pere/sami_parallel huggingface dataset:
Dette gjelder blant annet flytteleier, trekkveier og sesongbeiter som høst- og vinterbeiter, vår- og sommerbeiter, kalvings- og brunstområder og behov for luftings- eller rasteområder, slakte- og merkeplasser.
Nugo earret eará johtolagaid, johtingeainnuid, čakča- ja dálveguohtumiid, giđđa- ja geasseguohtoneatnamiid, guottet- ja ragatbáikkiid, bálgan- dahje livvasajiid, njuovadan- ja mearkunbáikkiiid ektui.
Som flyttelei regnes også faste inn- og avlastningsplasser for transport av rein.
Johtingeaidnun lohkkojuvvojit maid bissovažžan ásahuvvon báikkit gos bidjá bohccuid fievrrideapmái, ja gos fas luoitá bohccuid.
Alle saker som berører reindriftas arealbruk, eller kan medføre endringer i reindriftas arealbruk, forutsettes forelagt Områdestyret for reindrift, jf. plan- og bygningsloven § 10-1 annet ledd.
Eaktuduvvo ahte buot áššit mat gusket boazodoalu eanageavaheapmái, dahje sáhttet rievdadahttit boazodoalu eanageavaheami ovddiduvvojit Boazodoalu guovllustivrii, geahča plána- ja huksenlága § 10-1 nuppi lađđasa.
Områdestyret for reindrift, som har adgang til å fremme innsigelse etter plan- og bygningslovens §§ 20-5 og 27-2, kan gi en reindriftsfaglig vurdering av betydningen de planlagte endringene vil få for reindrifta, og særlig legge vekt på om tiltaket kommer i konflikt med reindriftens særverdiområder eller minimumsbeiter.
Boazodoalu guovllustivra, mii sáhttá ovddidit vuosteákkaid plána- ja huksenlága §§ 20-5 ja 27-2 mielde, sáhttá boazodoallofágalaččat árvvoštallat makkár mearkkašupmi plánejuvvon rievdadusain lea boazodollui, ja erenoamážit čilget movt doaibmabidju čuohcá boazodoalu sierraárvoguovlluide dahje unnimusguohtoneatnamiidda.
Foreleggelse for Områdestyret eller uttalelse fra Områdestyret fritar ikke fra å innhente uttalelse fra de berørte rettighetshavere i reindriften.
Ášši ovddideapmi Guovllustivrii dahje Guovllustivrra cealkámuš ii mearkkaš dan ahte ii dárbbaš viežžat cealkámuša boazodoalu guoskevaš vuoigatvuođaoamasteaddjiin.
§ 6 Særlig om virkninger for tradisjonell samisk utmarksbruk og næringsutøvelse
§6 Erenoamáš váikkuhusat árbevirolaš sámi meahcásteapmái ja ealáhusaide
Det skal vurderes hvilke virkninger vedtaket eller tiltaket vil kunne få for hevdvunnen tradisjonell utmarksbruk og næringsutøvelse, herunder kombinasjonsnæringer, jordbruk, bufehold og andre tradisjonelle næringsformer.
Galgá árvvoštallat makkár váikkuhusat mearrádusas dahje doaibmabijus sáhttet leat áiggiid čađa árbevirolaš meahcásteapmái ja ealáhusaide, dasa gullet lotnolasealáhusat, eanadoallu, šibitdoallu ja eará árbevirolaš ealáhusvuogit.
Det må særlig legges vekt på virkningene for områder som anses som nødvendige for slike næringers bærekraft.
Erenoamážit galgá váikkuhusaid guovlluide mat leat dárbbašlaččat dán lágan ealáhusaid ceavzilvuhtii, deattuhit.
Dette gjelder blant annet tradisjonelle jakt- og fangstområder, fiskeplasser, multemyrer, sennagressplasser og drikkevannskilder.
Dát leat earret eará árbevirolaš bivdin ja bivdobáikkit, guolástanbáikkit, luomejeakkit, gámasuidnenbáikkit ja juhkančáhcegáldut.
Dette gjelder også jordbrukernes tradisjonelle bruksområder, herunder beitearealer i utmark, utmarksslåtter og bruk av skog.
Dat leat maid eanadolliid árbevirolaš ávkkástallanguovllut, masa gullet guohtoneatnamat meahcis, meahcceniittut ja mehciin ávkkástallan.
På samme måte må det legges stor vekt på at tiltak som medfører vesentlige rådighetsinnskrenkninger for nær- og bruksområdene til lokalbefolkningen, kombinasjonsbrukere og andre som utøver hevdvunnen tradisjonell samisk utmarksbruk, vil kunne svekke deres livsgrunnlag og hindre deres utøvelse av sin kultur.
Seamma láhkai galgá garrasit deattuhit ahte doaibmabijut mat mielddisbuktet lagaš- ja ávkkástallanguovlluid mearkkašahtti háldogáržžidemiid báikegotteolbmuide, lotnolasealáhusaid doaimmaheaddjiide ja earáide geat doaimmahit árbevirolaš sámi meahcceávkkástallama, sáhttet hedjonahttit sin eallinvuođu ja hehttet sin kulturdoaimmaheami.
Det må også legges vekt på om tiltak som for eksempel vern av tradisjonelle bruksområder vil tillate at tradisjonell bruk og høsting får fortsette.
Berre maid čilget dan ahte leago vejolaš joatkit árbevirolaš meahcceávkkástallamiin, omd. árbevirolaš ávkkástallanguovlluid suodjalandoaibmabijuid geažil.
Ved vurderinger av virkningene for utmarksbrukere og de samiske næringsformene skal det særlig legges vekt på den tradisjonelle bruken og de særlige utnyttelsesmåtene i det aktuelle området, og legge dette til grunn for vurderingene av virkningene.
Go árvvoštallá váikkuhusaid meahcceávkkástalliide ja sámi ealáhusvugiide, de galgá erenoamážit deattuhit árbevirolaš ávkkástallama, ja erenoamážit ávkkástallanvugiid dan guovllus mas lea sáhka, ja bidjat dán vuođđun váikkuhusaid árvvoštallamii.
§ 7 Særlig om virkninger for samisk kultur og samfunnsliv
§7 Erenoamáš váikkuhusat sámi kultuvrii ja servodateallimii
Det skal vurderes hvilke virkninger vedtaket eller tiltaket vil kunne få for samisk kultur og samfunnsliv.
Galgá árvvoštallojuvvot makkár váikkuhusat mearrádusas dahje doaibmabijus sáhttet leat sámi kultuvrii ja servodateallimii.
Det skal bl.a. vurderes hvilken virkning tiltaket får for det fysiske miljøet, samt de sosiale og kulturelle konsekvensene for den samiske kulturen i det aktuelle området som helhet.
Earret eará galgá árvvoštallat makkár váikkuhus doaibmabijus lea fysálaš birrasii, ja makkár sosiálalaš ja kultuvrralaš váikkuhusat das leat sámi kultuvrii guoskevaš guovllus ollislaččat.
Virkningen for samisk kulturarv skal også vurderes.
Ferte maid árvvoštallat makkár váikkuhusat leat sámi kulturárbái.
Det skal særlig tas hensyn til at tiltak eller planer ikke skal krenke eller virke skjemmende for samiske hellige steder, gravplasser og andre steder av særskilt kulturhistorisk betydning, jf. lov om kulturminner.
Erenoamážit ferte vuhtiii váldit ahte plánat dahje doaibmabidju eai loavkašuhte dahje heahppášuhte sámi bassi báikkiid, hávdesajiid ja eará báikkiid main lea erenoamáš kulturhistorjjálaš mearkkašupmi, geahča kulturmuitolága.
I vurderingen om planlagte tiltak om endret bruk medfører skade, ulempe eller fortrengsel for tradisjonell bruk, bør det legges vekt på om disse kompenseres ved tilrettelegging av nye arbeidsplasser, ved tilføring av kompetanse og ved bidrag til fordel for samisk kultur og samfunnsliv i det aktuelle området.
Go árvvoštallá movt plánejuvvon meahcceávkkástallama rievdadeami doaibmabijut vahágahttet, heađuštit dahje duvdilit eret árbevirolaš ávkkástallama, de berre deattuhit ahte sáhtášiigo dan buhtadit ođđa bargosajiid láhčiimiin, gelbbolašvuođa viežžamiin ja ávkki bokte sámi kultuvrii ja servodateallimii guoskevaš guovllus.
§ 8 Berørte samiske interessers aktive deltakelse i beslutningsprosessen
§8 Guoskevaš sámi beroštumit galget duođalaččat beassat searva t mearridanprosessii
Som et ledd i opplysningen av saken etter gjeldende forvaltningsprinsipper bør offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen:
Diehtojuohkima oktavuođaš gustojeaddji hálddašanprinsihpaid mielde, berrejit almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat:
a) legge fram den informasjon og det kartverk som er nødvendig for at den eller de som mener seg berørt av saken, kan få den kunnskap som er nødvendig for å ivareta egne interesser i området.
a) ovddidit daid dieđuid ja kárttaid mat leat dárbbašlaččat vai son dahje sii geat oaivvildit ahte ášši guoská sidjiide, ožžot daid dieđuid mat leat dárbbašlaččat sin beroštumiid goziheapmái guovllus.
Planforslag om endret bruk av utmark i samsvar med plan- og bygningsloven bør kunngjøres på hensiktsmessig måte både på norsk og samisk.
Plánaevttohus meahcceávkkástallama rievdadeamis plána- ja huksenlága mielde berre almmuhuvvot ulbmillaš vugiin sihke dárogillii ja sámegillii.
b) legge til rette for at de ulike samiske interessene som berøres, kan gjøre sitt syn gjeldende så tidlig som mulig.
b) láhčit dilálašvuođaid nu ahte iešguđet guoskeváš sámi beroštumit sáhttet čájehit oainnuset nu árrat go lea vejolaš.
Hvem det skal innhentes uttalelser fra ved forberedelsen av vedtaket, avgjøres ut fra en konkret vurdering.
Dat geas gálgá viežžat cealkámušaid mearrádusa ráhkkaneami oktavuođas, mearriduvvo konkrehta árvvoštallama vuođul.
c) i saker som kan ha virkninger for reindriften, innhente uttalelser mv. fra områdestyret og søke å etablere dialog med reinbeitedistrikter og siidaer som kan bli berørt.
c) áššiin mat sáhttet váikkuhit boazodollui, berre viežžat cealkámušaid jna. guovllustivrras, ja geahččalit gulahallat orohagaiguin ja siiddaiguin maidda mearrádus sáhttá guoskat.
d) i saker som vil kunne ha virkninger for kombinasjonsnæringer, tradisjonell utmarksbruk, jordbruk, bufehold eller andre utmarksinteresser, innhente uttalelser mv. fra utmarkslag, bygdelag og foreninger, sauebeitelag, jeger- og fiskeforeninger og andre interesseorganisasjoner eller sammenslutninger.
d) áššiin mat sáhttet váikkuhit lotnolasealáhusaide, árbevirolaš meahcásteapmái, eanandollui, šibitdollui dahje eará meahcceberoštumiide, viežžat cealkámušaid jna. meahcceservviin, giliservviin ja eará servviin, sávzaguohtonservviin, bivdo- ja guolástanservviin ja eará berošteaddji organisašuvnnain dahje ovttadagain.
Siidaer, familier og enkeltpersoner som vil kunne ha partsinteresse, bør kontaktes direkte.
Siiddaiguin, bearrašiiguin ja eaŋkilolbmuiguin maidda mearrádus sáhttá guoskat, berre váldit njuolga oktavuođa.
e) legge til rette for at samisktalende parter får mulighet til å benytte samisk som kommunikasjonsspråk.
e) láhčit dilálašvuođaid nu ahte sámegiel hálli bealálaččat besset geavahit sámegiela gulahallangiellan.
Dette gjelder både ved fremleggelse av skriftlige innspill og muntlige forklaringer.
Dát guoská sihke čálalaš dieđuid ovddideapmái ja njálmmálaš čilgehusaide.
f) legge til rette for at reindriftsutøvere, utøvere av kombinasjonsdrift eller andre som befinner seg i meahcci / utmark over lengre perioder, får en reell mulighet til å delta og uttale seg i saken.
f) láhčit dili nu ahte boazodoallit, lotnolasealáhusbargit dahje earát geat guhkkit áiggiid orrot ja barget mehciin, duohtavuođas galget sáhttit searvat ja buktit cealkámuša áššái.
§ 9 Krav til begrunnelse
§9 Vuođustangáibádusat
Som et ledd i begrunnelsen av vedtak i samsvar med gjeldende forvaltningsregler bør offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen redegjøre for hvordan virkningene for samisk kultur mv. har vært vurdert, hvilken betydning disse er tillagt ved vedtaket, på hvilken måte alternativer er vurdert, og om det er vurdert å stille vilkår med sikte på å særlig sikre naturgrunnlaget for samisk kultur mv..
Mearrádusa vuođustusa oktavuođas gustojeaddji hálddašannjuolggadusaid mielde, berrejit eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat čielggadit mo váikkuhusat sámi kultuvrii jd. leat árvvoštallojuvvon, makkár mearkkašumi dat leat ožžon go mearrádusat dahkkojuvvojedje, guđeláhkai molssaeavttut leat árvvoštallojuvvon, ja lea go árvvoštallojuvvon bidjat eavttuid sihkkarastin dihtii sámi kultuvrra jd. luondduvuđđosa.
Det bør også redegjøres for hvem som har kommet med uttalelser og forklaringer og forøvrig deltatt i saksforberedelsen på vegne av ulike samiske interesser.
Berre maid almmuhuvvot geat dat leat buktán cealkámušaid ja čilgejumiid ja muđui leamaš mielde áššeráhkkaneamis iešguđet sámi beroštumiid bealis.
§ 10 Sametingets uttalelse
§10 Sámedikki cealkámus
Sametinget har etter eget initiativ rett til å avgi uttalelse i konkrete saker når det finner det nødvendig, jf sameloven § 2 første ledd annet punktum.
Sámedikkis lea iežas dáhtu mielde vuoigatvuohta buktit cealkámuša dihto áššiide dađi mielde go oaidná dárbbu dan dahkat, geahča sámelága § 2 vuosttaš lađđasa nuppi čuoggá.
§ 11 Ikrafttredelse og fastleggelse av endelige retningslinjer
§11 Loahpalaš njuolggadusaid fápmui boahtin ja mearrideapmi
Retningslinjene trer i kraft 1. juli 2007.
Njuolggadusat bohtet fápmui suoidnemánu 1. b. 2007.
De erstatter Sametingets midlertidige retningslinjer vedtatt 1. juni 2006.
Dát njuolggadusat bohtet Sámedikki gaskaboddosaš njuolggadusaid sadjái mat mearriduvvojedje geassemánu 1. b. 2006.
Sametinget er i finnmarksloven § 4 gitt myndighet til å gi retningslinjer for hvordan virkning for samisk kultur, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv av endret bruk av utmark skal bedømmes.
Sámediggái lea finnmárkkulága § 4 mielde addojuvvon váldi ráhkadit njuolggadusaid movt galgá árvvoštallat váikkuhusaid sámi kultuvrii, ealáhusaide ja servodateallimii go meahcceeatnamiid ávkkástallanvuogit rievdaduvvojit.
Retningslinjene skal godkjennes av Arbeids- og inkluderingsdepartementet (AID).
Bargo- ja searvadahttindepartemeanta (BSD) galgá dohkkehit njuolggadusaid.
De foreslåtte retningslinjer skal erstatte de midlertidige retningslinjer som Sametinget vedtok i 2006 og AID godkjente 26. juni 2006.
Evttohuvvon njuolggadusat galget boahtit daid gaskaboddosaš njuolggadusaid sadjái maid Sámediggi mearridii 2006:s ja maid BSD dohkkehii geassemánu 26. b. 2006.
Forslag fra komiteen, medlemmene fra Norske samers riksforbund (NSR.), Per-Bjørn Lakselvnes, Susanne Amalie Andersen, Klemet Erland Hætta, Tor Mikalsen, Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap.)
Lávdegotti evttohus, Norgga sámiid riikkasearvvi (NSR) lahtuin, Per-Bjørn Lakselvnes, Susanne Amalie Andersen, Klemet Erland Hætta, Tor Mikalsen, Bargiidbellodaga sámediggejoavku (Bb.)
, Tom Sottinen, Knut Store, Margit Eli Anti Oskal, Bjarne Store-Jakobsen, Marie Therese N. Aslaksen, Per Edvind Varsi, Senterpartiet (Sp), Olaf Eliassen, Åarjel Læstoe (Ål), Kirsten Appfjell-Eira, Kautokeino flyttsameliste (Kfl), Per A. Bæhr og Samisk sosialdemokratisk Parti (SSP.)
, Tom Sottinen, Knut Store, Margit Eli A. Oskal, Bjarne Store-Jakobsen, Marie Therese N. Aslaksen, Per Edvind Varsi, Guovddášbellodat (Gb), Olaf Eliassen, Åarjel Læstoe (Ål), Kirsten Appfjell-Eira, Guovdageainnu johttisápmelaččaid listu (Gjl), Per A. Bæhr ja Sáme sosialdemokráhtalasj belludak (SSP.)
, Anders Urheim
, Anders Urheim
Forslag 1:
Vuosttaš cealkagis sihkkojuvvo: “ sámiid iežaset eavttuid vuođul ”
Strykes i første setning: “ på samenes egne premisser ”
§ 3 Rievdadusat meahcceeatnamiid ávkkástallamis Finnmárkku fylkkas
Tillegg til 6. ledd: “ som ikke er i samsvar med vedtatt arealplan. ”
Lasáhus guđát teakstaoassái: “ mat eai dávis mearriduvvon areálaplánii. ”
§ 4 Overordnede prinsipper for vurderingen
§ 4 Bajimuš árvvoštallanprinsihpat
Hele § 4 endres til: Ved vurderingen av hvilke virkninger vedtaket vil kunne få for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv, skal det tas hensyn til de kulturelle særegenhetene som ligger til grunn for den tradisjonelle samiske bruken av meahcci / utmark.
Olles § 4 rievdaduvvo leat ná: Go galga árvvoštallat movt mearrádus sáhttá váikkuhit sámi kultuvrii, boazodollui, meahcceávkkástallamii, ealáhusaide ja servodateallimii, galget sámi árbevirolás meahcceávkkástallama erenoamášvuođat ja kultuvrralaš erohusat vuhtiiváldojuvvot.
Det planlagte tiltaket må vurderes opp mot den bruken samiske utmarksbrukere har av det aktuelle området, og de konsekvensene det vil få for denne bruken.
Plánejuvvon doaibmabiju ferte vuos árvvoštallat dan ektui makkár meahcástallanvuogit sámi meahcásteddjiin leat juste dan guovllus, ja makkár váikkuhusat doaimmas leat sin meahcásteapmái.
Dette gjelder blant annet ved regulering av vassdrag, etablering av vindkraftparker, større sports- og fritidssentre, gruvedrift eller annen lignende utnyttelse av ikke fornybare ressurser. ”
Dát guoská earret eará čázádatmuddemiidda, bieggamillorusttegiid ásaheapmái, stuorát valáštallan- ja astoáigeguovddážiidda, ruvkedoibmii dahje eará sullasaš ođasmuvvi resurssaiguin ávkkástallamii.
§ 7 Særlig om virkninger for samisk kultur og samfunnsliv
§ 7 Erenoamáš váikkuhusat sámi kultuvrii ja servodateallimii
Tillegg til siste ledd tilføyes ordet " varige " foran " arbeidsplasser ".
Maŋimuš teakstaoassái lasihuvvo " bissovaš " ovddabeallái sáni " bargosajiid ".
§ 8 Berørte samiske interessers aktive deltakelser i beslutningsprosessen
§ 8 Guoskevaš sámi beroštumit galget duođalaččat beassat searvat mearridanprosessii
Siste setning strykes og erstattes med: “ Siidaer, og andre parter skal varsles i samsvar med forvaltningsloven. ”
Maŋimuš cealkaga sadjái biddjojuvvo: “ Siiddaide ja eará oasálaččaide galgá dieđihit hálddahuslága mielde. ”
Endres til: “ å tilrettelegge høringsfrister og møtevirksomhet slik at reindriftsutøvere, utøvere av kombinasjonsdrift og andre som befinner seg i meahcci / utmark over lengre perioder får en reell mulighet til å uttale seg. ”
Rievdaduvvo leat ná: “ láhčit gulaskuddanáigemeriid ja čoahkkindoaimma nu ahte boazodoallit, lotnolasealáhusbargit ja earát geat leat meahcis guhkkit áiggi ožžot duohta vejolašvuođa buktit cealkámuša. ”
Forslag 7:
Evttohus 7:
Det vedtas et romertall II om fremtidig evaluering av retningslinjene.
Njuolggadusaid evalueren boahtteáiggis šaddá leat mearrádus II romalaš loguid mielde ja ieš njuolggadusat leat dalle mearrádus I romalaš loguid mielde.
Selve retningslinjene vil da bli et romertallsvedtak I. Vedtak får følgende ordlyd:
Mearrádus čuodjá ná:
” Det er viktig at retningslinjene virker etter sin hensikt og oppnår tilfredsstillende innflytelse på forvaltningen av meahcci / utmark i Finnmark fylke.
” Deaŧalaš lea ahte njuolggadusat váikkuhit daid ulbmila mielde ja šaddá dohkálaš váikkuhanfápmu meahcceeatnamiid hálddašeapmái Finnmárkku fylkkas.
Sametinget legger til grunn at man foretar en fortløpende vurdering av retningslinjene.
Sámediggi bidjá vuođđun ahte njuolggadusat árvvoštallojuvvojit oktilassii.
Retningslinjene må imidlertid ha virket i noe tid før det er tilstrekkelig grunnlag til å foreta en fullgod evaluering av virkningene.
Dattetge fertejit njuolggadusat leat doaibman muhtun áiggi ovdalgo lea doarvái buorre vuođđu albmaláhkai evalueret váikkuhusaid.
Sametinget mener derfor at retningslinjene bør evalueres i løpet av Sametingsperioden 2009 – 2013.
Danne oaivvilda Sámediggi ahte njuolggadusaid berre evalueret sámediggeáigodagas 2009 – 2013.
Ved evalueringen må det tas hensyn til at retningslinjene bare er en av flere offentlige reguleringer av arealbruk og næringsutvikling i Finnmark.
Evalueremis ferte vuhtii váldit ahte njuolggadusat leat dušše okta oassi mainna almmolaččat muddet areálageavaheami ja ealáhusovddideami Finnmárkkus.
Det vil derfor være ønskelig å vurdere effekten av offentlige reguleringer hver for seg og i sammenheng.
Danne lea sávahahtti árvvoštallat almmolaš muddemiid váikkuhusa sierranassii ja bálddalagaid.
En slik gjennomgang vil være nyttig for å få et samlet bilde av de konsekvensene offentlige reguleringer har for arealbruk og næringsutvikling i Finnmark ”
Dán lágan geahčadeapmi lea ávkkálaš danne vai oččošeimmet ollislaš gova almmolaš muddemiid váikkuhusain areálageavaheapmái ja ealáhusovddideapmái Finnmárkkus. ”
Komiteen har for øvrig ingen forslag eller merknader til saken og tilrår Sametinget å vedta følgende:
Lávdegottis eai leat eanet evttohusat dahje mearkkašumit áššái ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat:
Sametinget støtter for øvrig Sametingsrådets forslag til innstilling.
Muđui doarju Sámediggi Sámediggeráđi árvalusevttohusa.
Forslag 8, representant Isak Mathis O. Hætta og representant Janoš Trosten, Fastboende liste og Klar samisk Røst
Evttohus 8, áirras Isak Mathis O. Hætta, Daloniid Listtu ja áirras Janoš Trosten Čielga Sámi jietna
Sametingets retningslinjer etter finnmarksloven §4
Sámedikki njuolggadusat finnmárkkulága §4 vuođul
Tillegg til 4 avsnitt: Men hus, hytte og gammebygging og lignende i forbindelse med utmarksnæring, høsting og område tilhørlighet vil ikke kunne defineres som endret bruk.
Lasáhus 4. teakstaoassái: Muhto viesso-, barta- ja goahtehuksen ja sullasaš meahcceealáhusaid, ávkkástallama ja guvlui gullevašvuođa oktavuođas ii sáhte meroštallojuvvot rievdan ávkkástallamin.
Sametinget mener at små anlegg som en del av samisk reiseliv ikke kan tolkes som endret bruk.
Sámediggi oaivvilda ahte smávva rusttegat mat leat oassin sámi mátkkoštusealáhusas eai sáhte dulkojuvvot rievdaduvvvon ávkkástallamin.
Under § 3 i 5 avsnitt stryker siste setning.
§ 3 vuolde, 5. teakstaoasis sihkkojuvvo maŋimuš cealkka.
Fra ” videre vil fastlegging av barmarks … … … … … …. endret bruk.
Mii álgá ná ” Dasto sáhttá … ja nohká ná ”... leat meahcceávkkástallama rievdadeapmi.
Fordi at Sametinget har tillit til lokale myndigheter i denne saken.
Danne go Sámedikkis lea luohttámuš báikkálaš eiseválddiide dán áššis.
Under § 7 stryke følende: Hele siste avsnitt strykes Fra ” I vurderingen om planlagt tiltak om endret bruk … …... den aktuelle området.
§ 7 vuolde sihkkojuvvo čuovvovaš: Olles maŋimuš teakstaoassi sihkkojuvvo. Mii álgá ná ” Go árvvoštalla... ja nohká ná ”... searvodat eallimii guoskevaš guovllus. ”
Dette vil føre til problemer og vanskelighet for enkeltpersoner, små bedrifter og kommuner.
Dát buktá čuolmmaid ja váttisvuođaid ovttaskas olbmuide, smávva fitnodagaide ja gielddaide.
Forslag 9, representant Toril Bakken, Finnmarkslista
Evttohus 9, áirras Toril Bakken, Finmárkolistu
Retningslinjer for endret bruk av utmark
Njuolggadusat rievdaduvvon meahcceávkkástallamii
Innledning: Retningslinjenes skal sikre at offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen foretar forsvarlig vurdering av virkningene av endret bruk av utmark har for den samiske befolkningen, som fremgår av Finnmarksloven §§ 4 og 10.
Álggahus: Njuolggadusaiguin galgá sihkkarastojuvvot ahte almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat dohkálaččat árvvoštallet rievdaduvvon meahcceávkkástallama váikkuhusaid sámi álbmogii, nugo ovdanboahtá Finnmárkkulága §§ 4 ja 10.
Retningslinjenes intensjon er ivareta tradisjonell samisk utmarksbruk, næring og kultur, og anerkjenne nye næringer og ny teknologi som viktig del av den samiske kulturen.
Njuolggadusaid ulbmil lea fuolahit árbevirolaš sámi meahcceávkkástallama, ealáhusa ja kultuvrra, ja dohkkehit ođđa ealáhusaid ja ođđa teknologiija deaŧalaš oassin sámi kultuvrras.
Finnmarksloven trådte i kraft 1. juli 1997.
Finnmárkkuláhka bođii fápmui suoidnemánu 1. b. 1997.
Det er fortsatt behov for justeringer og spesifiseringer i forhold til praktiseringen av Finnmarksloven.
Ain lea dárbu heivehallat ja válddahallat Finnmárkkulága geavahusa.
Som en start på varige og forsvarlige retningslinjer som ivaretar samisk næring og kultur i særdeleshet og Finnmarks befolkning generelt, vedtas derfor retningslinjer.
Bissovaš ja dohkálaš njuolggadusaid álgun mat fuolahit sámi ealáhusa ja kultuvrra erenoamážit ja Finnmárkku álbmoga oppalaččat, mearriduvvojit danne njuolggadusat.
For at retningslinjene skal ha noen verdi for Finnmarks befolkning, må de behandle forholdet mellom de ulike samiske næringer.
Jos njuolggadusain galgá leat makkárge árvu Finnmárkku álbmogii, de ferte oktavuohta iešguđet sámi ealáhusaid gaskkas gieđahallojuvvot.
§ 1 Formål og hovedprinsipp Sametingets retningslinjer skal ivareta de tradisjonelle samiske næringene i de områdene i Finnmark som har vært og er i samisk bruk, og samisk kultur og samfunnsliv.
§1 Ulbmil ja váldoprinsihppa Sámedikki njuolggadusat galget fuolahit árbevirolaš sámi ealáhusaid dain guovlluin Finnmárkkus mat leat leamaš ja leat sámi geavahusas, ja sámi kultuvrra ja servodateallima.
Retningslinjene skal sikre at det ikke skjer en negativ endret bruk av utmark i områder som er viktige for de tradisjonelle samiske næringene og den samiske kulturen.
Njuolggadusat galget sihkkarastit ahte rievdaduvvon meahcceávkkástallan ii šatta negatiivvalaš dain guovlluin mat leat deaŧalaččat árbevirolaš sámi ealáhusaide ja sámi kultuvrii.
I de tilfeller hvor det skjer endret bruk, skal dette ikke medføre fortrening fra området og tilgang til de ressurser som finnes der.
Dain oktavuođain go meahcceávkkástallan rievdaduvvo, de ii galgga dat buvttihit eretduvdima guovllus ja hehttehusaid daid resurssaid viežžamii mat gávdnojit doppe.
Mange områder har uklart skille mellom samisk, norsk og kvensk kultur- og næringsutøvelse, noe som skal hensyn tas i de vurderinger som gjøres.
Ollu guovlluin lea eahpečielga rádji sámi, dáža ja kvena kultur- ja ealáhusdoaibmama gaskkas, maid ferte vuhtii váldit dain árvvoštallamiin mat dahkkojuvvojit.
Likeverd mellom ulike samiske næringer og befolkningsgrupper, skal være grunnleggende prinsipp for vurderingen av virkninger for endret bruk av meahcci / utmark.
Dásseárvu iešguđet sámi ealáhusaid ja álbmotjoavkkuid gaskkas galgá leat vuođđoprinsihppa rievdaduvvon meahcceávkkástallama váikkuhusaid árvvoštallamii.
§ 2 Virkeområde Hva som anses som endret bruk av meahcci / utmark må avgjøres konkret i det enkelte tilfelle.
§2 Doaibmaguovlu Mii adnojuvvo rievdaduvvon meahcceávkkástallamin mearriduvvo konkrehta árvvoštallama vuođul juohke áššis.
Retningslinjene gjelder ikke innenfor rammen av tradisjonell utmarksbruk, jmf finnmarkslovens forarbeider, så lenge bruken ikke utvides til nye områder. ”
Njuolggadusat eai gusto árbevirolaš meahcceávkkástallama rámmaid siskkobealde, geahča finnmárkkulága ovdabargguid, nu guhká go ávkkástallan ii viiddiduvvo ođđa guovlluide.
Tradisjonell bruk ” og ” tradisjonell næring ” er ikke tillagt statisk forståelse av begrepet tradisjonell, og refererer like mye til bruk av området og ressursene, som til bruksområdet.
“ Árbevirolaš ávkkástallan ” ja “ árbevirolaš ealáhus ” dajaldagaid doahpagii árbevirolaš ii leat biddjojuvvon rievddakeahtes áddejupmi, ja čujuha seamma ollu guovllu ja resurssaid ávkkástallamii go geavahanguvlui.
§ 3 Virkninger for næring.
§ 3 Váikkuhusat ealáhusaide.
Samisk tradisjonell utmarksnæring, som reindrift, innlandsfiske, bærsanking, urte / plante / soppsanking, bufehold, jordbruk og andre tradisjonelle næringsformer har vært drevet i fredfullt samkvem i tidligere generasjoner, og det skal tilstrebes en fortsatt god kombinasjon og variasjon av tradisjonelle næringer i utmarka.
Sámi árbevirolaš meahcceealáhusaid, nugo boazodoalu, sáivačáhceguolásteami, murjema, urtasiid / šattuid / guobbariid čoaggima, šibitdoalu, eanadoalu ja eará árbevirolaš ealáhusvugiid leat ovddeš buolvvat doaimmahan soabalašvuođain, ja ain galgat geahččalit buori láhkai ovttastahttit iešguđelágan árbevirolaš ealáhusaid meahcceeatnamiin.
De tradisjonelle samiske utmarksnæringer er likestilte og likeverdige i vurderingen.
Árbevirolaš sámi meahcceealáhusat leat ovttadássásaččat ja ovttaárvosaččat dán árvvoštallamis.
Reindriften har særegne rettigheter som fremgår av Finnmarksloven, Plan- og bygningsloven og Reindriftsloven og annet lovverk.
Boazodoalus leat sierralágan vuoigatvuođat mat bohtet ovdan Finnmárkkulágas, Plána- ja huksenlágas ja Boazodoallolágas ja eará lágain.
Samiske næringer er avgjørende for fortsatt sterk samisk kultur og samfunnsliv.
Sámi ealáhusat leat áibbas deaŧalaččat dasa ahte bisuhit sámi kultuvrra ja servodateallima nanusin.
Ved nye naturnæringer i utmarka skal disse vurderes ut fra prinsippet om likeverd.
Jus leat ođđa luondduealáhusat meahcceeatnamiin, galget árvvoštallojuvvot dásseárvoprinsihpaid vuođul.
Ved uenighet mellom ulike typer samiske næringer, skal alle parter høres.
Soahpameahttunvuođa oktavuođas iešguđet sámi ealáhusšlájaid gaskkas, galget buot bealit guldaluvvot.
Man skal så langt det er mulig finne løsninger som alle parter kan akseptere, og lete etter reelle alternativer om det viser seg umulig å drive ulike næringsformer innenfor samme områder.
Nu guhkás go vejolaš galgá gávdnat čovdosiid maid buot bealit sáhttet dohkkehit, ja galgá geahččalit gávdnat duohta molssaeavttuid jus čájehuvvo veadjemeahttumin doaimmahit iešguđetlágan ealáhusvugiid seamma guovlluin.
Der hvor det er mulig, skal nye naturnæringer innlemmes i den tradisjonelle utmarksbruken.
Ođđa luondduealáhusat galget váldojuvvot mielde árbevirolaš meahcceávkkástallamii doppe gos lea vejolaš.
§ 4 Virkninger for samisk kultur, naturbruk og samfunnsliv Det skal legges vekt på hvilken virkning endringen vil ha for samisk kultur, naturbruk og samfunnsliv.
§ 4 Váikkuhusat sámi kultuvrii, luonddudollui ja servodateallimii Váikkuhusat sámi kultuvrii, luonddudollui ja servodateallimii galget deattuhuvvot.
Det må legges særlig vekt på virkningene for områder som anses som nødvendige og viktig for samenes tradisjonelle naturbruk, kultur og samfunnsliv.
Ferte erenoamážit deattuhit váikkuhusaid daidda guovlluide, mat adnojuvvojit dárbbašlažžan ja deaŧalažžan sámiid árbevirolaš luonddudollui, kultuvrii ja servodateallimii.
Det gjelder blant annet tradisjonelle jakt- og fangstområder, fiskeplasser, multemyrer, sennagressplasser og andre steder av spesiell verdi for samisk kultur og naturbruk.
Dát guoská erenoamážit árbevirolaš bivdoguovlluide, guolástansajiide, luomejekkiide, gámasuoidnesajiide ja eará sajiide main lea erenoamáš árvu sámi kultuvrii ja luonddudollui.
§ 5 Krav til begrunnelse Som et ledd i begrunnelsen av vedtak i samsvar med gjeldende forvaltningsregler, bør offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen redegjøre for hvordan virkningene av samisk kultur mv. har vært vurdert.
§5 Vuođustangáibádusat Oassin mearrádusaid vuođustussii gustovaš hálddašannjuolggadusaid vuođul, berrejit almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat selvehit makkár váikkuhusat sámi kultuvrii jd. leat árvvoštallojuvvon.
Det bør også redegjøres for hvem som har kommet med uttalelser og forklaringer og for øvrig deltatt i saksforberedelsen på vegne av samiske interesser.
Berre maid čilget gii lea buktán cealkámušaid ja čilgehusaid ja muđui searvan áššeráhkkaneapmái sámi beroštumiid beales.
§ 6 Ikrafttredelse og fastleggelse av endelige retningslinjer. Retningslinjene trer i kraft 1. juli 2007.
§6Loahpalaš njuolggadusaid fápmuiboahtin ja mearrideapmi Njuolggadusat bohtet fápmui suoidnemánu 1. b. 2007.
De erstatter sametingets midlertidige retningslinjer vedtatt 1. juni 2006.
Dat bohtet Sámedikki 01.06.06 mearridan gaskaboddosaš njuolggadusaid sadjái.
Merknad 1, Samefolkets parti, representant Terje Tretnes
Mearkkašumit 1, Sámi álbmot Bellodat áirras Terje Tretnes
“ Videre vil fastlegging av barmarksløyper utenfor de tradisjonelle ferdselsveiene og dispensasjonspraksis i saker om barmarkskjøring kunne innebære endret bruk ”
” Dasto sáhttá leat bievlamáđiijaid ráhkadeapmi olggobealde árbevirolaš johtolagaid ja dispensašuvdnageavahus bievlavuodjenáššiin leat meahcceávkkástallama rievdadeapmi. ”
Så lenge dispensasjonspraksisen er knyttet til tradisjonell høsting og innenfor rammene av tradisjonell utmarksbruk av meahcci skal ikke avsnittet som det henvises til ovenfor brukes til en evt. avslag alene, selv om dette kan gjelde flere enkeltsøknader i et område fra en kommune.
Nu guhká go dispensašuvdnageavahus čatnasa árbevirolaš ávkkástallamii ja lea árbevirolaš meahcceávkkástallama rámmaid siskkobealde, de ii galgga teakstaoassi masa čujuhuvvo bajábealde geavahuvvot vejolaš biehttaleapmái okto, vaikko dat sáhttá guoskat máŋgga ovttaskasohcamii gieldda guovllus.
Videre må ikke praksis vedr. vedteigseddel som dispensasjon heller berøres og vurderes etter dette.
Dasto ii galgga dispensašuvdnageavahus mii addojuvvo muorračuohppamii maid guoskkahuvvot ja árvvoštallojuvvot dan mielde.
Merknad 2, Finnmarkslista, representant Toril Bakken
Mearkkašumit 2, Finmárkolistu áirras Toril Bakken
Finnmarksloven trådte i kraft for snart et år siden, og har skapt stor utrygghet hos den samiske og norske befolkning.
Dál lea measta jahki gollan dan rájes go Finnmárkkuláhka doaibmagođii, ja dat lea dagahan olu balu sihke sámi ja dáčča álbmoga gaskkas.
Mange er usikker på hvordan saker vil behandles med utgangspunkt i Finnmarksloven, og det er uttrykt bekymring for at man har gitt fordeler til enkelte samiske grupper fremfor andre.
Oallugat leat eahpesihkkárat dan ektui ahte movt áššit meannuduvvojit Finnmárkkulága vuođul, ja leat vuorjašuvvan das go muhtun sámi joavkkut leat ožžon ovdamuniid ja earát fas eai.
Finnmarksloven gir samene og samisk næring og kultur særlige rettigheter – deres kultur skal hensyn tas spesielt.
Finnmárkkuláhka addá sápmelaččaide ja sámi ealáhusaide ja kultuvrii earenoamáš vuoigatvuođaid – sin kultuvra galgá earenoamážit vuhtiiváldojuvvot.
Men, Finnmarksloven sier ingenting om hvordan en sak skal behandles når det er interessekonflikter mellom ulike samiske interesser.
Muhto, Finnmárkkuláhka ii namut maidege dan birra movt áššit galget meannuduvvot jus lea riidu beroštumiid alde iešguđet sámi joavkkuid gaskkas.
Det blir da opp den enkelte saksbehandler å tolke hvordan man ønsker å vektlegge de ulike samiske interesser.
Dalle šaddá juohke áššemeannudeaddji duohkái dulkot movt háliida deattuhit iešguđet sámi beroštumiid.
Samisk utmarksnæring og naturbruk har årtusenlange tradisjoner, og alle deler av utmarksnæringer har vært livsviktig for overlevelsen til det samiske folk.
Sámi meahcceealáhusas ja luonddugeavahusas lea árbevierru máŋga duhát jagi maŋos, ja buot bealit meahcceealáhusas leat leamaš heaggadehálaččat sámi álbmoga eallimii.
Reindrift, innlandsfiske, bærsanking, urtesanking, snarefangst og andre utmarksnæringer har levd side om side, og til sammen utgjort grunnlaget for samisk kultur og levesett.
Boazodoallu, sáivaguollebivdu, murjen, urtasiid čoaggin, gárdun ja eará meahcceealáhusat leat eallán giehtalagaid, ja leat oktiibuot dahkan vuođu sámi kultuvrii ja eallinvuohkái.
I flertallets forslag sier man ingenting om de ulike tradisjonelle utmarksnæringers vekting i forhold til hverandre.
Eanetlogu evttohusas ii daddjo mihkkege daid iešguđetlágan árbevirolaš meahcceealáhusaid mearkkašumiid birra nubbin nuppi ektui.
Når man ikke påpeker at disse er likeverdig, blir det opp til saksbehandler å tolke.
Go ii deattuhuvvo ahte dat leat ovttaárvosaččat, de šaddá áššemeannudeaddji ieš dan dulkot.
Om man så videre ser på forslaget som helhet, kan det ikke være tvil om at hensyn til reindriftsnæringa er viet atskillig større oppmerksomhet og detaljeringsnivå, enn andre utmarksnæringer.
Go dasto geahččá eanetlogu evttohusa ollislaččat, de ii sáhte eahpiditge ahte boazodoalu beroštumit leat mihá eanet ja dárkileappot vuhtiiváldojuvvon go eará meahcceealáhusat.
Det synes som reindriftsnæringen er prioritert foran alle andre næringer.
Orru leamen nu ahte boazodoallu lea vuoruhuvvon ovdalii buot eará ealáhusaid.
Dette er sterkt beklagelig, og i strid med intensjonen i Finnmarksloven og samenes oppfatning av likeverdi og respekt mellom ulike næringer.
Dat lea hirbmat váidalahtti, ii ge soaba oktii Finnmárkkulága áigumušain ja sápmelaččaid ipmárdusain iešguđet ealáhusaid ovttaárvosašvuođa ja árvvusatnima hárrái.
Retningslinjene slik de fremstår fra flertallets forslag, diskriminerer mellom samiske næringer, og er også diskriminerende for de næringer hvor kvinner tradisjonelt har vært i flertall, som bær- og urtesanking.
Nugo njuolggadusat ovddiduvvojit eanetlogu evttohusas, de dat vealahit sámi ealáhusaid ja vealahit maiddái daid ealáhusaid gos nissonolbmot árbevirolaččat leat leamaš eanetlogus, nugo muorje- ja urtosčoaggima.
Dette er Sametinget uverdig, og viser liten vilje til å bidra til å ivareta de samiske interessene.
Dat ii leat Sámediggái árvosaš, ja čájeha unnán áigumuša gozihit sámi beroštumiid.
I mange deler av Finnmark har samer, nordmenn og kvener levd side om side i utallige generasjoner, og det er svært vanskelig å skille mellom samisk, norsk og kvensk kultur, naturbruk og næringsutøvelse.
Olu báikkiin Finnmárkkus leat sápmelaččat, dáččat ja kvenat eallán bálddalagaid buolvvas bulvii, ja lea hirbmat váttis earuhit sámi, dáčča ja kvena kultuvrra, luonddugeavahusa ja ealáhusa.
Dette er ikke viet noe oppmerksomhet i retningslinjene, og kan bidra til ytterligere å svekke de små lokalsamfunn i Finnmark, i stedet for å bidra til at deres verdifulle bruk av utmarka videreføres.
Dat ii vuhtiiváldojuvvo njuolggadusain, ja dat sáhttá dagahit ahte Finnmárkku smávva báikkálaš servodagat raššot vel ain eanet, dan ovdii go váikkuhit ahte sin mávssolaš meahccegeavaheapmi jotkojuvvo.
Dette vil ikke bare gå utover den norske og kvenske befolkning, men også den samiske befolkningen som dette gjelder.
Dat ii čuoza dušše dáčča ja kvena álbmogii, muhto maiddái daidda sápmelaččaide geaidda dat guoská.
Vi beklager sterkt at Sametinget vedtar retningslinjer som gir mindre og ulik verdi til ulike befolkningsgrupper og næringer.
Mii šállošit garrasit ahte Sámediggi dohkkeha njuolggadusaid mat addet unnit ja iešguđetlágan árvvu iešguđet álbmotjoavkkuide ja ealáhusaide.
ŽNærings- og kulturkomiteens forslag 1 - 6 ble vedtatt med 37 stemmer mot 2 stemmer.
Ealáhus- ja kulturlávdegotti evttohus 1-6 mearriduvvui 37 jienain. 2 jienastedje vuostá.
ŽNærings- og kulturkomiteens forslag 7 ble vedtatt med 38 stemmer mot 1 stemme.
Ealáhus- ja kulturlávdegotti evttohus 7 mearriduvvui 38 jienain. 1 jienastii vuostá.
ŽNærings- og kulturkomiteens tilrådning ble vedtatt med 37 mot 2 stemmer.
Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui 37 jienain. 2 jienastedje vuostá.
ŽIsak Mathis O. Hætta og Jánoš Trostens forslag 8 ble forkastet med 37 stemmer.
Isak Mathis O. Hætta ja Jánoš Trosten evttohus 8 hilgojuvvui 37 jienain.
2 stemte for.
2 jienastedje beali.
ŽToril Bakkens forslag 9 ble forkastet med 37 stemmer.
Toril Bakken evttohus 9 hilgojuvvui 37 jienain.
1 Klemet Erland Hætta, saksordfører Toril Bakken
1 Klemet Erland Hætta, áššejođiheaddji Toril Bakken
I Sametinget vedtar følgende retningslinjer for vurdering av samiske hensyn ved endret bruk av meahcci / utmark i Finnmark, jf finnmarksloven § 4:
Sámediggi mearrida čuovvovaš njuolggadusaid sámi beroštumiid árvvoštallamii meahcceeatnamiid rievdaduvvon ávkkástallanvugiid oktavuođas Finnmárkkus, gč. finnmárkkulága § 4:
§ 1 Formål Retningslinjenes formål er å sikre at offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen foretar en grundig og forsvarlig vurdering av virkningene for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv før det treffes avgjørelse i saker om endret bruk av meahcci / utmark i Finnmark fylke.
Njuolggadusaid ulbmilin lea sihkkarastit ahte almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat vuđolaččat ja dohkálaččat árvvoštallet váikkuhusaid sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmái, ealáhusaide ja servodateallimii ovdalgo mearriduvvojit rievdadusat meahcceeatnamiid ávkkástallanáššiin Finnmárkku fylkkas.
Retningslinjene gjelder for statlige, fylkeskommunale og kommunale myndigheter samt Finnmarkseiendommens behandling av saker om endret bruk av meahcci / utmark i Finnmark fylke, jf. finnmarkslovens §§ 4 og 10.
Njuolggadusat gusket stáhtalaš, fylkagielddalaš ja gielddalaš eiseválddiide ja Finnmárkkuopmodahkii go meannudit áššiid meahcceeatnamiid ávkkástallama rievdadeamis Finnmárkku fylkkas, geahča finnmárkkulága §§ 4 ja 10.
Retningslinjene kommer ikke til anvendelse ved statlige, fylkeskommunale og kommunale myndigheters vedtak om endret bruk av meahcci / utmark som er i samsvar med vedtatt arealplan dersom retningslinjene ble fulgt under vedtakelsen av arealplanen.
Njuolggadusat eai geavahuvvo dalle go stáhta, fylkagielddalaš ja gielddalaš eiseválddit mearridit meahcceeatnamiid ávkkástallanvugiid rievdadeamis dávistettiin mearriduvvon areálaplánii ja go njuolggadusat leat čuvvojuvvon areálaplána mearrideamis.
Dette gjelder blant annet vedtak om salg, bortfeste eller bortleie av grunn eller rettigheter til grunn i meahcci / utmark, og tillatelser til å foreta endringer i vegetasjon og naturformasjonene gjennom nydyrking, beplantning og flatehogst som ikke er i samsvar med vedtatt arealplan.
Dát guoská earret eará vuovdin, láigohan dahje eanaláigohan dahje eanavuoigatvuođaid mearrádusaide meahcis, ja lobiide rievdadit meahcceávkkástallama šattuid nuppástuhttima, meahcceduovdagiid gilvima ja čuollamiiguin jalgema bokte mat eai dávis mearriduvvon areálaplánii.
I tilfelle det gjelder større endringer eller endret bruk av store områder som kan være av vesentlig betydning for samisk kultur, samfunnsliv, reindrift, utmarksbruk eller næringsliv, skal også Sametinget konsulteres, jf kgl. res 1. juli 2005 om konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget og ILO-konvensjon nr. 169 art. 6, 7 og 15.
Dalle go lea sáhka stuorát rievdademiin dahje stuorát guovlluid ákkástallama rievdadeamis main sáhttá leat stuorra mearkkašupmi sámi kultuvrii, servodateallimii, boazodollui, meahcásteapmái dahje ealáhusaide, galgá maid Sámedikkiin konsultrerejuvvot, geahča gonagaslaš resolušuvnna suoidnemánu 1.b.2005 konsultašuvnnaid hárrái stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki gaskka ja ILO-konvenšuvnna nr 169 artihkkaliid 6, 7 ja 15.
§ 5 Virkninger for samisk reindrift
§ 5 Váikkuhusat sámi boazodollui
§ 6 Særlig om virkninger for tradisjonell samisk utmarksbruk og næringsutøvelse
§ 6 Erenoamáš váikkuhusat árbevirolaš sámi meahcásteapmái ja ealáhusaide
§ 7 Særlig om virkninger for samisk kultur og samfunnsliv
§ 7 Erenoamáš váikkuhusat sámi kultuvrii ja ser vodateallimii
I vurderingen om planlagte tiltak om endret bruk medfører skade, ulempe eller fortrengsel for tradisjonell bruk, bør det legges vekt på om disse kompenseres ved tilrettelegging av nye varige arbeidsplasser, ved tilføring av kompetanse og ved bidrag til fordel for samisk kultur og samfunnsliv i det aktuelle området.
Go árvvoštallá movt plánejuvvon meahcceávkkástallama rievdadeami doaibmabijut vahágahttet, heađuštit dahje duvdilit eret árbevirolaš ávkkástallama, de berre deattuhit ahte sáhtášiigo dan buhtadit ođđa bissovaš bargosajiid láhčiimiin, gelbbolašvuođa viežžamiin ja ávkki bokte sámi kultuvrii ja servodateallimii guoskevaš guovllus.
§ 8 Berørte samiske interessers aktive deltakelse i beslutningsprosessen
§ 8 Guoskevaš sámi beroštumit galget duođalaččat beassat searvat mearridanp rosessii
Siidaer, og andre parter skal varsles i samsvar med forvaltningsloven.
Siiddaide ja eará oasálaččaide galgá dieđihit hálddahuslága mielde.
f) tilrettelegge høringsfrister og møtevirksomhet slik at reindriftsutøvere, utøvere av kombinasjonsdrift og andre som befinner seg i meahcci / utmark over lengre perioder får en reell mulighet til å uttale seg.
f) láhčit gulaskuddanáigemeriid ja čoahkkindoaimma nu ahte boazodoallit, lotnolasealáhusbargit ja earát geat leat meahcis guhkkit áiggi ožžot duohta vejolašvuođa buktit cealkámuša.
§ 9 Krav til begrunnelse
§ 9 Vuođustangáibádusat
§ 10 Sametingets uttalelse
§ 10 Sámedikki cealkámus
§ 11 Ikrafttredelse og fastleggelse av endelige retningslinjer
§ 11 Loahpalaš njuolggadusaid fápmui boahtin ja mearrideapmi
Det er viktig at retningslinjene virker etter sin hensikt og oppnår tilfredsstillende innflytelse på forvaltningen av meahcci / utmark i Finnmark fylke.
Deaŧalaš lea ahte njuolggadusat váikkuhit daid ulbmila mielde ja šaddá dohkálaš váikkuhanfápmu meahcceeatnamiid hálddašeapmái Finnmárkku fylkkas.
En slik gjennomgang vil være nyttig for å få et samlet bilde av de konsekvensene offentlige reguleringer har for arealbruk og næringsutvikling i Finnmark.
Dán lágan geahčadeapmi lea ávkkálaš danne vai oččošeimmet ollislaš gova almmolaš muddemiid váikkuhusain areálageavaheapmái ja ealáhusovddideapmái Finnmárkkus.
Behandlingen av saken ble avsluttet 24.05.07 kl. 16.20
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 24.05.07 dii.16.20
Originalspråk:
Vuođđogiella: Dárogiella
Sak 24/07 Plan- og bygningsloven
Ášši 24/07 Plána ja huksenláhka
Politisk nivåMøtedatoSaksnr.
Arkiivaáššenr..
Saken påbegynt torsdag 24.05.07 kl. 16.20
Meannudeamit
Nr. Dok. dato Avsender / MottakerTittel
Politihkalaš dássi Beaivi Áššenr..
23.04.07SametingsrådetSak R 060/07 19.03.01SametingetSak R 68/01 NOU 2001:7 Bedre kommunal og regional planlegging etter plan- og bygningsloven I – høring 25.02.04Sametinget Sak 007/04 NOU 2003:14 Bedre kommunal og regional planlegging etter plan- og bygningsloven II 23.04.07Miljøverndepartementet/Sametinget Utkast til plandel i plan- og bygningsloven – bestemmelser som har vært gjenstand for konsultasjoner mellom Miljøverndepartementet og Sametinget 23.04.07Miljøverndepartementet/Sametinget Sluttprotokoll fra konsultasjon 05.02.07Miljøverndepartementet/SametingetProtokoll/referat fra konsultasjonsmøte 31.01.07 31.01.07Miljøverndepartementet/SametingetProtokoll/referat fra konsultasjonsmøte 05.01.07 05.01.07Miljøverndepartementet/Sametinget Protokoll / referat fra konsultasjonsmøte 30.11.06 21.12.06Sametinget/MiljøverndepartementetPlan- og bygningsloven – posisjonsnotat 1 22.01.07Sametinget/MiljøverndepartementetPlan- og bygningsloven – posisjonsnotat 2
Ášši meannudeapmi álggahuvvui duorastaga 24.05.07 dii.16.20
II Forslag og merknader
I Mildosat
Sametingsrådets forslag til innstilling:
Nr.. Beaivi Geas / Geasa Namahus
Det vises til Miljøverndepartementets dokument av 23.04.07 med utkast til ny plandel av plan- og bygningsloven med merknader, samt omtale av samiske interesser. Det vises videre til Sametingsrådets vedtak i sak 060/07.
Plána- ja huksenlága plánaoasi evttohus – mearrádusat maid oktavuođas leat dollojuvvon konsultašuvnnat Birasgáhttendepartemeantta ja Sámedikki gaskkas 23.04.07 Birasgáhttendepartemeanta / Sámediggi
Loven anerkjenner dermed også tradisjonelle samiske utmarksnæringer.
Konsultašuvnna loahppabeavdegirji
Sametinget legger til grunn at eventuelle sluttbehandlinger i departementet av arealplaner der Sametinget har reist innsigelse skjer i henhold til Prosedyrer for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget.
05.02.07 Birasgáhttendepartemeanta / Sámediggi
Sametinget konstaterer at Sametingets innsigelsesmyndighet er et viktig skritt for å gjennomføre statens folkerettslige forpliktelser til konsultasjoner for tiltak av direkte betydning for samene og for offentligrettslig deltaking ved bruk, forvaltning og vern av naturressursene, jf. ILO-konvensjonen nr. 169 artikkel 6 og 15 nr. 1.
Beavedegirji / referáhta konsultašuvdnačoahkkimis 31.01.07 31.01.07 Birasgáhttendepartemeanta / Sámediggi
Sametinget konstaterer at det kan vedtas statlige planretningslinjer for sikringen av naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv og at slike planretningslinjer bare kan vedtas etter konsultasjoner med og samtykke fra Sametinget.
Beavedegirji / referáhta konsultašuvdnačoahkkimis 05.01.07 05.01.07 Miljøvernde Birasgáhttendepartemeanta partementet / Sámediggi Beavedegirji / referáhta konsultašuvdnačoahkkimis 30.11.06
Sametinget konstaterer at kommunene som planmyndighet skal sikre en aktiv medvirkning fra samiske lokalsamfunn og interesser i planprosessene i henhold til ILO-konvensjonen artikkel 6 og FN konvensjonen om sivile og politiske rettigheter av 1966 artikkel 27.
21.12.06 Sámediggi / Birasgáhttendepartemeanta
Sametinget framhever betydningen av at reindriftas arealbruk synliggjøres og styrkes i all planlegging med arealformålet ” Landbruks- natur- og friluftsformål, samt reindrift ” – LNFR-område.
Plána- ja huksenláhka– posišuvdnanotáhta 1
Sametinget forutsetter at de nye oppgavene som følger av ny plan- og bygningslov følges opp med en budsjettmessig styrking av Sametinget.
22.01.07 Sámediggi / Birasgáhttendepartemeanta
Sametinget vil framheve at det har vært gjennomført en god og effektiv konsultasjonsprosess med Miljøverndepartementet i denne saken.
Plána- ja huksenláhka – posišuvdnanotáhta 2
Sametinget forutsetter at det ikke foretas substansielle endringer i lovframlegget for de områder hvor det har vært ført konsultasjoner mellom Miljøverndepartementet og Sametinget.
II Evttohusat ja mearkašumit
Sametinget gir på denne bakgrunn sitt samtykke til lovforslaget til plandelen i ny plan- og bygningslov for de områder det har vært konsultert Det vises til Miljøverndepartementets dokument av 23.04.07 med utkast til ny plandel av plan- og bygningsloven med merknader, samt omtale av samiske interesser.
Čujuhit Birasgáhttendepartemeantta 23.04.07 beaiváduvvon dokumentii, mas mielde láhkaárvalus mearkkašumiiguin, ja válddahallan sámi beroštumiid birra.
Det vises videre til Sametingsrådets vedtak i sak 060/07.
Viidáset čujuhit Sámediggeráđi mearrádussii áššis 060/07.
Sametinget konstaterer at plandelen i ny plan- og bygningslov styrker ivaretakelsen av samiske interesser ved all arealplanlegging.
Sámediggi konstatere ahte plánaoassi ođđa plána- ja huksenlágas nanne sámi beroštumiid goziheami buot areálaplánema oktavuođas.
Alle planer etter plan- og bygningsloven skal ha som et formål å sikre naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Buot plánaid ulbmilin plána- ja huksenlága mielde galgá leat sihkkarastit luondduvuđđosa sámi kultuvrii, ealáhusaide ja servodateallimii.
Loven anerkjenner dermed også tradisjonelle samiske utmarksnæringer.
Láhka dohkkema dakko bokte maid árbevirolaš sámi meahcástanealáhusaid.
Sametinget vil framheve at loven innebærer en styrket anerkjennelse av Sametinget som forvalter av de samiske verdiene ved at Sametinget har myndighet til å reise innsigelse mot planer som svekker grunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Sámediggi deattuha ahte láhka dohkkeha nannoseabbot Sámedikki sámi árvvuid hálddašeaddjin go Sámedikkis lea váldi buktit vuosteákkaid plánaid vuostá mat raššudit / goaridit sámi kultuvrra, ealáhusaid ja servodateallima vuođu.