pere/sami_parallel huggingface dataset:
Likestillingsperspektivet er godt behandlet i språksenterets årsmeldinger fra 2008.
Dásseárvu lea bures čilgejuvvon giellaguovddáža 2008 jahkedieđáhusain.
Det legges ikke spesielt vekt på dette ved planleggingen av aktiviteter, men en kan i etterkant se at det en del tilbud hovedsakelig tiltrekker seg kvinner.
Doaimmaid plánemis gal eai deattut dan earenoamážit, muhto maŋŋil sáhttá oaidnit ahte muhtun fálaldagat gesset eanas nissonolbmuid.
De ansatte skulle gjerne tilby kurs i hard duodji, hvor det nok kunne rekrutteres flere menn, men det er i dag ikke mulig med de lokalene senteret har.
Bargit gal áinnas dáhtoše fállat garra duojis kurssiid, mat čohkkeše eanet dievdduid, muhto dan eai sáhte dahkat go guovddážis eai leat lanjat gos sáhttá bargat garra dujiin. Dásseárvu
Likestillingsperspektivet omtales også i årsmeldingene i forhold til ansatte og styret.
namuhuvvo maid jahkedieđáhusain go guoská bargiide ja stivrii.
Blant de timebetalte ansatte er det en stor overvekt av kvinner, ellers er kjønnsbalansen god.
Bargit mat bálkáhuvvojit diimmuid mielde bargin, leat eanas nissonolbmot, muđui gal leat nissonolbmot ja dievddut oalle dássálaga.
2.7 Vurdering
2.7 Árvvoštallan
Som det første samiske språksenteret i landet, har Porsanger en spesiell plass og betydning for de som skulle komme etterpå.
Porsáŋgu lea earenoamáš dan dáfus ahte dohko ásahuvvui vuosttaš sámi giellaguovddáš olles riikkas, ja danin das lea maid earenoamáš sadji ja mearkkašupmi daidda geat čuvvo maŋis. Mii árvvoštallat
Vi vurderer at språksenterets etablering og virksomhet over 18 år har
ahte giellaguovddáža ásaheapmi ja badjel 18 jagi doaibma lea váikkuhan ahte leat šaddan buoret gierdavašvuohta sámiide Porsáŋggus, ja ii oktage dárbbaš šat čiegadit iežas sámi ruohttasiid.
skapt en større aksept for det samiske i Porsanger, og det er ingen som lenger behøver å skjule sine samiske røtter. Unge folk er også nysgjerrige på det samiske, og de siste årenes satsing på tiltak rettet mot barn og unge har vært berettiget.
Nuorrageardi dáhttu maid mielas oahppat eambbo sámivuođa birra, ja danin lea ge hui ávkkálaš dat maid maŋemus jagiid leat dahkan guovddážis, go leat nannen doaimmaid mat leat mánáid ja nuoraid várás.
En viktig utfordring for språksenteret framover blir å støtte opp om samiskopplæring i barnehage og skole, både for å hindre frafall og stimulere flere foreldre til å velge samisk opplæring for sine barn.
Dehálaš hástalus giellaguovddážii boahtteáiggis lea doarjut sámegieloahpahusa mánáidgárddis ja skuvllas, sihke danin vai oahppit eai heaitte sámegielain, ja maiddái danin vai váhnemat movttáskit válljet sámegieloahpahusa iežaset mánáide.
status og fått deltakere som bruker kompetansen i sitt arbeid.
Guovddáža giellakursset leat ožžon alit árvvu danin go addet gelbbolašvuođačuoggáid, ja go leat nagodan háhkat oasseválddiide gelbbolašvuođa maid sii geavahit iežaset bargguin.
Senteret ser likevel ut til å ha stagnert litt i forhold til å nå ut mot nye brukergrupper, og har nok behov for en mer aktiv, utadrettet virksomhet som gjør tilbudene mer synlige i samfunnet, også utenfor senterets lokaliteter.
Liikká orro guovddáš dego bisánan ovttasadjái, ii ge oro olaheamen ođđa geavaheddjiid, ja orro dárbbašeamen šaddat eanet aktiivan, olggosguvlui doaibmi ásahussan mii buorebut oainnusindahká fálaldagaidis servodagas, olggobealde guovddáža lanjaid.
Kommunen har som eier tatt noen nye grep for å bedre kunne utnytte den kunnskapen som finnes i språksenteret, og sikre at alle kommunale avdelinger har kunnskap om tilbudene og kan definere sine behov inn til språksenteret.
Gielda mii oamasta guovddáža lea gal bargan juoidá dan hárrái ahte geavahit buorebut gelbbolašvuođa mii giellaguovddážis lea, ja vai sihkkarastá ahte buot
Det er også verdt å merke seg at språksenteret ikke har en regional aktivitet utenfor Porsanger
ossodagat gielddas dihtet makkár fálaldagat gávdnojit ja máhttet čilget iežaset dárbbuid giellaguovddážii.
kommune. Dette på tross av at flere nabokommuner mangler språksentre og ikke har et slikt tilbud.
Sáhttá mearkkašit ahte giellaguovddážis eai leat doaimmat viidábut go Porsáŋggu gielddas, vaikko vel leat ge máŋga ránnjágieldda gos váilot giellaguovddážat ja gos ii leat diekkár fálaldat.
Kurs som tilbys i Porsanger har deltakere fra nabokommunene som reiser inn.
Ránnjágielddain bohtet oasseválddit kurssiide mat lágiduvvojit Porsáŋggus.
At tilbudene kjøres på dagtid, kan imidlertid begrense en slik deltakelse.
Diekkár searvama sáhttá aŋkke goahcat dat go kursset lágiduvvojit beaivet.
Vi vurderer at en større fleksibilitet både i forhold til tilbud på kveldstid og kurs på andre steder utenfor Lakselv, kan tiltrekke seg andre brukergrupper og kanskje flere brukere.
ahte sáhtášii fállat kussiid maiddái eahkes ja maiddái eará báikkiin go Leavnnjas. De soaittáše olahit ođđa joavkkuid ja vejolaččat maid ođđa geavaheddjiid.
3.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret
3.1 Duogáš dasa manne giellaguovddáš ásahuvvui
Kåfjord kommune i Troms har lange tradisjoner med sjøsamisk bosetning, men kulturen og språket var i ferd med å forsvinne, og etter krigen var det få som brukte språket til daglig.
Gáivuona suohkanis Romssas lea guhkes áiggi mearrasámi árbevirolaš ássan, muhto kultuvra ja giella lei jávkagoahtán, ja maŋŋel soađi eai lean gallis geat hupme sámegiela beaivválaččat.
Alt i 1983 ble deler av kommunen innlemmet i virkeområdet for Samisk utviklingsfond, og da kommunen kom med i forvaltningsområdet for samisk språk i 1992, var det den av de opprinnelige forvaltningskommunene
Juo 1983:s bođii oassi suohkanis mielde Sámi ovddidanfoandda doaibmaguvlui, ja suohkan searvvai sámegiela hálddašanguvlui 1992:s. Gáivuotna lei dat suohkan vuosttaš hálddašansuohkaniin gos dáruiduhttin lei
hvor fornorskningen hadde nådd lengst.
eanemus vahágahttán.
Kommunen måtte ta grep for å ta språket tilbake.
Suohkan fertii oalle garra bargguid čađahit oažžun dihtii giela ruovttoluotta.
Flere tiltak ble satt i verk, som å opprette en språkkonsulentstilling i kommunen, etablere samepolitisk utvalg, og samisk språksenter.
Ollu doaimmat ásahuvvo, nugo giellakonsuleanavirgi suohkanii, sámepolitihkalaš lávdegoddi ásahuvvui ja sámi giellaguovddáš.
I Porsanger ble det jobbet med en søknad til Samisk språkråd om støtte til et språksenter etter modell fra Wales, og ildsjelene i Porsanger kommune utvekslet erfaringer med Kåfjord kommune.
Porsáŋggus barge hábmet ohcamuša Sámi giellaráđđái gos áigo ohcat doarjaga ásahit sámi giellaguovddáža Wales málle mielde, ja Porsáŋggu áŋggirdeaddjit lonohalle vásáhusaid Gáivuona suohkaniin.
Det ble sendt en søknad til Samisk språkråd over samme lest som fra Porsanger, og disse to ble de første samiske språksentrene som så dagens lys i 1994.
Gáivuotna sáddii ohcamuša Sámi giellaráđđái seammaládje go Porsáŋgu, ja dasto die šadde ge guokte vuosttaš sámi giellaguovddáža mat ilbme 1994:s.
Det var altså primært kommunen som var pådriver i opprettelsen senteret, og språkkonsulenten gikk over til å bli den
Mii oaidnit ahte lei álgoálggos suohkan mii áŋggirdii oažžut guovddáža, ja giellakonsuleanta
første daglige lederen.
šattai ge guovddáža vuosttaš beaivválaš jođiheaddji.
Språksenteret ble etablert i Manndalen, bygda hvor det samiske språket har stått sterkest i kommunen, og hvor det etter hvert er bygd opp flere samiske institusjoner.
Giellaguovddáš ásahuvvui Olmmáivággái, dan gillái gos sámegiella lea nannoseamos olles suohkanis, ja gosa dađistaga huksejedje eanet sámi institušuvnnaid.
Senteret har leid lokaler hos Aja samiske senter, som etter hvert ble omorganisert til Senter for nordlige folk.
Guovddáš lea láiguhan lanjaid Ája sámi guovddážis, mii dađistaga maid ođđasis organiserejuvvui ja šattai Davvi álbmogiid guovddážin.
I 2011 ble nye ombygde lokaler innviet.
2011:s válde atnui ođđa bargolanjaid.
Her er språksenteret samlokalisert med Nord ‐ Troms museum, Samtidsmuseet for nordlige folk, Sametinget, NRK Sapmi, samisk bibliotek og Riddu Riddu ‐ festivalen.
Dien guovddážis lea giellaguovddáš ja maiddái Davvi ‐ Romssa musea, Davvi álbmogiid dálážiid musea, Sámediggi, NRK Sápmi, sámi girjerájus ja Riddu Riđđu ‐ festivála.
Manndalen skole (hvor over 70 % av elevene har samisk) og Fossen barnehage med samisk avdeling ligger i umiddelbar nærhet til språksenteret.
Olmmáivákki skuvla (gos badjel 70 % ohppiin lea sámegiella) ja Goržži mánáidgárdi leat maid das lahkosis giellaguovddáža.
Senteret har som hovedmålsetning å styrke bruken av og interessen for samisk språk, samt være en ressurs og kompetansesenter i språk‐ og kulturarbeid lokalt og regionalt.
Guovddáža váldoulbmil lea nannet sámegiela geavaheami ja oažžut eanet beroštumi sámegillii, ja dáhttu maid leat resursan ja gelbbolašvuođaguovddážin báikkálaš ja regionála dási giella‐ ja kulturbargguin.
3.2 Valg av organisasjonsform
3.2 Organiserenmálle válljen
Senteret er organisert som en avdeling i kommunen, men er fysisk adskilt ved at kommuneadministrasjonen er lokalisert til Olderdalen og språksenteret til Manndalen.
Guovddáš lea organiserejuvvon sierra suohkanossodahkan, muhto lanjat eai leat gal suohkanhálddahusas, mii lea Dálošvákkis ja giellaguovddáš lea Olmmáivákkis.
Organisatorisk ligger språksenteret i dag under Utviklingsavdelingen.
Giellaguovddáš lea čadnojuvvon Ovddidanossodahkii.
Det er en tett og daglig kontakt inn mot kommunens språkkonsulent, og språksentrets daglige leder deltar på etatsmøter.
Giellaguovddáš doallá lagas, beaivválaš gulahallama suohkana giellakonsuleanttain, ja beaivválaš jođiheaddji čuovvu etáhtačoahkkimiid.
Senteret har hatt en styringsgruppe oppnevnt av kommunestyret på 3 personer + språksenterets daglige leder og kommunens språkkonsulent.
Guovddážis lea leamaš stivrenjoavku mas ledje 3 áirasa + giellaguovddáža beaivválaš jođiheaddji ja suohkana giellakonsuleanta.
Modellen med styringsgruppe ble valgt for at
Sii válljejedje dakkár jođihanmálle mas lea stivrenjoavku danin vai
samfunnets interesser skulle ivaretas inn mot språksenteret, samt at det ville gi en viss avstand til kommuneforvaltningen og politisk nivå som ellers ville kunne bruke språksentret uten ekstern kontroll.
giellaguovddáš buorebut nákce vuhtiiváldit servodaga beroštumiid, ja seammás maid danin vai šaddá veaháš gaska suohkanhálddahussii ja politihkalaš dássái, mat muđui sáhtáše geavahit giellaguovddáža almmá olggobeale bearráigeahču haga.
Denne ordningen ble endret, og i januar 2012 ble styringsgruppa nedlagt, og språksenteret ble direkte underlagt kommunens samepolitiske utvalg.
Muhto dál leat dien ortnega nuppástuhtten, ja ođđajagimánus 2012 heaittihuvvui stivrenjoavku, ja giellaguovddáš biddjojuvvui njuolga suohkana sámepolitihkalaš lávdegotti vuollásažžan.
Årsaken til denne endringen var at de fleste medlemmer i styringsgruppa også satt i samepolitisk utvalg, et utvalg som behandler alle saker av relevans for språksenteret.
Sivvan dien nuppástuhttemii lei ahte eatnasat stivrenjoavkku lahtuin ledje maid mielde sámepolitihkalaš lávdegottis, mii lea lávdegoddi mii
Det var derfor lite hensiktsmessig å opprettholde et ekstra styringsnivå.
meannuda áššiid mat gusket giellaguovddážii. Danin lei dárbbašmeahttun doalahit liige stivrenorgána.
Informanter i språksenteret mener at nedleggelsen av styringsgruppa ikke har ført til noen praktiske endringer.
Giellaguovddáža informánttat oaivvildit ahte stivrenjoavkku heaittiheapmi ii leat mielddisbuktán makkárge praktihkalaš nuppástusaid.
Samepolitiskutvalg har siden 2007 hatt budsjettmessig ansvar for kommunens tospråklighetsmidler, derigjennom også kommunens bevilgninger til språksenteret.
Sámepolitihkalaš lávdegoddi lea 2007 rájes leamaš suohkana guovttegielatvuođadoarjaga bušeahttaovddasvástideaddji, ja nu lea ge maid leamaš giellaguovddáža juolludemiid ovddasvástideaddji.
I perioden 2007‐9 foregikk det en prosess mellom Sametinget, Troms fylkeskommune og Kåfjord kommune rundt omorganisering av Aja samiske senter til et AS.
Sámedikkis, Romssa fylkasuohkanis ja Gáivuona suohkanis lei bargomannolat 2007‐09 áigodagas, man ulbmil lea nuppástuhttet Ája sámi guovddáža organiserema oasussearvin (OS).
Her ble det vurdert om språksenteret skulle bli en del av den nye organisasjonen, men kommunen ønsket å beholde språksenteret som en
Dan oktavuođas árvvoštalle galggašii go giellaguovddáža maid váldit fárrui dien ođđa organisašuvdnii, muhto suohkan
kommunal avdeling.
hálidii doalahit giellaguovddáža suohkana ossodahkan.
Kommunen var redd for å miste mye av innflytelsen på hva språksenteret skulle jobbe med. De så også for seg at endringer kunne begrense muligheten til å utnytte senteret så
Suohkan balai massimis váikkuhanfámu, ahte ii šat beasa nu ollu mearridit maid giellaguovddáš galgá bargat.
fleksibelt som tidligere, og at tilbudet ville få en høyere kostnad.
Suohkan balai maid das ahte rievdan sáhtii mielddisbuktit dan ahte ii šat sáhte guovddáža geavahit nu álkit go ovdal, ja ahte fálaldagat sáhttet šaddat divraseabbon.
3.3 Språksenterets virksomhet
3.3 Giellaguovddáža doaibma
Språksenteret har vektlagt forskjellige satsinger over tid, noe som henger sammen med at behovene i kommunen har endret seg.
Giellaguovddáš lea áiggiid čađa deattuhan iešguđetlágan nannensurggiid, dađi mielde makkár dárbbut suohkanis ain leat áiggis áigái.
De første årene var arbeid mot elever med samisk i skolen prioritert.
Vuosttaš jagiid vuoruhedje sámegieloahpu skuvllas.
lærere, og språksenteret var både direkte inne i skolene med undervisning, og indirekte gjennom å heve kompetansen hos lærere.
Go suohkan šattai oassin sámegielaid hálddašanguvlui, de šaddagođii váttis gávdnat oahpaheddjiid geain leat buorre gelbbolašvuohta, ja giellaguovddáš lei ge skuvllain oahpaheamen, ja veahkehii maid oahpaheddjiid buoridit iežaset gelbbolašvuođa.
Etter hvert ble voksenopplæring stadig mer viktig, og spesielt skolering av kommunalt ansatte.
Dađistaga šattai eanet ja eanet dárbu rávisolbmuid oahpaheapmái, earenoamáš dárbu lei skuvlet suohkana bargiid.
Gjennom ulike kommunale støtteordninger og oppmuntring fra arbeidsgiver, har nettopp kommunalt ansatte utgjort en vesentlig del av deltakerne på språkkursene.
ja bargoaddiid movttiidahttimiin, leat ge suohkanbargit leamaš dehálaš oasseváldin giellakurssiin, ja doalahan kurseoasseválddiid logu badjin.
Denne kompetansen har vært viktig å ta med seg tilbake i kommunen slik at de ansatte kan møte samisktalende brukere.
Ja lea maid leamaš hui dehálaš oažžut sin fievrredit iežaset gelbbolašvuođa ruovttoluotta suohkanii, vai nákcejit gulahallat suohkana sámegielagiiguin.
Et eksempel som kan trekkes fram var muligheten til å ta samisk semesteremne i Kåfjord i 1997 (desentralisert fra Samisk høgskole) etter å ha deltatt på språksentret
Ovdamearkan sáhttá namuhit ahte lei vejolaš čuovvut sámegiel lohkanbadjeoahpu Gáivuonas 1997:s (Sámi allaskuvlla lávdaduvvon oahpahus), go ledje čađahan giellaguovddáža kurssiid.
kurs. Fra dette kullet tok 16 studenter eksamen, og mange av disse utgjør i dag grunnfjellet i språkkompetansen i skolen og forvaltningen ikke bare i Kåfjord, men også i nabokommunene.
Dain kurseoasseválddiin čađahedje 16 studeantata eksámena, ja máŋgasiin sis lea ge dál nanu giellagelbbolašvuohta, mii lea vuođđun sihke skuvllas ja hálddahusas, ii dušše Gáivuonas muhto
Ved Manndalen skole har over 70 % av elevene valgt opplæring i eller på samisk.
Olmmáivákki skuvllas leat badjel 70 % ohppiin válljen oahpu sámegielas dahje sámegillii.
Mange av disse har foreldre som ikke har fått språket overført fra sine foreldre, og heller ikke har hatt mulighet til å lære samisk i skolen.
Máŋgga oahppis leat váhnemat geat eai leat oahppan sámegiela iežaset váhnemiin, ja eai ieža ge leat ožžon vejolašvuođa oahppat dan skuvllas.
Foreldrene vil derfor ha vansker med å følge opp barna med samisklekser eller skape språkarenaer i hjemmet.
Danin lea váttis váhnemiidda čuovvut mánáid sámegiel leaksolohkama dahje diktit sin gullat sámegiela ruovttus.
Språksenteret har derfor hatt egne tiltak med språkstøtte rette mot
Danin leat giellaguovddážis leamaš sierra giellanannendoaimmat váhnemiidda, ja leat ávžžuhan sin čuovvut giellakurssiid mat leat buohkaid
foreldre, og disse er blitt oppmuntret til å delta på de generelle språkkursene.
várás.
Språksenteret støtter også opp om samiskundervisningen som blir gitt til barna i skolen gjennom arrangering av språkbad, og har et tett samarbeid med lærere, særlig ved Manndalen skole.
Giellaguovddáš doarju maid mánáid sámegieloahpahusa skuvllas, sii lágidit giellalávgumiid ja doalahit lagas ovttasbarggu oahpaheddjiiguin, earenoamážit Olmmáivákki skuvllas.
Fra 1997 har senteret utarbeidet et eget undervisningsmateriale.
1997 rájes lea guovddáš ráhkadan sierra oahppoávdnasiid.
Mye krefter er brukt for å gjøre dette tilgjengelig for andre, både lærere som jobber i skolen, andre språksentre, samt de som ønsker å bruke internett.
Sii leat geavahan ollu návccaid dasa ahte oažžut earáid maid geavahit dieid oahpponeavvuid, sihke oahpaheddjiid geat barget skuvllas, eará giellaguovddážiid ja sin geat hálidit geavahit interneahta.
En del av dette materialet er organisert som tematiske hefter.
Oassi diein oahpponeavvuin leat fáddágirjjážat.
Det er også utviklet en rekke nettbaserte spill som er
Leat maid ráhkaduvvon ollu neahttaspealut maidda sihke mánát ja earát liikojit hui
populære for barn og andre.
bures.
Språksenteret er direkte inne i kommunens barnehager hvor en satsing mot 5‐åringene og styrking av deres språkpraksis før skolestart er et viktig element.
Giellaguovddážis lea njuolggo ovttasbargu suohkana mánáidgárddiiguin gos okta sin deháleamos bargguin lea nannet 5‐jahkásaččaid giela ja nu ráhkkanahttit sin skuvlaálgimii.
Alle ansatte i kommunens barnehager er kurset av språksenteret i samisk kulturforståelse.
Giellaguovddáš lea lágidan kursse buot suohkana mánáidgárddiid bargiide sámi kulturipmárdusa birra.
Språksenteret leier inn folk som kjører jevnlige språkkafeer i Birtavarre, Manndalen, Storfjord.
Giellaguovddáš bálkáha oahpaheddjiid lágidit giellakafea Biertaváris, Olmmáivákkis ja Omasvuonas.
Dette er også nylig startet opp i Olderdalen.
Giellakafea lea maid aitto álggahuvvon Dálošvákkis.
Språkkafeene er møteplass og en arena for å bruke språket, og har vært populære.
geavahit, ja olbmot leat dasa liikon hui bures.
Det er mest eldre som benytter seg av tilbudet.
Leat eanas vuorasolbmot geat čuvvot dien fálaldaga.
Språkkursene som senteret har kjørt har endret seg en del ettersom behovene i kommunen har endret seg.
Guovddáža giellakursset leat nuppástuvvan dađi mielde go suohkana dárbbut leat nuppástuvvan.
Ved senterets oppstart var det svært få innbyggere og kommunalt ansatte som hadde forutsetninger for å gå i gang med tunge grammatiske kurs.
Dalle go guovddáš álggahuvvui, de ledje áibbas moattes suohkanássiin ja suohkanbargiin geat arve álgit kurssiide gos šaddá rahčat váttis grammatihkain.
De første kursene var derfor bare muntlige, så ble det lesekurs, og etter hvert ble det mer omfattende kurs som gikk over 200 timer.
Danin ledje ge vuosttaš kursset dušše hupmankursset, ja de šadde lohkankursset, ja dađistaga viiddidedje kurssiid nu ahte šadde kursen mat biste badjel 200 diimmu.
På 2000‐tallet har språkkursene Algu og Joatkka (begge på 200 timer) vært de viktigste tiltakene.
2000‐logus leamaš Álgu ja Joatkka giellakursset (goabbáge kurse lea 200 diimmu) deháleamis doaibman.
Gjennom et samarbeid med Universitetet i Tromsø kunne deltakerne registrere seg som studenter og
Ovttasbargguin Romssa universitehtain sáhtte oasseválddit
ta eksamen som ga mulighet til å fortsette på semesteremne.
čálihit iežaset studeanta ja čađahit eksámena mii rabai sidjiide vejolašvuođa beassat álgit sámegiela lohkanbadjeohppui.
Semesteremne har blitt tilbud over lyd‐ bilde studio til Kåfjord.
Lohkanbadjeoahppu lea fállojuvvon jietna ‐ govva studios Gáivuonas.
I 2008 la universitetet om sitt undervisningstilbud til 3‐årig Bachelor i samisk som fremmedspråk, og kursdeltakerne fra Kåfjord kunne ikke lenger knyttes opp mot dette og gis samme muligheter til å ta eksamen som tidligere.
2008:s rievdadii universitehta iežas oahppofálaldaga 3‐jagi Bacheloroahppun; sámegiella amasgiellan, ja de eai sáhttán šat Gáivuona kurseoasseválddit čadnot dat fálaldahkii ja oažžut seamma vejolašvuođa čađahit eksámena go ovdal.
Det var derfor knytet store forventninger til den 5‐ årige samarbeidsavtale mellom Samisk høgskole og Sametinget om voksenopplæring, og hvor det ble lagt opp til kompetansegivende kurs.
Danin ledje ge stuora vuordámušat 5‐jagi ovttasbargošiehtadussii maid ráhkadedje Sámi allaskuvllain ja Sámedikkiin rávisolbmuidoahpahusas, man vuođđun galge leat
Fra 2010 har språksenteret kjørt SAAL ‐ kurs for nybegynnere i samarbeid med Samisk høgskole.
2010 rájes lea giellaguovddáš lágidan SAAL ‐ kurssiid easkaálggahalliide ovttas Sámi allaskuvllain.
kursene Algu og Joatkka.
Diet kursset leat huksejuvvon seamma sisdollui go ovdalaš Álgu ja Joatkka kursset.
Studiet gir 15 studiepoeng, og stipend fra Sametinget.
Oahppu addá 15 oahppočuoggá, ja oažžu maid stipeandda Sámedikkis.
Kurset er i Kåfjord kjørt som et intensivkurs over 6 uker på dagtid med språksenterets folk som underviser, mens Samisk høgskole har tatt seg av det administrative arbeidet.
Kurse lea Gáivuonas lágiduvvon intensiivakursen mii bistá 6 vahku, ja lágiduvvo beaivet.
Da Samisk høgskole ikke lenger kunne prioritere videreføring av SAAL ‐ kurs i nordsamisk, ga ikke språksenteret seg, og fikk til en ordning der kursene kunne videreføres med språksenterets egne midler og ved at de tok ansvaret for administreringen selv.
Giellaguovddáža bargit leat oahpaheaddjin, ja Sámi allaskuvla lea doaimmahan hálddašanbarggu.
Etter SAAL2 kan deltakerne gå videre på semesteremne i Kautokeino eller Tromsø.
Go Sámi allaskuvla ii šat sáhttán vuoruhit SAAL ‐ kurssiid davvisámegielas viidáseappot, de ii vuollánan giellaguovddáš.
Ikke alle har
Sii jotke kursefálaldaga dan málle mielde ahte geavahedje iežaset ruđaid ja válde ieža
muligheten for å reise bort, og foretrekker et videre tilbud i Kåfjord.
hálddašanovddasvástádusa. Go lea čađahan SAAL2 kursse, de sáhttet sii geat kursse leat čuvvon joatkit lohkanbadjeoahpuin Guovdageainnus dahje Romssas.
Det er derfor gitt et kveldstilbud med fokus på det muntlige i kombinasjon med duodji og lesing av tekster for de som har deltatt på tidligere kurs.
Danin leat lágidan eahkesfálaldaga mas leat geavahan njálmmálaš giela duoji ja čállosiidlohkama oktavuođas, sidjiide geat leat čuvvon ovdalaš kurssiid.
Språksentret har både i SAAL ‐ kursene, men også i de tidligere Algu og Joatkka, satset en del på å bake inn praktiske, kulturelle aktiviteter, som duodji, i språkkursene, og har i begrenset grad kjørt egne tematiske kurs hvor disse aktivitetene har vært det bærende.
Giellaguovddáš lea sihke SAAL ‐ kurssiin ja ovdalaš Álgu ja Joatkka giellakurssiin bidjan
Det er også lagt vekt på at deltakerne skal få kunnskap om Kåfjordsamiske ord og uttrykk.
Lea maid deattuhuvvon ahte kurssiin galget oahppat Gáivuonsuopmana sániid ja dadjavugiid.
Språksenteret har gjort et viktig arbeid med å dokumentere denne dialekten gjennom ulike tematiske hefter med ordlister. Denne
Giellaguovddáš lea bargan dehálaš barggu go lea dokumenteren dien suopmana iešguđetlágan fáddagirjjážiin ja sátnelisttuin.
kunnskapen blir også formidler i kortere kurs som for eksempel mini ‐ kurs under den årlige Riddu‐ Riddu ‐ festivalen i Manndalen.
Diet máhttu gaskkustuvvo maid oanehis kurssiin nugo ovdamearkkadihte mini ‐ kurssiin mat leat Riddu ‐ Riđđu festivála oktavuođas Olmmáivákkis, mii lágiduvvo juohke jagi.
Det er også samlet inn samiske stedsnavn.
Leat maid čohkken sámegiel báikenamaid.
3.4 Rekruttering
3.4 Bargiid fidnen
Språksenteret har stort sett gjennom hele sin eksistens hatt 2 faste stillinger, som etter hvert ble styrket med en halv stilling til utvidet, regional virksomhet.
Giellaguovddážis leat goasii čađat dan áiggi go leamaš doaimmas leamaš 2 bissovaš virggi, ja dađistaga leat ožžon lassin beallevirggi man ulbml lea viididit guovddáža regionála doaimmaid.
De siste to årene har en halv stilling
Dan virggi vuođđuruhtadeaddji lea suohkan, mii juolluda liigedoarjaga virgái
knyttet til arbeid i barnehagene blitt lagt til senteret.
guovttegielatvuođadoarjagiin.
Stillingen er primært finansiert ved ekstrabevilgninger fra kommunens tospråklighetsmidler.
Guovddážis lea muhtun áiggiid leamaš váttis fidnet bargiid.
Senteret har til tider hatt vansker med å rekruttere ansatte, og særlig i en periode mellom 2006‐08 var situasjonen vanskelig hvor senteret var uten daglig leder.
Dilli lei earenoamáš váttis gaskal 2006‐08, dalle go guovddážis ii lean beaivválaš jođiheaddji.
Den kommunale språkkonsulenten måtte i denne perioden gå inn og utføre en del administrative oppgaver.
Dien áiggi šattai suohkana giellakonsuleanta doaimmahit guovddáža hálddašanbargguid.
De siste par årene har bemanningssituasjonen vært stabil, og kompetansen blant de ansatte anses for å være svært god av brukere utenfra.
Maŋemus jagiid gal lea bargiid dilli leamaš bissovaš, ja olggobeale guovddáža geavaheddjiid mielas lea guovddáža bargiin hui nanu gelbbolašvuohta.
Språksenteret har noen eksternt
Giellaguovddážis leat muhtun diibmomeriid mielde bálkáhuvvon bargiid maid.
ansatte på timebasis.
ránnjásuohkaniin.
Ut over dette har det meste av senterets virksomhet blitt utført av de fast ansatte.
Muđui gal leat guovddáža iežas bargit mat doaimmahit eanas oasi guovddáža bargguin.
3.5 Finansiering av virksomheten
3.5 Doaimma ruhtadeapmi
Språksenteret drev sin virksomhet i mange år som et prosjekt, og fikk ikke fast finansiering fra Sametinget før 2001 da grunntilskuddet ble etablert som en egen, fast ordning. Perioden som
Giellaguovddáš jođihii máŋga jagi iežas doaimma prošeaktan, ii ge ožžon bissovaš ruhtadeami ovdal 2001:s go Sámedikki vuođđodoarjja ásahuvvui sierra, fásta ruhtadanortnegiin.
prosjekt blir betegnet som krevende med en del usikkerhet.
Prošeakta áigodaga muitet gáibideaddji ja veaháš eahpesihkkaris áigin.
Kommunen har helt siden oppstarten bidratt med tospråklighetsmidler til finansiering av drifta.
Suohkan lea álggu rájes juo juolludan guovttegielatvuođadoarjaga giellaguovddážii.
I tillegg til det faste driftstilskuddet er det enkelte år bevilget ekstra midler til konkrete tiltak, enten fra tospråklighetsmidlene eller andre kommunale drifts‐ eller kulturmidler.
Lassin fásta doaibmadoarjagii lea suohkan muhtun jagiid juolludan liigedoarjaga dihto doaimmaide, juogo guovttegielatvuođadoarjagiin dahje eará
Fra 2006 ble det øremerket en halv stilling finansiert av Troms fylkeskommune for å utvide virksomheten utenfor Kåfjord kommune.
doaibma ‐ dahje kulturruđain mat suohkanis leat.
hadde vansker med å delta på språksentrets kurs på dagtid i Kåfjord da de ikke fikk fri med lønn.
Okta ákkain lei ahte ránnjásuohkana olbmuide lei váttis čuovvut giellaguovddáža kurssiid mat leat bargoáiggis Gáivuonas, danin go sii eai oaččo barggus friddja bálkkáin.
Midlene skulle derfor brukes til å kjøre kveldskurs i nabokommunene (Lyngen, Storfjord, Kvænangen).
Diet doarjja galggai ge dasto adnot lágidit eahkeskurssiid ránnjásuohkaniin (Ivgos, Omasvuonas, Návuonas).
De siste årene har denne aktiviteten blitt noe redusert, blant annet fordi Storfjord har fått sitt eget språksenter.
Maŋemus jagiid leat diet doaimmat geahpeduvvon, earet eará
De årlige driftsmidlene språksenteret får fra Troms fylkeskommune (kr. 253.000 i 2011) er et resultat av samarbeidsavtalen mellom fylkeskommunen og Sametinget.
Jahkásaš doaibmadoarjja maid giellaguovddáš oažžu Romssa fylkasuohkanis (kr. 253.000, 2011) lea boađus fylkasuohkana ja Sámedikki ovttasbargošiehtadusas.
I dag er de regionale oppgavene mer konsentrert rundt oversettelsesarbeid senteret utfører for fylket ved Nord ‐ Troms museum og arrangering av samlinger for elever med samisk i videregåendeskole.
Dál leat regionálabarggut eanas jorgalanbarggut maid giellaguovddážis barget fylkka ovddas Davvi ‐ Romssa museas, ja čoagganemiid lágideamit joatkkaskuvlaohppiide geain lea sámegiella.
Språksenteret i Kåfjord har valgt å legge det meste av sin virksomhet innenfor driftsbudsjettet med faste bevilgninger fra kommunen, Sametinget og fylkeskommunen.
maid ožžot suohkanis, Sámedikkis ja fylkasuohkanis.
Senteret har i begrenset grad søkt om eksterne midler til prosjektvirksomhet.
Guovddáš lea oalle unnán ohcan sierra ruđaid prošeaktadoaimmaide.
Dette er både et kapasitetsspørsmål i forhold til å utforme søknader, og i neste omgang å ha personressurser til å jobbe prosjektrettet.
Dat vuolgá sihke das ahte lea bargonávccain sáhka, ohcamušaid hábmen lea áddjás bargu, ja maiddái gáibida ollu barggu gávdnat olbmuid geat prošeaktadásis sáhttet bargat.
De personressursene som finnes i språksenteret har en primært valgt å bruke for å serve kommunens behov, gjennom språkkurs for voksne, men også ved å styrke det kommunale tilbudet til barn og
Giellaguovddáš lea válljen geavahit iežas resursaolbmuid bálvalit suohkana dárbbuid, lágidit giellakurssiid rávisobmuide, ja maiddái nannet suohkana fálaldagaid mánáide ja nuoraide.
3.6 Mål og effekter av virksomheten
3.6 Doaimma ulbmil ja beaktu
Senteret har i sin 18 års virksomhet gitt et imponerende antall personer kunnskap i samisk språk og kulturkunnskap.
Guovddáš lea ovdošanveara ollu olbmuide oahpahan sámegiela ja kulturmáhtu dan 18 jagis go leamaš doaimmas.
300 personer har gjennomgått språkkurs av lenger varighet.
300 olbmo leat čuvvon guhkebuš giellakurssiid.
I tillegg har senteret nådd aldersgrupper fra barnehage til eldre, skapt møteplasser gjennom språkkafe i flere bygder, og styrket tilbudet til barn med samisk i skolen.
Dasa lassin lea guovddáš olahan sihke mánáidgárddi ja vuorasolbmuid iežas fálaldagaiguin, lea ásahan giellakafea deaivvadanbáikin máŋgga gilis ja nannen mánáide sámegielfálaldaga skuvllas.
Kommunens ulike virkemiddelordninger har det
Suohkana iešguđetlágan váikkuhandoarjjaortnegat leat movttiidahttán ollugiid čuovvut giellaguovddáža kurssiid. Suohkan fállá
Blant annet tilbyr kommunen ansatte permisjon med lønn, gir lønnskompensasjon for foreldre og næringslivet, samt bidrar med stipend.
earet eará virgelobi bálkkáin, addá bálkábuhtadusa váhnemiidda ja ealáhusaide, ja juohká maid stipeanddaid.
Informanter i kommuneadministrasjonen og politisk nivå fremhever språksenteret som helt nødvendig for at Kåfjordsamfunnet har kommet dit det er i dag med stor aksept for det samiske.
Suohkanhálddahusa ja politihkalaš dási informánttat deattuhit ahte giellaguovddáš lea áibbas dehálaš ásahus Gáivuonas, dan haga ii livčče servodat vel joavdan dan dássái mas dál leat, ahte bures dohkkehit sámivuođa.
Fra et utgangspunkt med stor skepsis mot innlemmelsen i språkforvaltningsområdet, har de fleste innbyggerne forsonet seg med kommunens tospråklighet, og barn og ungdom er stolt over sin
Álggos eai orron olbmot hálideamen searvat giellahálddašanguvlui, muhto dál leat eanas suohkanássit dohkkehan dan ahte suohkan lea guovttegielalaš, ja mánát ja nuorat atnet
samiske bakgrunn.
hui árvvus iežaset sámi duogáža.
Språksenterets tilbud om språkbad i forbindelse med Riddu Riddu ‐ festivalen, blir fremhevet som et viktig tilbud.
Informánttat gesset maid ovdan man dehálaš fálaldat giellalávgun lea, mii láve leat Riddu ‐ Riđđu festivála oktavuođas.
Språksenteret har bygget opp språkkompetanse hos kommunalt ansatte, foreldre, næringsdrivende, og frivillige lag fra et nivå hvor få var i stand til å bruke språket, til at flere har blitt språkbærere og skaper nye arenaer for bruken av språket.
Giellaguovddáš lea huksen suohkana bargiide, váhnemiidda, ealáhusbargiide ja eaktodáhtolaš servviide giellagelbbolašvuođa.
Senteret har i årsrapportene rapportert på likestillingskriterier etter at Sametinget fremmet dette som et krav i 2009.
Guovddáš lea jahkedieđáhusain maid čállán raportta dásseárvoeavttuid birra, maŋŋel go Sámediggi bijai dan gáibádussan 2009:s.
Det rapporteres på styresammensetning, kjønnsfordeling blant faste og
Raporttain čilgejit man ollu nissonolbmot ja dievddut leat stivrrain ja bargguin; sihke fásta ja diibmobargit.
timeansattes. Kjønnsfordelingen er ganske lik, bortsett fra engasjerte på timebasis der det nesten bare er kvinner.
Sohkabeale juohku lea oalle jámma, earret diibmobargiid gaskkas, geat leat eanas nissonolbmot.
Det rapporteres ikke spesielt på kjønn blant kursdeltakere, og kjønnsfordelingen kan variere fra år til år.
Raporttain eai čále earenoamážit movt nissonolbmuid ja dievdduid juohku lea kurssiin, muhto dat sáhttá rievddadit jagis jahkái.
Noen år er det likt, andre år er kvinnene i stort flertall.
Muhtun jagiid leat hui dásset, eará jagiid leat ollu eanet nissonolbmot.
Senteret har ikke sett på dette som noe stort problem, de tilbyr kurs til de som melder seg på.
fállet kurssiid sidjiide geat dieđihit kurssiide.
Senteret har et eget evalueringsskjema for å måle brukertilfredshet ved kursenes avslutning.
Guovddážis lea sierra árvvoštallanskovvi masa kurssiid oassálastit galget kursse loahpas čállit man duhtavaččat sii ledje kurssiin.
Skjemaet er ganske generelt, og trenger i følge informanten ved språksenteret en oppdatering.
Skovvi lea hui oktageardán, ja giellaguovddáža informánttaid mielas livččii áigi dan ođasmahttet.
Informasjonen brukes til å tilpasse undervisningen etter deltakernes ønsker, og hvor det blir spurt om ulike elementenes vektlegging i kursene, hva de ønsker mer eller mindre av.
Dieđuid maid árvvoštallamiin ožžot, geavahit sii ávkin nu ahte besset oahpu láhčit oasseválddiid sávaldagaid mielde, ja gehččet maiddái maid leat hálidan deattuhit kurssiin dahje man birra hálidit eanet dahje eai nu ollu oahppat. Oasseválddit leat
Deltakerne har gitt tilbakemelding på at de setter pris på den praktiske tilnærmingen i språkkursene hvor språket læres gjennom en del kulturelle aktiviteter.
ruovttoluottadieđuin muitalan ahte liikojit dasa go giellakurssiin maiddái lea praktihkalaš bargomálle, gos giela sáhttá oahppat kulturdoaimmaid oasis maid.
Senteret foretar også en egenevaluering på slutten av årsmeldingen hvor det blir gjort opp en status for hva en har lykkes med, og hva senteret ikke har kommet i mål med.
Guovddážis lea maid iežas árvvoštallan jahkedieđáhusa loahpas, gos čállet mainna leat lihkostuvvan, ja maid guovddáš ii leat nagodan ollašuhttit.
3.7 Vurdering
3.7 Árvvoštallan
Språksenteret i Kåfjord er kanskje det av de ti som her undersøkes, som er sterkest er koblet opp mot den kommunale virksomheten, og hvor samhandlingen mellom kommune og språksenter er svært tett.
nannosepmosit čadnon suohkana doaimmaide, ja mas lea hui lagas ovttasbargu suohkaniin.
Senteret er fysisk adskilt fra kommunen, men det er en sterk VI.
Guovddáža lanjat eai leat gal suohkanhálddahusas, muhto sis lea hui garra MII.
‐ følelse der oppgaver løses i fellesskap.
‐ dovdu, ahte bargamušaid galget ovttas čoavdit.
Dette gir seg uttrykk i en fleksibilitet der tospråklighetsmidler kanaliseres til språksenteret hvis disse har den beste kompetansen til å utføre kommunale satsinger. Eksempel på dette er
Dan oaidná das go lea vejolaš guovttegielatvuođaruđaid sirdit giellaguovddážii jus doppe leat gelbbolašvuohta mii dárbbašuvvo vai suohkan nákce iežas nannendoaimmaid čađahit.
kommunens styrking av samisk språk og kultur i barnehagen organisert som en prosjektstilling lagt under språksenteret.
Ovdamearkan dasa lea ahte suohkana sámegiela ja kultuvrra nannendoaimmat mánáidgárddis leat organiserejuvvon prošeaktavirgin mii lea giellaguovddážis.
Språksenteret jobber primært innenfor ordinært driftsbudsjettet og søker i begrenset grad om eksterne prosjektmidler.
Giellaguovddáš doaimmaha eanas bargguid dábálaš jođihanbušeahta siskkobealde, ja ii oza nu beare dávjá olggobealde ásahusain prošeaktadoarjagiid.
Språksenteret har også konkrete kommunale oppgaver som oversettelse av kommunens nettsider, samt tolking.
Giellaguovddážis leat maid dihto barggut maid doaimmaha suohkana ovddas, nugo suohkana neahttasiidduid jorgaleapmi ja dulkon.
Senteret ser ut til å jobbe godt i forhold til kommunens behov og uttrykte ønsker i samfunnet, og er svært fleksible. Informanter i kommunen
Guovddáš orro hui bures bargamin suohkana dárbbuid ektui ja sávaldagaid ektui mat servodagas ain bohtet, ja guovddážis lea buorre heivehanmunni.
sier at språksenteret er spydspissen i kommunens tospråklighet.
Suohkaninformánttat lohket ahte giellaguovddáš lea sáitenjunni suohkana guovttegielatvuođa bargguin.
Språksentret i Kåfjord har sitt hovedfokus på voksenopplæring, og satser en del på å bake inn praktiske, kulturelle aktiviteter, som duodji, i språkkursene.
Gáivuona giellaguovddáš doallá váldo čalmmustahttima rávisolbmuid oahpahusas, ja bargá oalle muddui dan badjelii ahte seaguhit praktihkalaš bargguid ja kulturdoaimmaid, nugo duoji, giellakurssiide.
Senteret har i begrenset grad kjørt egne tematiske kurs slik vi ser ved andre språksentre.
Guovddáš lea unnán lágidan dakkár sierra fáddákurssiid nugo mii oaidnit eará giellaguovddážat leat dahkan.
En viktig årsak til dette er at kommunen har flere aktive husflidslag som tar unna denne typen aktiviteter.
Dehálaš čilgehus dasa lea ahte suohkanis leat máŋga doaimmalaš duodjesearvvi mat barget diekkár doaimmaid.
En annen særegenhet ved språkkursene er opplæring i Kåfjordsamiske ord og uttrykk.
Eará dovdomearka giellakurssiin lea ahte dain oahpahuvvojit Gáivuonsuopmana sánit ja dadjanvuogit.
Senteret er trolig også en av de mest aktive i utarbeidelse av læremidler, også digitale, som blant
Guovddáš lea várra okta dain mii lea áŋgirepmosit ovddidan oahpponeavvuid, maiddái digitála neavvuid, maid earet eará geavahit eará giellaguovddážat, skuvllat ja neahttaoahpahusas.
annet brukes av andre språksentre, skoler og til nettundervisning.
4 Árran julvesáme guovddáš Divttasvuonas
4.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret
4.1 Duogáš dasa manne giellaguovddáš ásahuvvui
Tysfjord kommune er sentrum for den relativt konsentrerte lulesamiske bosettingen i Norge, med tilsvarende bosetting på svensk side.
Divttasvuona suohkan lea guovddáš julevsámi báiki, gis julevsámit ásset oalle čoahkis Norggas, ja sullasaš ássan lea maiddái ruoŧabealde.
Árran lulesamiske senter ligger på en høyde i bygda Drag der
Árran julevsámi guovddáš lea ceggejuvvon muhtun alážii Ájluovtta gillái, gos eanas oassi julevsámiin ásset.
størstedelen av den lulesamiske befolkningen holder til. Vel halvpartene av innbyggerne i Dragsområdet identifiserer seg som lulesamer, mens mange flere nok stammer fra den sjøsamiske befolkningen som ble fornorsket før lulesamene bosatte seg inne i fjordarmene i kommunen fra 1700‐tallet og framover.
dáruiduvvamiin jávkkai ovdal go julevsápmelaččat ásaiduvve suohkana siskkimus vuotnagáttiide 1700‐logu rájes.
S Språksituasjonen preges av at mange bare har et passivt språk som det er vanskelig å ta i bruk.
Gielladilli lea dakkár ahte ollugiin lea dušše passiiva giella maid leat váttis geavahišgoahtit.
En sameforening så dagens lys i Tysfjord i 1979, og denne var sentral i arbeidet med å få opprettet et lulesamiske senter.
Divttasvutnii ásahuvvui sámi searvi 1979:s, ja dat barggai viššalit dan badjelii ahte ásahit julevsámi guovddážii.
Árran ble stiftet i 1994 som en institusjon som skulle
Árran vuođđuduvvui 1994:s, institušuvdnan mii galgá bargat sámegielain, museain ja dujiin.
arbeide med samiske språk, museum og duodji. Samisk barnehage som var opprettet noe tidligere ble raskt underlagt Árran, mens et studiesenter så dagens lys på slutten av nittitallet på bakgrunn av at foreldre etterspurte fjernundervisning i samisk.
Veaháš ovdalaš lei ásahuvvon sámi mánáidgárdi, ja dat biddjojuvvui oalle fargga Árranii, ja oahppoguovddáš ásahuvvui loahpageahčen ovccilotlogu danin go váhnemat jearahišgohte gáiddusoahpahusa sámegielas.
Språksenteret ble opprettet i 1999, og i 2001 kom det inn under Sametingets direktetilskuddsordning for samiske språksentre.
Giellaguovddáš áshuvvui 1999:s, ja 2001:s dat
Siden starten har senteret vokst slik at det i dag har 24 årsverk iberegnet faste og midlertidige stillinger.
Álggu rájes dálážii lea guovddáš sturron ja das leat dál 24 jahkedoaimma, sihke fásta virggit ja gaskaboddosaš virggit.
I tillegg til de ansatte i barnehagen, har seks personer stillinger som er direkte knyttet til språkarbeid.
Lassin sidjiide geat barget mánáidgárddis, barget guhtta olbmo njuolga giellabargguiguin.
To er språkkonsulenter mens fire jobber fortrinnsvis med fjernundervisning, selv om det er noe samarbeid
Guovttes leat giellakonsuleanttat ja njealjes barget gáiddusoahpahemiin ovddemustá, vaikko lea ge muhtun muddui ovttasbargu maid gáiddusoahpaheami ja rávisolbmuidoahpaheami lágideamis. Dasa lassin
på tvers med hensyn til fjernundervisning og voksenopplæring. I tillegg er en lærer også involvert i et prosjekt med Universitetet i Tromsø.
bargá guovddážis vel okta oahpaheaddji prošeavttain mii lea ovttasbargu Romssa universitehtain.
Mávsulasj ‐ prosjektet tar sikte på å dokumentere og beskrive lulesamisk språk og blant annet utarbeide et brukervennlig digitalt arkiv.
Mávsulasj ‐ prošeakta galgá dokumenteret ja čilget julevsámegiela ja ovddidit earet eará digitála arkiivva maid galgá leat álki geavahit.
Slik arbeidet er organiser er språksenterets virksomhet en integrert del av arbeidet ved Árran, slik at denne virksomheten vanskelig kan skilles ut som gjenstand for denne evalueringen.
Bargu lea organiserejuvvon nu ahte giellaguovddáža doaibma lea oassi Árrana bargguin, ja danin lea ge dan doaimma hui váttis sirret eret dán árvvoštallamis.
Árran julevsáme guovdásj fikk fra starten av et eget, meget godt synlig bygg med samisk preg.
Árran julevsáme guovdásj oaččui álggu rájes juo sierra vistti mii lea hui oainnus ja mas leat sámi dovdomearkkat.
Dette
Dan visttis leat kantuvrrat, auditorium, dollastohpu ja kantiidna, ja maiddái
rommer i tillegg til kontorlokaler, auditorium, peisestue og kantine, også museumsdrift, fjernundervisningsstudio, barnehage og lokaler egnet for duodji.
museadoaibma, gáiddusoahpahusstudio, mánáidgárdi ja duodjelanjat.
Árran driver dessuten forlaget Báhko gjennom sitt datterselskap Lulesamisk næringssenter AS.
Dasa lassin jođiha Árran Báhko girjelágádusa, ovttas searveoamasteddjiin Julevsámi ealáhusguovddáš OS (Lulesamisk næringssenter AS).
Universitetet i Nordland har en full stilling i lulesamisk språk lokalisert i språkavdelingen, mens en lingvist fra Universitetet i Tromsø har delvis tilhold på Árran.
Nordlándda universitehtas lea okta julevsámegielbargi olles virggis giellaossodagas, ja okta Romssa universitehta lingvisttain bargá gaskkohagaid Árranis.
I tillegg leier NRK.
Dasa lassin láiguha NRK.
‐ Sápmi og Sametinget kontorlokaler.
‐ Sápmi ja Sámediggi lanjaid doppe.
Samlet sett utgjør dette
Oktiibuot lea ge diet guovddáš dasto hui stuora, nanu ja máŋggabealát biras mii lea hui stuora riggodahkan julevsámegillii, kultuvrii, báikkálaš birrasii ja muđui suohkanii.
et stort, sterkt og mangfoldig miljø som er en svært viktig ressurs for det lulesamiske språket, kulturen, lokalmiljøet og kommunen for øvrig.
Árrana ulbmil lea sihkkarastit, ovddidit ja viidáseappot fievrredit sámi kultuvrra, giela ja
Árrans formål er å sikre, utvikle og videreføre samisk kultur, språk og samfunnsliv i lulesamisk område, men har også et nasjonalt ansvar for lulesamisk språk.
servodateallima julevsámi guovllus, muhto das lea maid našuvnnalaš dásis ovddasvástádus julevsámegillii.
Gjennom fjernundervisningen når de ut til store deler av landet med språkopplæring.
Gáiddusoahpahusa bokte olahit sii dadjat juo miehtá riikka giellaoahpahemiin.
For øvrig er lulesamisk bosetting konsentrert til området mellom Ballangen og Saltenfjorden, men senteret har i tråd med anbefalinger i Sametingets institusjonsmelding nå også tatt på seg et ansvar for det pitesamiske miljøet noe lenger sør i
Muđui lea julevsámi čoahkkeássan Bálát ja Sáltovuona guovlluin, muhto guovddáš lea dál maid váldán bihttánsámi guovllu, mii lea lullelis Nordlánddas, iežas ovddasvástádussan, nugo Sámediggi rávvii dikki Institušuvdnadieđáhusas.
Nordland. Så langt gjelder dette museum og et duodji ‐ prosjektet som er under oppstart.
Dán rádjái lea ságas museas ja ovtta duodjeprošeavttas maid leat álggaheamen.
4.2 Valg av organisasjonsform
4.2 Organiserenmálle válljen
Siden språksenteret er en integrert del av Árran, vil omtalen av organisasjonsformen her gjelde for hele virksomheten.
Go giellaguovddáš lea oassi Árranis, de mii gieđahallat olles Árrana organiserenmálle.
Árran ble opprettet som en offentlig stiftelse og har beholdt denne styreformen fram til i dag.
Árran ásahuvvui almmolaš vuođđudussan ja lea doalahan dan stivrenvuogi gitta otná dán beaivái.
Styret besto opprinnelig av staten (v / Kommunal‐ og regionaldepartementet), Nordland fylkeskommunen, Tysfjord kommune og en representant utpekt av tre aktuelle samiske organisasjoner.
Stivrras ledje álggos okta stáhta áirras (Gielda ‐ ja guovlodepartemeanttas), Nordlándda fylkasuohkana ja Divttasvuona suohkana áirasat ja okta áirras maid golbma sámi searvvi nammadit ovttas.
Statens representant ble etter hvert overført til fylkesmannen i Nordland, og til slutt til Sametinget.
Muhto stáhta áirras sirdojuvvui áiggi mielde Nordlándda Fylkamánnii ja loahpas Sámediggái.
I tillegg har de ansatte en representant i styret.
Dasa lassin lea bargiin ovddasteaddji stivrras.
Styret sin rolle er å legge premissene for Árran sitt arbeid.
Stivrra rolla lea láhčit dili Árrana bargguide.
Det vedtar strategi‐ og handlingsplaner som de fagansatte så gir innhold.
Dat mearrida strategiija ‐ ja doaibmaplánaid maidda fágabargit devdet sisdoalu.
Fra våre informanter fikk vi ikke kjennskap til noen spesielle
Mii eat ožžon iežamet informánttain makkárge dieđuid dan birra ahte
utfordringer knyttet til eierskapsmodellen.
livčče earenoamáš hástalusat čadnon oamastanmállii.
Det kom imidlertid fram at man måtte få en avklaring i forhold til hvordan representanten fra samiske foreninger skal pekes ut.
Muhto sii oaivvildedje gal ahte fertešii čielgaseabbon oažžut dan movt sámi servviid áirras galgá válljejuvvot.
4.3 Språksenterets virksomhet
4.3 Giellaguovddáža doaibma
Språkarbeid inngår i hele Árran sin virksomhet, men hovedfokuset har likevel endret seg noe over tid.
Giellabargu lea oassin visot Árrana doaimmain, muhto váldočalmmustahttin lea aŋkke veaháš rievdan áiggi mielde.
Museumsarbeid har vært viktig hele tida, mens duodji ‐ feltet i lengre tid har ligget nede, men nå er på
Museabargu lea čađat leamaš hui dehálaš, muhto duodjeoassi gal lea guhkit
vei opp igjen.
áiggi juo leamaš oalle jaska, muhto leat dál fas bargagoahtán dainna.
Rent språklig ble det i første omgang arbeidet med å oversette interne og eksterne dokumenter til lulesamisk, samt å støtte opp under språkarbeidet i barnehagen.
Álgovuoru giellabargun lei jorgalit siskkáldas ja olggobeale ásahusaid dokumeanttaid julevsámegillii, ja leahket mánáidgárddi giellabarggus doarjjan.
Etter press fra foreldre begynte Árran å gi fjernundervisning i lulesamisk fra slutten av 1990‐tallet, og de var raskt på banen i forhold til å ta i bruk videokonferanseutstyr.
Go váhnemat gáibidišgohte gáiddusoahpaheami, de álggii ge Árran lágidit gáiddusoahpaheami julevsámegielas loahpageahčen 1990‐logu, ja sii válde oalle johtilit atnui videokonferánsarusttegiid.
Kurs i samisk har vært gitt over lang tid, men vektleggingen av voksenopplæring har kommet mer i fokus i løpet av de senere årene.
Sámegielkurssiid leat sii guhkes áiggi juo lágidan, muhto rávisolbmuid oahpahusa nannema leat čalmmustahttán easka maŋemus jagiid.
Sentret har lagt ned mye arbeid i å dokumentere og videreutvikle det lulesamiske språket, og i å formidle språket via publikasjoner og læremiddelproduksjon.
Guovddáš lea bidjan ollu barggu julevsámegiela dokumenteremii ja ovddideapmái, ja maiddái dasa ahte gaskkustit giela čállosiiguin ja
som kopler historie og samtidig kunnskapsutvikling på ulike felt og språkarbeid ved at deler av innholdet er skrevet på lulesamisk.
oahpponeavvuid buvttademiin. Árran almmuha populearaáigečállaga Bårjas, mii gieđahallá historjjá ja dán áiggi máhttoovdáneami iešguđet suorggis, ja maiddái giela, go oassi sisdoalus lea julevsámegillii.
I dag er arbeidet med et eget forskningssenter i samarbeid med Universitetet i Nordland viktig for Árran, og i dette inngår et fokus rettet mot nordområdene og internasjonalt urfolkssamarbeid.
Dál leat ovttas Nordlándda universitehtain bargamin oččodit sierra dutkanguovddáža, ja dat lea hui dehálaš bargu Árranii.
Parallelt med aktiviteter på disse frontene, har Árran har hele tiden også sett det som viktig å jobbe opp mot lokale, fylkeskommunale og sentrale myndigheter for å få disse til å ta sitt ansvar for lulesamisk språk.
Dan barggus čalmmustahttet sihke davviguovlluid ja maiddái internašunála eamiálbmotovttasbarggu. Seammás go dieid bargguid doaimmahit, de lea Árran maid čađat dovdan dehálažžan bargat báikkálaččat, fylkasuohkana dásis ja guovddáš eiseválddiiguin oažžut