og det var vanskelig å holde oversikten over hvor mye midler som var
Dat eai lean vuos mearriduvvon 2006:s, ja dalle lei váttis diehtit man ollu ruhta áiggis áigái lei báhcán bušeahtaide mii ii lean geavahuvvon ja man ollu lei golahuvvon.
igjen på budsjettet og hvor mye som var brukt.
Mii leat hálddahusas jearran movt sii veahkehit ohcciid gávdnat mielderuhtadeddjiid ohcamušaide.
Vi har inntrykk av at de fleste søknadene til denne virkemiddelordningen er fullfinansierte og ikke har medfinansiører.
Leat ožžon dan ipmárdusa ahte eanas ohcamušat mat bohtet váikkuhandoarjjaortnegii, lea ollásit ruhtaduvvon, ja dain eai leat mielderuhtadeaddjit.
Dette gjelder særlig litteratur og musikk.
Dat guoská eandalii girjjálašvuhtii ja musihkkii.
Noen store prosjekter har medfinansiering fra Norsk kulturråd.
Muhtun stuora prošeavttaid ruhtada Norgga kulturráđđi veahkkin.
I de senere årene har regionale midler blitt viktige som medfinansiering, og gjennom Sametingets samarbeidsavtaler med fylkeskommunene er
Ain lea ollu mii ferte dahkkot vai ožžot dan muttos buriid bargodagaldumiid mat sihkkarastet ahte doaimmat eai álggahuvvo ovdal go leat ollásit ruhtaduvvon.
det jobbet for en bedre koordinering og samarbeid om virkemidler.
2.6.1 Rabas ja giddejuvvon ohcanáiggit
Det finnes ulike rutiner for tilskuddsordningens søknadsfrister ettersom noen tiltaksområder har lukkede frister mens andre har åpne frister.
Váikkuhanortnegis gieđahallet iešguđetlágan ohcanáiggiid, danin go muhtun doaibmasurggiide lea dušše okta ohcanáigi jagis, mearriduvvon dihto dáhtonii ja earáide lea rabas áigemearri ja sii sáhttet sáddet ohcamušaid dađistaga gitta vissis beaivái.
For søknader til litteratur og musikk er det en lukket, årlige søknadsfrist. Fristen er på vårparten.
Girjjálašvuhtii ja musihkkii lea mearriduvvon okta fásta ohcanáigi, mii lea giđabeallái.
Dette betyr at alle søknader til tiltaksområdet må være inne til en konkret dato, og at alle disse blir
Dat mearkkaša
vurdert samlet og satt opp mot hverandre i forhold til kvalitet og om de faller inn under de årlige prioriteringene.
ahte buot ohcamušat dien doaibmasuorgái galget leat boahtán vissis dáhtonii, ja ahte buot ohcamušat meannuduvvojit oktanaga, dan láhkái ahte gehččet man buorre guhtege ohcamuš lea ja leat go dakkárat mat heivejit juste dan jagi vuoruhansurggiide.
En slik søknadsfrist fremmer først og fremst like forutsetninger for alle søkere, og en reell konkurranse mellom søknadene.
Diekkár mearriduvvon ohcanáigemearri mielddisbuktá vuosttažettiin dan ahte buot ohcciide leat seamma eavttut, ja ahte lea duohta gilvu ohcamušaid gaskkas.
For søkeren gir ordningen en stor grad av forutsigbarhet, og forlagene som er de viktigste søkerne, kjenner godt til tidspunktet for de årlige fristene og kan planlegge sine søknader ut i fra dette.
Dán ortnega birra diehtá ohcci juo ovdagihtii, ja lágádusat, mat leat deháleamos ohccit dán suorggis, dihtet bures goas jahkásaš ohcanáigemearri lea ja sáhttet iežaset ohcamušaid gárvvistit daid mielde.
For saksbehandlerne betyr dette at svært mange søknader må behandles samtidig, og at det oppstår et veldig arbeidspress i disse periodene.
ollu ohcamušat maid šaddet oktanis meannudit, ja ahte šaddá ollu bargu juste daid áiggiid.
For de andre tiltaksområdene (billedkunst, teater, barns oppvekstvilkår, andre tiltak og tegneserier) er det en åpen frist fram til 1. september.
Eará doaibmasurggiin (govvadáida, teáhter, mánáid bajásšaddaneavttut, eará doaimmat ja govvaráiddut) lea rabas ohcanáigi gitta čakčamánu 1. beaivái.
Dette betyr at administrasjonen tar imot søknader løpende fra 1. januar til 1. september.
Dat mearkkaša ahte hálddahus bargá ohcamušaiguin ođđajagimánu 1. beaivvi rájes gitta čakčamánu 1. beaivái.
Søknader behandles ikke etter dette tidspunktet.
Dan beaivvi maŋŋá eai meannuduvvo ohcamušat šat.
I praksis betyr det at søknader behandles løpende til potten for det aktuelle tiltaksområdet er tom.
Duohta dilis mearkkaša dát ahte sii meannudit ohcamušaid dađistaga
For søker vil det være en fordel å fremme sin søknad tidligst mulig på året slik at en er sikret at det ennå finnes midler.
dassážii guđege doaibmasuorggi ruhtadanboasta guorrana.
Saksbehandler har begrenset mulighet til å vurdere søknader opp mot hverandre, og gode søknader
Danin lea ge ohccái buoremus sáddet ohcamuša álggugeahčen jagi, go dalle diehtá sihkkarit ahte gávdno ain ruhta.
som kommer oppunder fristen kan risikere å bli avslått eller ikke behandlet.
Áššemeannudeaddjis ii leat dákkár dilis nu stuora vejolašvuohta bálddastahttit ohcamušaid, ja danin sáhttá geavvat nu ahte šaddá biehttalit doarjaga buriide ohcamušaide dahje ii meannudit daid mat bohtet jur loahpageahčen ohcanáigemeari.
Det ser ut til at det er opparbeidet en rutine for at søknader som kommer inn etter at potten er tom, ikke realitetsbehandles.
Min mielas orro ásahuvvon dakkár bargovuohki ahte eai loahpalaččat meannut ohcamušaid mat leat boahtán maŋŋel go doarjjaruhta lea nohkan.
Det er da naturlig å oppfordre søkeren til å fremme søknaden til neste år.
De lea ge lunddolaš ávžžuhit ohcci sáddet ohcamuša fas
Likevel kan det være grunn til å holde igjen selv om potten er tom.
maŋit jagi. Liikká sáhttá lea jierpmálaš doallat ohcamuša vaikko leat ge golahan juo buot doarjjaruđa.
Det er mulighet for tilførsel av nye midler eller overføringer mellom poster om behovet kan dokumenteres.
Lea vejolaš ahte sirdojuvvojit ođđa ruđat dahje ahte bušeahttaboasttaid gaskka sirdet ruđaid jus sáhttá dárbbu duođašta.
Ordningen kan også tilføres nye midler gjennom tilbaketrekkinger.
Váikkuhandoarjjaortnegii sáhttet maid boahtit ođđa ruđat jus muhtun doarjagat gessojuvvojit ruovttoluotta.
Vi har oppfattet at enkelte søkere reagerer negativt på at det ikke opplyses om at potten er tom.
Mii leat vásihan ahte muhtun ohcciid mielas lea heittot go eai dieđit ahte ii leat šat eambbo ruhta.
Søkere har nedlagt arbeid i en søknad som det viste seg ikke kunne behandles.
Ohcci lea geavahan ollu áiggi ohcamuššii ja de vásiha ahte dan eai oba sáhte ge meannudit. Mii leat
Vi har observert at Sametinget opplyste i media og på egen web at potten for barns oppvekstvilkår og andre tiltak var tom i begynnelsen av august 2010, men har ikke hatt opplysninger om dette er gjort systematisk i de tidligere årene som evalueres.
oaidnán ahte Sámediggi lea mediain ja iežas neahttasiiddus dieđihan ahte mánáid bajásšaddaneavttuid ja eará doaimmaid ruhtadanboasta lei guoros álggugeahčen borgemánu 2010, muhto mii eat dieđe leat go fásta ná dieđihan daid jagiid maid dás árvvoštallat.
2.7 Administrativ og politisk behandling av saker
2.7 Movt áššiid meannudit hálddahusas ja politihkalaččat
Virkemiddelteamet har ansvaret for å saksbehandle og skrive innstilling til vedtak på søknadene.
Váikkuhangaskaoapmečumppe ovddasvástádus lea ohcamušaid meannudit ja ráhkadit daidda
Ved søknader under en viss beløpsgrense, har tilskuddsstyret delegert beslutningsmyndighet til administrasjonen.
mearrádusevttohusa. Doarjjastivra lea addán hálddahussii fápmudusa dahkat loahpalaš mearrádusa ohcamušaide mat leat vuolábealde vissis summa.
Dette betyr at beslutningen tas på administrativt nivå, og blir framlagt for tilskuddsstyret som referatsak.
Dat mearkkaša ahte lea hálddahus mii dahká mearrádusa, ja ášši ovddiduvvo doarjjastivrii referáhttaáššin.
I 2006 og 2007 var det ulike beløpsgrenser for de forskjellige tiltaksområdene.
2006:s ja 2007:s ledje doaibmasurggiin iešguđetlágan summat mat hálddahussii ledje sirdojuvvon.
I 2008 ble dette endret og administrasjonen fikk fullmakt til å behandle alle
Dat rievdaduvvui 2008:s.
søknader under kr 100 000.
De mearriduvvui ahte hálddahussii addojuvvo mearridanváldi buot áššiin main ohcet vuollel 100 000 ruvnno doarjaga.
I slike referatsaker kan ikke tilskuddsstyret omgjøre vedtak, med mindre søkeren i etterkant klager.
Diekkár referáhttaáššiin ii sáhte doarjjastivra rievdadit hálddahusa mearrádusa, muđui go jus ohcci
Vedtak om bevilgning til søknader over beløpsgrensen gjøres av tilskuddsstyret.
sádde váidaga. Doarjjastivra dahká mearrádusa áššiin gos ohcet stuorat ruhtadoarjaga go dan maid hálddahus sáhttá mearridit.
Styret har 8‐10 møter i året.
Stivrras leat 8‐10 čoahkkima juohke jagi.
En av informantene fra tilskuddsstyret mener at saksfremleggene fra administrasjonen er kvalitativt gode og velbegrunnede.
Doarjjastivrra informánttat lohket ahte hálddahus ovddida áššiid mat leat bures gieđahallojuvvon ja main leat vuđolaš ákkastallamat.
Om styret mener sakene ikke er tilstrekkelig belyst, eller
Jus stivrra mielas eai oro áššit doarvái bures čilgejuvvon, dahje jus dain váilot áššedieđut, de dat sáddejuvvojit ruovttoluotta ođđa árvvoštallamii.
Tilskuddsstyret arbeider for å oppnå enighet i sine beslutninger, men det hender også at styret ikke er enig og gjør flertallsvedtak.
mearrádusaid mat eai leat ovttajienalaččat.
Der styret er uenig har det i følge informanten ofte med prioritering av saker fra ulike geografiske områder å gjøre.
Informánta muitala ahte stivra juohkása dávjá dakkár áššiin main lea sáhka vuoruhit áššiid geográfalaččat.
Representantene taler gjerne for søknader fra egen kommune.
Áirasat hálidit dávjá doarjut áššiid mat bohtet sin iežaset suohkaniin.
I følge en informant fra administrasjonen er geografisk prioritering sjelden grunnlag for administrasjonens innstilling.
Okta informánta hálddahusas muitala ahte geográfalaš vuoruheapmi hui hárve lea vuođđun go hálddahus ráhkada mearrádusaid áššiide.
Tilskuddsordningen gjelder for hele landet.
Doarjjaortnet lea riikkaviidosaš.
I enkelte tilfeller kan administrasjonen fremme en sak for tilskuddsstyret som ligger under beløpsgrensen.
Muhtun oktavuođain sáhttá hálddahus ovddidit maiddái dakkár ášši doarjjastivrii mii lea vuolábealde dan summa maid hálddahus sáhtášii meannudit.
Dette er gjerne saker hvor administrasjonen er usikker på om de faller under prioriteringene og hvor de ønsker å få saken prøvet politisk.
eahpesihkar, ahte gullet go dat vuoruhansurggiide ja sii dáhttot ášši politihkalaččat meannuduvvot.
Vi ser av datalistene at administrasjonen har fattet vedtak om avslag på noen søknader over beløpsgrensen, og antar at dette har sammenheng med at søknadene er avvist av formelle grunner og ikke vært realitetsbehandlet.
Datalisttuin mii oaidnit ahte hálddahus lea biehttalan doarjaga muhtun áššiide mat leat bajábealde dan summa maidda hálddahus sáhttá dahkat mearrádusa, ja mii árvidit ahte de lea sáhka dakkár ohcamušain maid formálalaš sivaid geažil leat hilgon ja danin eai leat biddjojuvvon loahpalaš meannudeapmái.
En ville kanskje forvente at saker som besluttes administrativt kan få en raskere saksbehandling og
Olmmoš vuorddašii ahte áššit maidda hálddahus sáhttá dahkat mearrádusa meannuduvvoše
beslutning enn de som må opp til behandling i tilskuddsstyret.
johtileappot ja ahte daidda boađášii johtileappot mearrádus go daid áššiide mat mannet doarjjastivrra meannudeapmái.
I følge en informant i administrasjonen er det ikke alltid slik.
Muhto okta informánta hálddahusas muitala ahte nu ii leat buot áiggiid.
Ofte blir de (økonomisk) større sakene som skal legges fram for tilskuddstyret prioritert fordi vedtakene i disse kan være viktige for å få avklart prioriteringene for året.
Dávjá gieđahallet ovddemus (ekonomalaš) stuora áššiid mat galget doarjjastivrii meannudeapmái, danin go lea dehálaš oažžut dain áššiin vuos mearrádusa, vai oažžu čielggasin movt dan jagi doarjagiid muđui galgá vuoruhit.
Disse kan danne presedens for hvordan liknende saker skal behandles.
Dat sáhttet leat mearrideaddjin dasa movt sullasaš eará áššiid galgá meannudit.
Særlig i tilfeller hvor det er gjort endringer i prioriteringene i forhold til foregående år, er det viktig for administrasjonen å få politiske signaler.
Lea dehálaš ahte hálddahus oažžu politihkalaš láidesteami earenoamážit
Figuren nedenfor viser at antallet saker som har vært politisk behandlet i tilskuddsstyret er mer enn doblet fra 2006 til 2007.
Govvosis dás vuolábealde oaidná ahte doarjjastivra lea politihkalaččat meannudan eanet go duppal nu ollu áššiid jagis 2007 go 2006:s.
Antallet saker som blir ferdig besluttet av administrasjonen har vært mer stabilt, men med en liten nedgang fra 2006 til 2007.
Áššiid lohku maidda hálddahus dahká loahpalaš mearrádusa lea bisson oalle seamma dásis, veaháš lea njiedjan 2006 rájes 2007 rádjái.
Figur 2.1 Oversikt over antall saker som er behandlet administrativt og politisk 2006‐2008
Govus 2.1 Galle ášši leat hálddahuslaččat ja politihkalaččat meannuduvvon 2006‐2008
I den perioden som her evalueres har tilskuddsstyret vært oppnevnt av Sametingets plenum.
Dan áigodagas maid dás árvvoštallat, lea Sámedikki dievasčoahkkin nammadan doarjjastivrra.
Dette ble endret i 2009 da det ble påpekt at klageordningen ikke var i henhold til Forvaltningsloven i og
Dat rievddai 2009:s.
med at både tilskuddsstyret og Sametingsrådet blir oppnevnt av Sametinget i plenum samtidig som Sametingsrådet var klageinstans for tilskuddsstyret.
Dalle čujuhuvvui ahte váidinortnet ii leat Hálddašanlága mielde, danin go lea Sámedikki dievasčoahkkin mii nammada sihke doarjjastivrra ja Sámediggeráđi, ja seammás lea Sámediggiráđđi doarjjastivrra áššiin váiddaorgána.
Fra 2009 ble derfor tilskuddsstyret oppnevnt av Sametingsrådet.
Danin lea 2009:s rájes leamaš nu ahte lea Sámediggeráđđi mii vuođđuda doarjjastivrra.
2.8 Klagesaker
2.8 Váiddaáššit
Enkeltvedtak kan etter reglene i Forvaltningsloven påklages til Sametingets klageorgan.
Eaŋkilmearrádusaid sáhttá Hálddašanlága njuolggadusaid mielde váidit Sámedikki váiddaorgánii.
Saksgangen i
Váiddaáššiid áššejohtu vuolgá das ahte lea go hálddahus vai doarjjastivra dahkán ohcamuššii mearrádusa, ja ahte váikkuha go ođđasit meannudeapmi dasa ahte ođđa mearrádus dahkko vai doalahuvvo go ovddit mearrádus.
klagesaker avhenger av om søknaden har vært besluttet administrativt eller av tilskuddstyret, og om det under ny behandling fattes et nytt vedtak eller det gamle opprettholdes.
Váiddaáššit maidda lea hálddahus dahkan mearrádusa, sáddejuvvojit álggos doarjjastivrii, jus eai leat
Klagesaker som opprinnelig ble besluttes administrativt vil dersom det ikke er innkommet nye momenter i saken som tilsier endring eller omgjøring av tidligere vedtak, sendes til tilskuddsstyret som første instans i klagebehandlingen.
boahtán ođđa dieđut áššái mat gáibidit ahte ferte rievdadit dahje oalát nuppástuhttet álgomearrádusa.
Dersom det fattes nytt vedtak i tilskuddsstyret, oversendes vedtaket til søker, og klagebehandling avsluttes.
Jus doarjjastivra rievdada mearrádusa, de sáddejuvvo ođđa mearrádus ohccái, ja váiddameannudeapmi loahpahuvvo dasa.
Klagesaker som i første instans ble besluttet av tilskuddsstyret, behandles på nytt i tilskuddsstyret.
Váiddaáššit maidda doarjjastivra lea álggos ráhkadan mearrádusa, meannuduvvojit ođđasit doarjjastivrras.
Dersom vedtaket blir endret (nytt vedtak) oversendes vedtaket til søker, og klagebehandling avsluttes.
Jus mearrádus rievdaduvvo (ođđa mearrádus), de sáddejuvvo dat mearrádus ohccái, ja váiddameannudeapmi loahpahuvvo dasa.
Dersom tidligere vedtak opprettholdes i tilskuddsstyret, oversendes klagen til Sametingsrådet for endelig klagebehandling (andre instans).
Jus doarjjastivra doalaha mearrádusa maid álggos lea dahkan, de sáddejuvvo váidda Sámediggeráđđái loahpalaš váiddameannudeapmái (nubbe váiddaásahus).
Alle klagesaker forberedes av en annen avdeling, som ser saken med nye ” øyne ”.
Buot váiddaáššiid ráhkkanahttá eará ossodat, mii geahččá ášši ođđa ” čalmmiiguin ”.
Det har ikke vært mulig å oppdrive informasjon om omfanget av klagesaker i de tre årene som evalueringen omfatter, verken hvor mange klagesaker som behandles av tilskuddsstyret, eller hvor mange som går videre til Sametingsrådet.
Ii lean vejolaš gávdnat váiddaáššiid viidodaga birra dieđuid dan golmma jagis maid mii dás árvvoštallat, eat ožžon dihtosii man ollu váiddaáššiid doarjjastivra meannuda, dahje man galle ovddiduvvojit Sámediggeráđđái. Sámedikki datalisttuin maidda leat registreren ohcciid, eai leat
I Sametingets datalister over søkere er ikke klagesaker markert, og det finnes ingen egen registrering for klagesaker.
merken váiddaáššiid, ja eai gávdno sierra registarat gosa leat čohkken váiddaáššiid.
Vi har derfor ingen kilder som kan gi oss det nøyaktige antallet på klagesaker.
Danin mis eai leat dieđut main oainnášeimmet váiddaáššiid logu jur juste.
Gjennom intervjuene med saksbehandlere, administrativ ledelse og medlemmer av tilskuddsstyret, har vi likevel fått en oppfatning av at en del søkere klager.
Muhto go leat jearahallan áššemeannudeddjiid, hálddahusjođiheddjiid ja doarjjastivrra lahtuid, de leat almmatge ožžon dan ipmárdusa ahte muhtun ohccit váidet.
Det er søkere innenfor litteratur og musikk som klager mest.
Eanemusat váidet ohccit girjjálašvuohta ‐ ja musihkkasuorggis.
Dette er ikke uventet ettersom det er flest avslag på søknader innen litteratur.
Dat ii leat nu imaš, go eanas biehttaluvvojit ohcamušat mat gusket girjjálašvuhtii.
Vi har fått inntrykk av at de fleste forlagene klager konsekvent på avslag, og at dette er noe tilskuddsstyret vet vil komme etter en runde med avslag.
Mii leat ožžon dan ipmárdusa ahte eanas lágádusat váidet juohke háve go ii mieđihuvvo doarjja ohcamuššii, ja doarjjastivra diehtá ahte bohtet váidagat go leat biehttalan doarjumis ohcamušaid.
Vi har også fått inntrykk av at klagesaker som går til Sametingsrådet sjelden ender opp med et annet vedtak enn det som ble gjort av tilskuddsstyret ved første klagebehandling.
mearrádusa go dat maid doarjjastivra lea mearridan vuosttaš váiddavuorus.
Sametinget har som en viktig del av sin politikk, og som et ledd i sin målstyring, et mål om å belyse likestillingseffekter og peke på kjønnsulikheter i virkemiddelforvaltningen.
Dehálaš oassi Sámedikki politihkas lea čuvget dásseárvoávkki ja čujuhit jus sohkabeliid gaskka leat erohusat váikkuhandoarjagiid hálddašeamis. Dat lea maid oassi dikki ulbmilstivremis.
Det er derfor påfallende at likestilling ikke er nevnt med et ord i budsjettet for Kulturfondet / tilskuddsordningen Kulturutvikling eller andre dokumenter som omtaler ordningen.
Danin lea ge ártet go dásseárvu ii leat sániin ge namuhuvvon Kulturfoandda / doarjjaortnega bušeahtain dahje eará
Riktignok finnes det en rubrikk i søknadsskjemaet hvor søkeren skal skrive inn hvilke
dokumeanttain main čállojuvvo doarjjaortnega birra.
likestillingseffekter prosjektet ventes å få.
Gávdno gal ruktu ohcanskovis masa ohcci galgá čállit makkár ávki prošeavttas vuordimis lea go smiehttá dásseárvvu.
På spørsmål til administrasjonen om hvordan søker tolker disse kravene, svares det at få søkere har et reflektert forhold til dette spørsmålet og svarer ofte at prosjektet både har kvinner og menn som målgruppe eller som deltakere.
Go hálddahusas jearrat movt ohccit dulkojit dieid gáibádusaid, de doppe vástidit ahte eai galle ohcci guorahala nu dárkilit dien gažaldaga, sii vástidit ge dávjá ahte prošeavtta ulbmiljoavkkus leat sihke nissonolbmot ja dievddut.
En informant fra administrasjonen sier at likestilling, og hvordan begrepet skal operasjonaliseres, har vært oppe til diskusjon flere ganger i teamet.
Okta informánta hálddahusas lohká ahte čumpe lea máŋgga geardde divaštallan dásseárvvu, ja movt
Men de har ikke kommet til noen god konklusjon på hvordan de gjennom sin veiledning og saksbehandling skal forholde seg til begrepet.
Muhto sii eai leat nagodan čohkket buori loahppaárvvoštallama mii muitalivččii movt sii dien doahpaga galget gieđahallat bagadallamis ja áššemeannudeamis.
Siden de fleste søkerne er en institusjon eller organisasjon, blir ikke kjønnsperspektivet så fremtredende når det gjelder deltakelse i prosjektene.
Ja go eanas ohccit leat institušuvnnat dahje organisašuvnnat, de ii leat ge prošeavttaid oasseváldiid sohkabealli nu guovddáš ášši.
Det skulle likevel ikke være noe i veien for at likestilling kan vektlegges mer i søknadenes innhold.
Liikká galggašii leat bures vejolaš deattuhit dásseárvvu maiddái dieid ohcamušaid sisdoalus.
Dette er altså noe virkemiddelteamet jobber med, og som de
Muhto dáinna áššiin bargá váikkuhangaskaoapmečumpe, ja sii dáhttot oažžut čielgaseappot ovdan maid Sámediggi oaivvilda dieinna doahpagiin go lea sáhka kultuvrras.
ønsker å klarere få fram til søkerne hva Sametinget legger i begrepet i en kulturkontekst.
2.10 Doarjjastivrra jahkedieđáhusat
Tilskuddsstyrets årsrapport gir en oversikt over bruk av midler og en beskrivelse av spesielle utfordringer tilskuddsstyret har hatt med ordningen i tilskuddsåret.
Doarjjastivrra jahkedieđáhusain oaidná movt doarjagat leat geavahuvvon, ja dain čilgejuvvo maid makkár earenoamáš hástalusat doarjjastivrras leat leamaš ortnegiin guđege doarjjajagi.
Årsrapportene for de tre årene
Dan golmma jagis mat dás árvvotallojuvvojit leat jahkedieđáhusat rievdan oalle ollu, ja mii áigut oanehaččat čoahkkáigeassit raporttaid hámi ja mii váldosisdoalus daddjo Kulturfoandda / kulturovddidan
som her evalueres har endret seg ganske mye, og vi skal kort oppsummere formen og hovedinnholdet i det rapportene sier om Kulturfondet / tilskuddsordningen Kulturutvikling.
doarjjaortnega birra.
Årsrapporten for 2006 har en verbal karakter.
2006 jahkedieđáhusas lea hui verbála sisdoallu.
Etter en oppramsing av tiltak hentet fra budsjettet og en oversikt over fordelingen av midler innenfor de ulike tiltaksområdene, handler resten av teksten om vurderinger som er gjort av tilskuddsstyret rundt den store økningen i antall søknader fra 2005 til 2006.
Álggos das namuhuvvojit ráidun seamma doaimmat mat bušeahtain namuhuvvojit ja dasto čájehit movt doarjagat leat juogaduvvon guđege doaibmasuorggis. Raportta loahpas árvvoštallá doarjjastivra manne ohcamušlohku lea nu sakka lassánan 2005 rájes 2006 rádjái.
Her hevdes det at fondet har mottatt søknader for 35 millioner, mens rammen har vært på 9,5
Das daddjo ahte fondii leat boahtán ohcamušat 35 miljovnna ovddas, ja rámma leamaš dušše 9,5 miljovnna.
millioner. Selv om tiltaksområdene litteratur og musikk fikk økte rammer på budsjettet, har ikke fondet klart å oppjustere rammene i takt med prisstigningen og den økte søknadsmassen.
oaččui viiddiduvvon rámmajuolludemiid, de liikká ii leat foanda nagodan viiddidit rámmaid haddegoargŋuma mielde ja dan ektui go ohcamušaid lohku čađat leat lassánan.
Gode litteraturprosjekter har måttet vente i årevis før de har blitt realiseres.
Buorit grjjálašvuođaprošeavttat leat jahkeviissaid šaddan vuordit ovdal go daid leat sáhttán ollašuhttit.
Tilskuddsstyre sier at dette er negativt både for utviklingen og fremme av samisk kultur, samtidig som det svekker Sametingets anseelse og tilliten til Sametinget som forvalter av kulturmidler.
Doarjjastivra cealká ahte dat lea heittot, danin go goahcá sihke ovdáneami ja sámi kultuvrra ovddideami, ja dat billista maid Sámedikki gova olggosguvlui ja luohttámušvuođa Sámediggái nugo kulturdoarjagiid hálddašeaddji.
Slike sterke ord er nok primært rettet mot sentrale myndigheter for å få forståelse for behovet for økte overføringer.
Diekkár garra sánit leat sihkkarit oaivvilduvvon vuosttažettiin
Videre sier årsrapporten at antallet søknader innen billedkunst / duodji har gått ned som en følge av
guovddáš eiseválddiide, vai ožžot sin ipmirdit man dárbu lea lasihit juolludemiid.
at posten innkjøpsordning ble overført til Kunstneravtalen.
Jahkedieđáhusain daddjo viidáseappot ahte leat boahtán unnit ohcamušat govvadáida / duodji doaibmasuorgái maŋŋá go oastinortnetboasta sirdojuvvui Dáiddáršiehtadussii.
Tilskuddsområdet barns oppvekstvilkår har opplevd stor nedgang i søknader.
Ohcamušlohku mánáid bajásšaddaneavttut doaibmasuorgái lea sakka njiedjan.
I 2006 la tilskuddsstyret vekt på å støtte festivaler med program for barn og unge og musikkprosjekter / CD.
2006:s deattuhii doarjjastivrra ahte áigu doarjut festiválaid main leat fálaldagat mánáide ja nuoraide ja musihkkaprošeavttaid / CD.
‐ produksjon for samme målgruppe.
‐ buvttademiid seamma ulbmiljoavkku váste.
Teaterformål har opplevd en liten økning i søknader, og styret har spesielt vektlagt søknader med
Teáhterulbmiliidda leat boahtán veaháš eanet ohcamušat, ja stivra lea deattuhan ohcamušaid main
barn og unge som deltakere og målgruppe.
leat mielde mánát ja nuorat ja main sii leat ulbmiljoavkun.
Amatørteater i de sørsamiske områdene har hatt spesiell prioritet.
Amatørteáhterdoaimmat máttasámi guovlluin leat earenoamážit vuoruhuvvon.
Vi ser at dette ikke var spesielt nevnt i budsjettet, men kommer altså fram i ettertid.
Dat ii leat earenoamážit namuhuvvon bušeahtas, muhto dan oaidná raporttain maŋŋil.
Det kommer stadig flere søknader til filmformål og til idrett.
Bohtet dađistaga eanet ohcamušat filbmadoaimmaide ja falástallamii.
Tilskuddsstyret lufter tanken om å avsette øremerkede midler til dette innenfor fondet, men det må være under forutsetning at rammene blir økt.
Doarjjastivra lea guorahallamin galggašii go dieidda doaimmaide merket sierra ruđaid foandda siskkobealde, muhto dat gáibida viidát rámmaid.
Til slutt tar styret opp at det er stilt spørsmål ved behandlingen av musikksaker (CD.
Loahpas čállá stivra dan birra go leat ožžon gažaldaga musihkkaáššiid
‐ utgivelser).
(CD. ‐ almmuhemiid) meannudeapmái.
Fagkonsulentens vurdering er unntatt offentligheten, og ligger til grunn for tilskuddsstyrets vedtak.
Fágakonsuleanttaid árvvoštallamat eai leat almmolaččat, ja dat leat vuođđun doarjjastivrra mearrádusaide.
I årsrapporten for 2007 er omtalen av Kulturfondet til sammenligning med 2006 svært tynn.
2007 jahkedieđáhusas čállojuvvo hui unnán Kulturfoandda birra 2006 ektui.
Teksten om prioriteringene som er gjort for året er hentet direkte fra budsjettet, og gir oss liten informasjon om faktiske resultater.
Teaksta mii gieđahallá vuoruhemiid, lea váldojuvvon njuolga bušeahtas, ja mii eat oaččo das nu ollu dieđuid duohta bohtosiid birra.
Noen korte setninger til slutt sier noe om tilbaketrekninger og overføringer.
Raportta loahpas leat moadde oanehis cealkaga ruovttoluottamáksimiid ja sirdimiid birra.
Tilskuddsstyrets årsrapport for 2008 har en helt annen form.
Doarjjastivrra 2008 jahkedieđáhus lea áibbas earalágan.
Her har statistiske data blitt tatt inn for å vise konkret antallet søknader, tilsagn og avslag innenfor hvert tiltaksområde.
Das leat mielde statistihkalaš dieđut main oaidná galle ohcamuša leat, man ollu ohcamušaide guđege doaibmasuorggis lea mieđihuvvon doarjja ja man ollugiidda lea biehttaluvvon.
Det er gjort grafiske fremstillinger som viser forholdet mellom disse.
Dat dieđut leat gráfalaččat ordnejuvvon vai álkit sáhttá bálddastahttet.
Som i 2007 hentes tekst om prioriteringer fra budsjettet.
Maiddái dan jagi geavahit vuoruhemiid teavstta juste nugo dat lea bušeahtain, seammaládje go 2007:s.
En ny side ved fremstillingen er at ” avslagene ” er differensiert slik at de gir oss nyttig informasjon om antallet søknader som ikke blir tatt opp til realitetsbehandling på grunn av mangelfulle søknader, eller er trukket tilbake.
Muhto ” biehttalemiid ” lea ovdanbidjan nu ahte das oaidná man ollu ohcamušat eai leat biddjojuvvon loahpalaš gieđahallamii, danin go dat leamaš váilevaččat, dahje leat
som brukes i analysen i kapittel 3, og som bare kommer fram i denne framstillingen.
gessojuvvon ruovttoluotta. Dat leat prošeavttat mat eai leat registrerejuvvon datalisttuide mat geavahuvvojit dan analysa 3. kapihttalis, ja mat ovdanbohtet dušše dan čilgehusas.
Det er særlig innenfor litteratur at andelen mangelfulle søknader er stor (en av fem).
Lea earenoamážit girjjálašvuohta mas leat ollu váilevaš ohcamušat (viđas okta).
Innenfor billedkunst / duodji er alle søknader funnet støtteberettiget, men hos enkelte er søknadssummene redusert da ikke alle kostnader var støtteberettigede.
Govvadáida / duodji doaibmasuorggis leat buot ohcamušaide mieđihan doarjaga, muhto muhtumiidda leat juolludan unnit summa go leat ohcan danin go eai leat dohkkehan buot goluid doarjjavuložin.
Innenfor tilskuddsordningen barns oppvekstvilkår er nesten en av fire søknader avslått fordi de ikke oppfyller kriteriene for tilskudd ved at de enten falt utenfor målgruppen eller prioriteringsområdet.
Mánáid bajásšaddan suorggis lea goasii okta juohke njealját ohcamušas hilgojuvvon danin go ii deavdde doarjjaeavttuid dahje danin go
søknader avslås med samme grunn.
ii gula ulbmiljovkui dahje vuoruhansuorgái.
Vi ser altså at de tre årsmeldingene er svært forskjellig og gir ulik type informasjon til den som er interessert i å få vite mer om de faktiske resultatene av årets prioriteringer og bevilgninger.
Mii oaidnit ge dasto ahte dat golbma jahkedieđáhusa leat hui iešguđetláganat, ja dat gii hálida eanet dieđuid guđege jagi vuoruhemiid ja juolludemiid birra, gávdná diein dieđáhusain máŋggalágan dieđuid.
Vi merker oss at de mer overordnede og politiske kommentarene trer fram i 2006, mens det i 2008 er en ren statistikkgjennomgang av tilsagn og avslag og litt om begrunnelser for avslagene.
Mii leat mearkkašan ahte 2006 dieđáhusas leat eambbo dakkár alitdási politihkalaš kommentárat, ja 2008 dieđáhusas leat buhtis statistihkalaš dieđut mat čájehit juolludemiid ja
2.11 Informantenes vurdering av resultater
2.11 Movt informánttat árvvoštalle bohtosiid