pere/sami_parallel huggingface dataset:
Denne evalueringen ser på ulike forhold ved språksentrenes organisering, finansiering, virksomhet og samarbeid, og hvordan disse forholdene kan virke inn på språksentrenes mulighet til å oppfylle Sametingets mål med grunntilskuddsordningen. Sametingets mål for
Dán árvvoštallamis áigut geahčadit iešguđet beliid giellaguovddážiid organiseremis, ruhtadeamis, doaimmain ja ovttasbargguin, ja movt diet áššit sáhttet váikkuhit giellaguovddážiid vejolašvuođaide olahit daid ulbmiliid mat Sámedikkis
språksentrene er at samisk språk skal høres og synes i språksentrenes virkeområde.
Sámedikki ulbmil giellaguovddážiiguin lea ahte sámegiella galgá gullot ja oidnot giellaguovddážiid doaibmaguovllus.
Arbeidet er gjennomført som et samarbeid mellom Norut Alta as og Nordlandsforskning as.
Bargu lea čađahuvvon ovttasbarggus mas leamaš mielde Norut Alta as ja Nordlandsforskning as.
Seniorforsker Vigdis Nygaard fra Norut har vært prosjektleder for arbeidet, og har hatt hovedansvaret for datainnsamlingen ved språksentrene i Tana, Alta, Porsanger, Kåfjord og Tromsø, samt de innledende og avsluttende kapitlene i rapporten.
Norut seniordutki Vigdis Nygaard leamaš prošeaktajođiheaddji, ja sus leamaš ovddasvástádus čohkket dieđuid giellaguovddážiin Deanus, Álttás, Porsáŋggus, Gáivuonas ja Romssas.
Forsker Áila Márge Varsi Balto fra Norut har hatt ansvaret for datainnsamlingen i Nesseby. Seniorforsker ved Nordlandsforskning, Karl Jan
Son lea maid čállán raportta álgokapihttaliid ja loahppakapihttaliid. Norut dutki Áila Márge Varsi Balto
Solstad, har hatt ansvaret for datainnsamlingen i Evenes, mens forsker Marit Solstad har gjennomført arbeidet i Lavangen, Tysfjord og Snåsa.
Nordlandsforskning seniordutki, Karl Jan Solstad, ovddasvástádus lea leamaš čohkket dieđuid Evenáššis, ja dutki Marit Solstad lea čađahan bargguid Loabágis, Divttasvuonas ja Snoases.
Evalueringen kunne ikke vært gjennomført uten et godt samarbeid med språksentrene, og da spesielt med daglig leder.
Árvvoštallan ii livčče sáhttán čađahuvvot jus ii livčče leamaš nu buorre ovttasbargu giellaguovddážiiguin, ja de earenoamážit beaivválaš jođiheddjiiguin.
Ansatte ved sentrene har oversendt skriftlig materiale, samt vært hovedinformanter ved våre besøk.
Guovddážiid bargit leat sádden čálalaš dieđuid, ja leamaš váldoinformántan go mii leat finadan guovddážiin.
Vi ønsker også å takke styreledere / medlemmer ved språksentrene som har bidratt med informasjon og alle andre som har stilt opp som informanter i kommunene, blant språksentrenes samarbeidsparter, sameforeninger og andre.
Mii hálidit maid giitit giellaguovddážiid stivrajođiheddjiid / lahtuid geain maid leat ožžon dieđuid ja earáid suohkaniin geat
Oppdragsgiver for evalueringen har vært Sametinget.
leamaš informántan mis, ja maiddái giellaguovddážiid ovttasbargiid, sámi servviid ja earáid.
Vi vil takke Sametinget for et godt og faglig interessant samarbeid.
Árvvoštallama lea Sámediggi bivdán. Mii dáhttut giitit Sámedikki fágalaš miellagiddevaš ovttasbarggu ovddas.
Birgit Abelsen
Sisdoallu
Innledning... 4
Álggahus... 9
1.1 Bakgrunn... 4
1.1 Duogáš... 9
1.2 Kort historikk over språksentrene... 4
1.2 Giellaguovddážiid historihkka oanehaččat... 9
2.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret... 13
1.3 Giellaguovddážiid bissovaš ruhtadeapmi... 13
2.3 Språk‐ og kultursenterets virksomhet... 14
1.4 Analyhtalaš lahkoneapmi árvvoštallanbargui... 14
2.5 Finansiering av virksomheten... 16
1.5 Árvvoštallama čađahanmetoda... 17
2.7 Vurdering... 17
1.5.1 Dokumeanttaid suokkardeapmi... 17
3.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret... 18
1.5.2 Jearahallamiid čađaheapmi... 18
3.2 Valg av organisasjonsform... 18
1.6 Raportta disposišuvdna... 18
3.3 Språksenterets virksomhet... 19
Sámi giella ‐ ja kulturguovddáš Porsáŋggus... 20
3.4 Rekruttering... 20
2.1 Duogáš dasa manne giellaguovddáš ásahuvvui... 20
3.5 Finansiering av virksomheten... 20
2.2 Organiserenmálle válljen... 20
3.6 Mål og effekter av virksomheten... 21
2.3 Giella ‐ ja kulturguovddáža doaibma... 21
3.7 Vurdering... 22
2.4 Bargiid fidnen... 23
4.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret... 23
2.5 Doaimma ruhtadeapmi... 23
4.2 Valg av organisasjonsform... 23
2.6 Doaimma ulbmil ja beaktu... 23
4.3 Språksenterets virksomhet... 24
2.7 Árvvoštallan... 24
4.4 Finansiering av virksomheten... 25
Sámi Giellaguovddáš Gáivuonas... 25
4.5 Rekruttering... 26
3.1 Duogáš dasa manne giellaguovddáš ásahuvvui... 25
4.6 Samarbeid og kommunikasjon... 26
3.2 Organiserenmálle válljen... 25
4.7 Mål og effekter av virksomheten... 26
3.3 Giellaguovddáža doaibma... 26
4.8 Vurdering... 27
3.4 Bargiid fidnen... 27
Várdobáiki ‐ Samisk språksenter i Evenes... 28
3.5 Doaimma ruhtadeapmi... 28
5.2 Valg av organisasjonsform... 28
3.6 Doaimma ulbmil ja beaktu... 28
5.3 Språksenterets virksomhet... 29
3.7 Árvvoštallan... 29
5.4 Rekruttering... 30
Árran julvesáme guovddáš Divttasvuonas... 30
5.5 Finansiering av virksomheten... 31
4.1 Duogáš dasa manne giellaguovddáš ásahuvvui... 30
5.6 Mål og effekter av virksomheten....
4.2 Organiserenmálle válljen... 30
31
4.3 Giellaguovddáža doaibma... 31
5.7 Vurdering... 32
4.4 Doaimma ruhtadeapmi... 32
6.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret... 33
4.5 Bargiid fidnen... 33
6.2 Valg av organisasjonsform... 34
4.6 Ovttasbargu ja gulahallan... 33
6.3 Språksenterets virksomhet... 34
4.8 Árvvoštallan... 34
6.4 Finansiering av virksomheten... 36
Várdobáiki – Sámi giellaguovddáš Evenáššis... 36
6.5 Mål og effekter av virksomheten... 36
5.2 Organiserenmálle válljen... 36
6.6 Vurdering... 37
5.3 Giellaguovddáža doaibma... 37
7.2 Valg av organisasjonsform... 38
5.4 Bargiid fidnen... 39
7.3 Språksenterets virksomhet... 39
5.5 Doaimma ruhtadeapmi... 39
7.4 Finansiering av virksomheten... 40
5.6 Doaimma ulbmilat ja beaktu... 39
7.5 Mål og effekter av virksomheten... 40
5.7 Árvvoštallan... 40
7.6 Vurdering... 41
Isak Saba Guovddáš Unjárggas... 41
8.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret... 42
6.1 Duogáš dasa manne giellaguovddáš ásahuvvui... 41
8.2 Valg av organisasjonsform... 42
6.2 Organiserenmálle válljen... 42
8.3 Språksenterets virksomhet... 42
6.3 Giellaguovddáža doaibma... 42
8.4 Rekruttering... 44
6.4 Doaimma ruhtadeapmi... 44
8.5 Finansiering av virksomheten... 44
6.5 Doaimma ulbmil ja beaktu... 44
8.7 Vurdering... 45
6.6 Árvvoštallan... 45
Aajege – Samisk språk‐ og kompetansesenter... 47
Deanu giellagáddi– Deanu sámi giellaguovddáš... 46
9.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret... 47
7.1 Duogáš dasa manná giellaguovddáš ásahuvvui... 46
9.2 Valg av organisasjonsform... 47
7.3 Giellaguovddáža doaibma... 47
9.3 Språksenterets virksomhet... 48
7.5 Doaimma ulbmil ja beaktu... 48
9.4 Finansiering av virksomheten... 50
8.1 Duogáš dasa manne giellaguovddáš ásahuvvui... 50
9.5 Samarbeid og kommunikasjon... 50
8.2 Organiserenmálle válljen... 50
9.6 Mål og effekter av virksomheten... 51
8.3 Giellaguovddáža doaibma... 51
9.7 Vurdering... 52
8.4 Bargiid fidnen... 52
10.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret... 53
8.5 Doaimma ruhtadeapmi... 52
10.2 Organisasjonsform... 53
8.6 Doaimma ulbmil ja beaktu... 53
10.3 Språksenterets virksomhet... 54
8.7 Árvvoštallan... 54
10.4 Rekruttering... 55
9.1 Duogáš dasa manna giellaguovddáš ásahuvui... 55
10.5 Finansiering av virksomheten... 55
9.2 Organiserenmálle válljen... 55
10.6 Mål og effekter av virksomheten... 56
9.3 Giellaguovddáža doaibma... 56
11.2 Valg av organisasjonsform... 58
9.4 Doaimma ruhtadeapmi... 58
11.3 Språksenterets virksomhet... 59
9.5 Ovttasbargu ja gulahallan... 59
11.4 Finansiering av virksomheten... 60
9.6 Doaimma ulbmil ja beaktu... 60
11.5 Rekruttering... 61
9.7 Árvvoštallan... 60
11.8 Vurdering... 62
Álttá Sámi Giellaguovddáš... 62
Oppsummerende analyser og forslag til tiltak... 63
10.1 Duogáš dasa manne giellaguovddáš ásahuvvui... 62
12.2 Hva avgjør valg av organisasjonsform ?... 63
10.3 Giellaguovddáža doaibma... 63
12.3 Hvordan påvirker fast finansiering og prosjektfinansiering virksomheten ?... 64
10.4 Bargiid fidnen... 64
12.5 Hvordan påvirker lokale og regionale forhold hva språksentrene satser på ?...
10.6 Doaimma ulbmil ja beaktu... 65
66
10.7 Árvvoštallan... 66
12.6 Hvilken betydning har kompetansegivende språkkurs hatt ?...
Ástávuona giellagoahtie ‐ Loabága suohkana giellaguovddáš... 67
67
11.2 Organiserenmálle válljen... 67
12.7 Hvordan fungerer kontakten med Sametinget ?... 68
11.3 Giellagoađi doaibma... 68
12.8 Hvordan følger språksentrene opp Sametingets krav om likestilling, spredning i ulike målgrupper, samt måling av brukertilfredshet ?... 69
11.4 Doaimma ruhtadeapmi... 69
12.9 Bidrar språksentrene til at samisk språk høres og synes i språksentrenes virkeområde ?... 69
11.5 Bargiid fidnen... 70
12.10 Forslag til tiltak:... 70
11.6 Ovttasbargu ja gulahallan... 70
Samiske språksentre er viktige samiske institusjoner i en rekke samiske lokalsamfunn.
Sámi giellaguovddážat leat dehálaš sámi ásahusat ollu báikkálaš sámi servodagain.
De bidrar til å styrke kompetansen i samisk språk og kultur, skaper språkarenaer, og kan virke identitetsskapende for den samiske befolkningen i sine virkeområder.
Dat váikkuhit dasa ahte sami giella ‐ ja kulturmáhttu nannejuvvo, dat ásahit giellabáikkiid, ja sáhttet leat identitehta ásaheaddjit iežaset doaibmaguovllu sápmelaččaide.
Denne evalueringen tar for seg ti samiske språksentre, etablert i perioden 1994‐2009.
Dán raporttas árvvoštallat logi sámi giellaguovddáža, mat leat ásahuvvon áigodagas 1994‐2009.
Lavangen), to i Nordland (Evenes, Tysfjord) og ett i Sør ‐ Trøndelag (Røros).
Njeallje guovddáža leat Finnmárkkus (Unjárggas, Deanus, Porsáŋggus ja Álttás), golbma Romssas (Gáivuonas, Romssas ja Loabágis), guokte Nordlánddas (Evenáššis ja Divttasvuonas) ja okta Lulli‐ Trøndelágas (Plassje).
Disse har det til felles at de mottar et årlig grunntilskudd fra Sametinget som skal sikre driften og bidra til at samisk språk skal høres og synes i språksentrenes virkeområde.
Buot diet guovddázat ožžot jahkásaččat vuođđodoarjaga Sámedikkis mii galgá daid doaimma nannet ja váikkuhit dasa ahte sámegiella gullo ja oidno giellaguovddážiid doaibmabáikkiin.
Det er ikke tidligere gjort noen ekstern vurdering av senterne og bruken av tilskuddet, og ønsket om denne evalueringen kom i forbindelse med Sametingets budsjettbehandlingen for 2010.
2010 bušeahttameannudeami oktavuođas.
De ti samiske språksentrene som er undersøkt har oppstått i ulike tidsperioder, og utviklet seg på forskjellige måter i ulike samiske miljø.
Dat logi giellaguovddáža maid mii leat suokkardan, leat ásahuvvon iešguđet áiggis, ja dat leat ovdánan iešguđetládje iešguđetlágan sámi birrasiin.
Noen steder er språksentrene en integrert del av samiske
Muhtun báikkiin leat giellaguovddážat oassin sámi báikkálaš servodagas, ja eará báikkiin dat leat fas dego “ sámi sullot ” dáru majoritehtaservodagas.
lokalsamfunn, andre plasser er de å regne som ” samiske øyer ” i norske majoritetssamfunn.
Dat mearkkaša maid ahte guovllus guvlui leat iežálágan hástalusat sámegiela nannenbargguin.
Det betyr også at utfordringene knyttet til å styrke samisk språk er forskjellig fra område til område.
Dan logi guovddážis maid mii leat árvvoštallan, leat ge iešguđetlágan
Blant de ti sentrene som er evaluert er det derfor både variasjoner i organisering, selskapsform, eierstruktur, finansiering, og samarbeidsparter, i tillegg til stor ulikhet mellom de lokalsamfunnene de betjener.
organiserenmállet, fidnodatmállet, oamastanmállet, ruhtadeapmi ja leat maid iešguđetlágan ovttasbargoguoimmit.
I en evaluering av sentrene har det derfor vært hensiktsmessig å ta utgangspunkt i at det er ulike
Ja dasa lassin dat bálvalit vel hui iešguđetlágan báikkálaš servodagaid.
forståelser av språksentrene; som et apparat eller et verktøy for å iverksette målsettinger og gjennomføre vedtatte oppgaver; som en interessent i et marked hvor det konkurreres om kompetanse og personer; som en handlingsaktør i kulturelt heterogene omgivelser.
Guovddážiid árvvoštallamis lea dasto leamaš dárbbašlaš geavahit vuolggabáikin dan ahte giellaguovddážat ipmirduvvojit iešguđetládje; dat lea juogo apparáhtta dahje reaidu mii álggaha juoidá mas lea dihto mihttomearri ja čađaha mearriduvvon bargamušaid; dat lea miellagiddevaš doaibma bargomárkanis gos gilvalit gelbbolašvuođa ja bargiid alde; dahje dat lea doaimmaid jođiheaddji birrasiin gos leat máŋggalágan kultuvrrat.
I denne evalueringa er hovedvekten lagt på virksomheten til språksentrene i årene 2006‐2010.
Dán árvvoštallama váldodeaddu lea giellaguovddážiid doaimmaid jagiin 2006‐2010.
For forståelsen av denne perioden er det nødvendig å komme inn på selve etableringen, hvordan denne foregikk, hvem som var drivkrefter, samarbeidsparter og hvilken organisatorisk løsning som ble valgt for senteret. I beskrivelsen og vurderingen av språksentrene virksomhet, vil imidlertid hovedvekten
Ja go dien áigodaga galgá sáhttit ipmirdit, de lea dárbu geahččat movt guovddáš ásahuvvui, movt álggaheapmi dáhpáhuvai, geat áŋggirdedje guovddáža álggahit, makkár ovttasbargit ledje ja makkár organiserenmálle válljejedje guovddážii.
ligge på årene etter 2006.
Muhto guovddážiid čilgemis ja árvvoštallamis mii aŋkke deattuhit dan mii lea dáhpáhuvvan maŋŋel 2006.
Metode og datainnsamling
Metoda ja dieđuid čohkken
Metode for gjennomføring av denne evalueringen har vært innsamling av skriftlig materiale fra språksentrene og gjennomføring av en rekke intervjuer med ansatte ved sentrene og i miljøet rundt.
Metoda mii dán árvvoštallamis lea adnon, lea čálalaš dieđuid čohkken giellaguovddážiin ja jearahallamat main leamaš mielde oallugat geat barget guovddážiin ja dan birrasis.
De viktigste skriftlige kildene har vært sentrenes årsmeldinger som forteller om ulike tiltak og satsinger som er gjennomført.
Deháleamos čálalaš dieđut leat guovddážiid jahkedieđáhusat mat muitalit makkár doaimmat ja nannensuorggit leat čađahuvvon.
Forskerne som står bak denne evalueringsrapporten har personlig
Dán árvvoštallanraportta dutkit leat ieža fitnan buot logi giellaguovddážis.
besøkt alle de ti språksentrene. I tillegg til daglig leder og ansatte, er det gjennomført intervjuer med senternes styrer (der slike finnes), eiere, kommunekontakter på politisk og administrativt nivå, viktige samarbeidsparter i kommunale etater og andre institusjoner og foreninger.
suohkanetáhtain ja eará institušuvnnaid ja servviid.
Gjennomgang av hvert språksenter
Juohke giellaguovddáža birra
Vi har valgt å foreta en grundig gjennomgang av hvert språksenter, og har sett på hvordan disse oppstod i sine områder, hvem som tok initiativ, og hvilken organisasjonsform som ble valgt for det enkelte språksenteret.
Mii leat válljen vuđolaččat geahčadit juohke giellaguovddáža, ja leat guorahallan movt dat álggahuvvojedje guđege guvlui, gii lei álggaheaddji ja makkár organiserenmálle válljejedje guđege giellaguovddážii.
Videre har vi sett på språksentrenes virksomhet, kompetanse og rekruttering, samarbeidsparter, samt finansiering av virksomheten.
Mii leat viidáseappot geahččan giellaguovddážiid doaimmaid, gelbbolašvuođa ja bargiid oččodan bargamušaid, ovttasbargiid, ja maiddái doaimma ruhtadeami.
Til slutt har vi foretatt en vurdering av hvordan språksentrenes virksomhet bidrar til å oppfylle konkrete mål og hvorvidt tiltakene kan vise
Loahpalaččat leat mii árvvoštallan dan movt giellaguovddážiid doaibma váikkuha dasa ahte olahit dihto mihttomeriid ja
til effekter.
man beaktilat doaimmat orrot leamašan.
De aller fleste språksentrene har språkkurs som en av sine viktigste bærebjelker, og disse har de siste årene blitt styrket ved å bli kompetansegivende med studiepoeng.
Eanas giellaguovddážiin leat giellakursset deháleamos vuođđun, ja daid leat maŋemus jagiid nannen gelbbolašvuođain mii addá oahppočuoggáid.
Språksentrene har også en rekke kulturelle og identitetsskapende aktiviteter der språket i mer eller mindre grad er bærende.
Giellaguovddážiin leat maid eatnat kultuvrralaš ja identitehta ásaheaddji doaimmat main maiddái lea giella oalle muddui guovddáš áššin.
Andre satsinger kan variere fra senter til senter, slik som arbeid mot barn og unge i og utenfor skole og barnehage, fjernundervisning, dokumentasjon og innsamling av tradisjonell kunnskap.
Muđui leat juohke guovddážis su iežas nannensuorggit ja doaimmat, nugo barggut mánáid ja nuoraid váste sihke skuvllas ja olggobealde skuvlla ja mánáidgárddis, gáiddusoahpaheapmi, dokumentašuvdna ja
Vi har valgt å gjøre en vurdering av hvert språksenter, hvordan de jobber, hvordan arbeidet påvirkes av interne og eksterne forhold, samt hvilke muligheter og utfordringer de står over for.
Mii leat válljen juohke giellaguovddáža árvvoštallat sierra, geahččat movt sii barget, movt siskkáldas ja olgguldas dilálašvuođat čuhcet sin bargguide, makkár vejolašvuođaid ja hástalusaid oidnet.
Analyser på tvers
Oktasaš analysat
I sluttkapittelet har vi samlet trådene fra gjennomgangen av de ti språksentrene, og trukket ut forskjeller og likheter, felles utfordringer og mer særegne trekk.
Loahppakapihttalis leat mii oktiilastán buot dieđuid maid leat čohkken go leat suokkardan dan logi giellaguovddáža, ja čájehit mii lea ovttalágan ja makkár erohusat leat, makkár oktasaš hástalusat leat
Vi har dokumentert lokal og regional kontekst og dennes betydning for etablering og virke, sett hvordan organisasjonsformen påvirker
ja makkár earenoamáš dovdomearkkat gávdnojit. Mii leat dokumenteren báikkálaš ja regionála birrasa ja makkár mearkkašupmi das lei guovddáža ásaheapmái ja makkár mearkkašupmi lea guovddáža doaimmaide, mii leat iskan movt organiserenmálle váikkuha doibmii, makkár hástalusaid vátna ruhtadeapmi dagaha, earet eará go smiehttá bargiid oččodeami ja movt bargoveaga bisuhit giellaguovddážis. Viidáseappot oaidnit mii man dehálaš mearrideaddjit báikkálaš ja regionála
Videre ser vi at lokale og regionale forhold, utvikling av nettverk og samarbeid, er svært viktig for hvilke typer tiltak språksentrene velger å satse på.
dilálašvuođat, fierpmádagaid ja ovttasbargguid ásaheamit leat dasa makkár mállet gielladoaimmaid giellaguovddážat válljejit nannendoaibman.
De aller fleste språksentrene har en god kontakt mot Sametinget, og særlig de som er avhengig av prosjektfinansiering må ha en god kunnskap om Sametingets prosjektvirkmidler.
Eanas giellaguovddážiin lea buorre oktavuohta Sámedikkiin, ja sis geat dárbbašit prošeaktaruhtadeami, fertejit leat earenoamáš buorit dieđut Sámedikki prošeaktadoarjagiid birra.
De sentrene som har en mer solid og fast finansiering, primært gjennom kommunale driftsmidler, er ikke like avhengige av ekstern prosjektfinansiering.
Guovddážat main lea veaháš nannosit ja eanet bissovaš ruhtadeapmi, áinnas go ožžot suohkanis doaibmadoarjaga, eai leat nu nannosit čadnon dasa ahte fertejit prošeavttaide oažžut olggobeale ásahusain doarjaga.
Bidrar så språksentrene til at samisk språk høres og synes i deres virkeområde ?
Na váikkuhit go dasto giellaguovddážat dasa ahte sámegiella gullo ja oidno daid doaibmaguovllus ?
Svaret på dette må bli, ja, men i noe ulik grad.
Vástádus dasa dáidá leat, juo, muhto iešguđet dásis.
Her er det mange forhold som virker inn, slik som hvor lenge språksenteret har eksistert, språksituasjonen i den enkelte kommune ved språksenterets opprettelsestidspunkt, og hvordan språksenteret har jobbet underveis.
Dasa váikkuhit ollu dilálašvuođat, ovdamearkkadihte dat man guhká giellaguovddáš lea doaibman, makkár gielladilli guđege suohkanis lea ja maid giellaguovddážat leat bargan álggu rájes.
Denne typen spørsmål bør også stilles kontrafaktisk.
Diekkár gažaldagaid ferte maid divvut nuppeládje.
Hvordan hadde det samiske språkets stilling i disse områdene vært hvis IKKE språksentrene hadde eksistert ?
Namalassii jearrat makkár dilis sámegiella livččii dain guovlluin jus giellaguovddážat EAI livčče ?
Om ikke andre alternative løsninger hadde vokst fram, tror vi at
Jus earalágan čovdosat eai livčče álggahuvvon giellaguovddážiid sadjái, de jáhkkit mii ahte gielladilli livčče leamaš arvat heajut dáin báikkálaš servodagain, ja eai livčče gávdnon nu galle báikki
språksituasjonen hadde vært adskillig verre i disse lokalsamfunnene, og det hadde vært færre samiske språkarenaer.
Liikká jáhkkit mii ahte giellaguovddážiin livčče vejolašvuođat vel eambbo bargat dan badjelii ahte sámegielat galget eanet gullot ja oidnot.
Likevel tror vi at språksentrene har et potensial for i ennå høyere grad å bidra til at de samiske språkene høres og synes.
Dat lea bargu mii čađat ferte doaimmahuvvot, danin go geažos áiggi dárbbašit ođđa joavkkut máhtu ja gelbbolašvuođa.
Dette er en kontinuerlig prosess der nye grupper trenger kunnskap og kompetanse, nye metoder og tekniske løsninger kan forenkle kompetanseoverføringen og redusere avstandsutfordringer, og samer kan få styrket sine rettigheter til samiskopplæring.
Ođđa metodat ja teknihkalaš čovdosat sáhttet álkidahttet gelbbolašvuođa fievrredeami ja geahpedit hástalusaid maid guhkes gaskkat dahket, ja sápmelaččat sáhttet nannet iežaset rievtti beassat oahppat sámegiela.
Språksentrene vil
Nu ahte giellaguovddážat eai gal goassege šatta badjelanu.
neppe bli overflødige.
Ávžžuhusat
Til slutt i rapporten er det på bakgrunn av analysene utarbeidet noen anbefalinger.
Raportta loahpas buktit muhtun ávžžuhusaid, daid analysaid vuođul maid leat ráhkadan.
Disse er formulert som råd primært rettet mot Sametinget, men også til språksentrene, deres samarbeidsparter og finansiører.
Dat leat hábmejuvvon rávan vuosttažettiin Sámediggái, muhto maiddái giellaguovddážiidda, sin ovttasbargiide ja ruhtadeddjiide.
Den viktigste anbefalingen handler om å sikre språksentrene en mer forutsigbar og stabil finansiering ved å øke grunntilskuddet fra Sametinget.
Deháleamos ávžžuhus lea ahte Sámediggi berre lasihit giellaguovddážiid vuođđodoarjaga, vai sihkkarastá daidda eanet diehttevaš ja bissovaš ruhtadeami.
Flere språksentre, og primært de som ligger utenfor
Ollu giellaguovddážat, ja eandalii dat mat leat sámegiela hálddašanguovllu olggobealde, eai birge olggobeale prošeaktaruhtadeami haga,
forvaltningsområdet for samisk språk, er avhengige av ekstern prosjektfinansiering som krever stadige og gjentakende søknadsprosedyrer rettet mot Sametinget og andre finansiører.
ja dat gáibida ahte geažos áiggi šaddet bargat ohcamusaid čállimiin Sámediggái ja eará ruhtadeddjiide.
Usikkerheten rundt oppnådd økonomiske støtte gjør det vanskelig å rekruttere tilstrekkelig fast ansatte som språksentrene trenger for å gjennomføre sine tiltak.
Ja go eai goassege dieđe ožžot go ruhtadoarjaga maid leat ohcan, de šaddá maid váttis oččodit guovddážiidda doarvái fásta bargiid maid giellaguovddážat dárbbašivčče vai nákcejit čađahit iežaset doaimmaid.
Særlig gjelder behovet for forutsigbarhet finansiering av språkkurs.
Earenoamážit dárbbašuvvošii sihkkaris ruhtadeapmi giellakurssiide.
Videre er det gitt anbefalinger som går på kontakten mellom Sametinget og språksentrene.
Muđui leat mis ávžžuhusat mat gusket Sámedikki ja giellaguovddážiid oktavuhtii.
Disse
Mii ávžžuhit ahte oččoše áigái buoret diehtojuohkindábiid ja ahte livčče fásta olbmot geat oktavuođaid doalahit, muhto
dreier seg om bedre informasjonsflyt og faste kontaktpersoner, men også bedre rutiner for dokumentasjon av kvalitative og kvantitative kriterier Sametinget etterspør i språksentrenes årlige rapportering.
berre maid buoridit bargodábiid mat gusket daid kvalitatiiva ja kvantitatiiva eavttuide maid Sámediggi sihtá giellaguovddážiid čilget jahkásaš raporttain.
Til slutt anbefales det at språksentrene jobber for å bli mer synlige i sitt virkeområde slik at den verdifulle kompetansen de ansatte besitter og tiltakene språksentrene tilbyr kan bli bedre kjent og nå nye målgrupper.
Loahpas ávžžuhit vel ahte giellaguovddážat barggaše dan badjelii ahte šaddat eane oainnusin iežaset doaibmaguovllus, vai bargiid dehálaš gelbbolašvuohta ja giellaguovddážiid doaimmat šattaše eanet dovddusin ja jovssaše ođđa ulbmiljoavkkuid.
Denne evalueringen tar for seg de ti samiske språksentre som i 2010 mottok grunntilskudd fra Sametinget.
Dán raporttas leat árvvoštallan dan logi sámi giellaguovddáža mat jagis 2010 ožžo vuođđodoarjaga Sámedikkis.
Det er ikke tidligere gjort noen ekstern vurdering av senterne og bruken av tilskuddet, og ønsket om denne evalueringen kom i forbindelse med Sametingets budsjettbehandlingen for 2010.
Olggobeale ásahusat eai leat ovdal árvvoštallan guovddážiid ja daid doarjjageavaheami. Sávaldat ahte dákkár árvvoštallan galggašii čađahuvvot, ovddiduvvui Sámedikki 2010 bušeahttameannudeami oktavuođas.
Under den årlige gjennomgangen av rapporteringen om språksentrenes virksomhet gjorde
Giellaguovddážiid doaibmaraporttaid jahkásaš meannudeami
Sametinget vedtak om å bestille en evaluering.
oktavuođas mearridii Sámediggi bivdit muhtun ásahusa ráhkadit dákkár árvvoštallama.
De ti samiske språksentrene som er undersøkt har oppstått i ulike tidsperioder, og utviklet seg på forskjellige måter i ulike samiske miljø.
Dat logi sámi giellaguovddáža maid mii leat suokkardan, leat ásahuvvon iešguđet áiggis, ja leat maid ovdánan iešguđetládje iešguđetlágan sámi birrasiin.
Noen steder er språksentrene en integrert del av samiske lokalsamfunn, andre plasser er de å regne som ” samiske øyer ” i norske majoritetssamfunn.
Muhtun báikkiin leat giellaguovddážat oassi sámi báikkálaš servodagas, ja eará báikkiin dat leat fas dego “ sámi sullot ” dáru majoritehtaservodagas.
Det betyr også at utfordringene knyttet til å styrke samisk språk er forskjellig fra område til område.
Dat mearkkaša maid ahte guovllus guvlui leat iežálágan hástalusat sámegiela nannenbargguin.
Blant de ti sentrene som er evaluert er det derfor både variasjoner i organisering, selskapsform, eierstruktur,
Dan logi guovddážis maid mii leat árvvoštallan, leat ge iešguđetlágan organiserenmállet, fidnodatmállet,
finansiering, og samarbeidsparter, i tillegg til stor ulikhet mellom de lokalsamfunnene som de betjener.
oamastanmállet, ruhtadeapmi ja leat maid iešguđetlágan ovttasbargoguoimmit. Ja dasa lassin dat bálvalit vel hui iešguđetlágan báikkálaš servodagaid.
I en evaluering av sentrene har det derfor vært hensiktsmessig å ta utgangspunkt i at det er ulike forståelser av språksentrene; som et apparat eller et verktøy for å iverksette målsettinger og gjennomføre vedtatte oppgaver; som en interessent i et marked hvor det konkurreres om kompetanse og personer; som en handlingsaktør i kulturelt heterogene omgivelser.
Guovddážiid árvvoštallamis lea dasto leamaš dárbbašlaš geavahit vuolggabáikin dan ahte giellaguovddážat ipmirduvvojit iešguđetládje; dat lea juogo apparáhtta dahje reaidu mii álggaha juoidá mas lea dihto mihttomearri ja čađaha mearriduvvon bargamušaid; dat lea miellagiddevaš doaibma bargomárkanis gos gilvalit gelbbolašvuođa ja bargiid alde; dahje dat lea doaimmaid jođiheaddji birrasiin gos leat máŋggalágan kultuvrrat.
I denne evalueringa er hovedvekten lagt på virksomheten til språksentrene i årene 2006‐2010.
Dán árvvoštallama váldodeaddu lea giellaguovddážiid doaimmain jagiin 2006‐2010.
denne foregikk, hvem som var drivkrefter, samarbeidsparter og hvilken organisatorisk løsning som ble valgt for senteret.
Ja go dien áigodaga galgá sáhttit ipmirdit, de lea dárbu geahččat movt guovddáš ásahuvvui, movt álggaheapmi dáhpáhuvai, geat áŋggirdedje guovddáža álggahit, makkár ovttasbargit ledje ja makkár organiserenmálle válljejedje guovddážii.
I beskrivelsen og vurderingen av språksentrene virksomhet, vil imidlertid hovedvekten ligge på årene etter 2006.
Muhto guovddážiid čilgemis ja árvvoštallmis mii aŋkke deattuhit dan mii lea dáhpáhuvvan maŋŋel 2006.
Vi har satt oss inn i virksomheten frem til i dag (våren 2012), men siden en del av pågående tiltak ikke er avsluttet og rapportert, vil vi i begrenset grad si noe om effekten av denne virksomheten.
Mii leat čuvvon guovddážiid doaimmaid gitta dán áigái (2012 giđa), muhto go muhtun oassi doaimmain mat leat jođus eai vel leat loahpahuvvon ja eai
1.2 Kort historikk over språksentrene
1.2 Giellaguovddážiid historihkka oanehaččat
De første samiske språksentrene ble opprettet like etter at forvaltningsområdet for samisk språk ble etablert i 1992.
Vuosttaš sámi giellaguovddážat ásahuvvojedje juo dakka maŋŋá go sámegiela hálddašanguovlu ásahuvvui 1992:s.
Av de seks opprinnelige forvaltningskommunene var det særlig to der fornorskningen hadde svekket bruken av samisk språk.
Dan guđa suohkanis hálddašanguovllus ledje earenoamážit guokte suohkana gos dáruiduhttin lei oalle muddui loaktán sámegiela geavaheami.
I denne perioden hadde Samisk høgskole et samarbeid mot Wales der studenter og lærere fikk
Danin ledje dain suohkaniin stuora
kunnskap om hvordan det ble jobbet med andrespråksopplæring i walisisk for engelsktalende.
hástalusat nagodit hukset sámegiel gelbbolašvuođa iežas organisašuvnnas ja maiddái nannet giellageavaheami álbmogis muđui.
I dette arbeidet var språksentre viktige forutsetninger, og ideen om å overføre denne modellen til de samiske forvaltningskommunene ble skapt.
Dien áigodagas lei Sámi allaskuvllas ovttasbargu Walesiin, ja studeanttat ja oahpaheaddjit besse ge gullat ja oahppat movt Walesgiela lágidedje nubbegiellaoahpahussan eŋgelasgielagiidda.
Ressurspersoner i kommunen og sameforeningen var den drivende kraft for å få dette til i Porsanger kommune, utformet en prosjektbeskrivelse, og hadde dialog med Samisk språkråd som var villig til å støtte ideen økonomisk.
Dan barggus ledje doppe giellaguovddážat hui dehálaččat, ja dasto fuobmájedje ge dien málle mielde bargat sámegiela hálddašanguovllus.
Den samme ideen ble straks tatt opp av Kåfjord kommune, som også fikk etablert sitt språksenter i 1994.
Suohkaniid resursaolbmot ja sámi searvvit ledje dieid bargguid áŋggirdeaddjit Porsáŋggu gielddas.
Etter hvert ble stadig
Sii
Disse er lokalisert følgende steder: Alta, Tysfjord, Lavangen, Ullsfjord / Tromsø, Nesseby, Porsanger, Kåfjord,
Dat leat dáin báikkiin: Álttás, Divttasvuonas, Loabágis, Moskavuonas / Romssas, Unjárggas, Porsáŋggus,
Tana, Evenes og Røros.
Gáivuonas, Deanus, Evenáššis ja Plassjes.
flere sentre etablert med bakgrunn i ulike lokale og regionale initiativ og behov.
Gáivuona suohkan čuovvolii oalle johtilit seamma jurdaga, ja dohko ásahuvvui giellaguovddáš 1994:s Dan maŋŋil ásahuvvo ain eanet giellaguovddážat iešguđet ge báikkálaš ja regionála guovllu álgofuomášeami ja dárbbuid mielde.
I dag finnes det språksentre både i forvaltningskommuner for samisk språk og i kommuner utafor dette området.
Dál leat ge giellaguovddážat sihke sámegiela hálddašanguovllu suohkaniin ja maiddái suohkaniin olggobealde dan guovllu.
Under er en oversikt over når de ulike senterne ble opprettet.
Dás vuolábeale tabeallas oaidná goas guhtege guovddáš álggahuvvui.
De årstallene som brukes i tabellen viser til den formelle opprettelse.
muitalit goas guovddáš formálalaččat ásahuvvui.
Noen av disse hadde fungert som prosjekt forut for dette, og forskjellige kilder angir ulike årstall ut i fra om en legger prosjektperioden til grunn eller ikke.
Muhtun giellaguovddážat leat doaibman prošeaktan ovdal go šadde bissovaš doaibman, ja diehtogálduin leat iešguđetlágan dieđut mat gusket dasa makkár jagis doaibma lea álggahuvvon, go muhtumat váldet mielde maiddái prošeaktaáiggi ja earát fas eai daga dan.
Tabell 1.1 Opprettelse av språksentre
Tabealla 1.1 Giellaguovddážiid ásaheapmi
I de første årene bidro Samisk språkråd med prosjektmidler som senterne søkte på årlig.
Vuosttaš jagiid juolludii Sámi giellaráđi prošeaktadoarjagiid maid guovddážat ohce jahkásaččat.
Fra 2001
2001
fikk de da fire språksentre (Porsanger, Kåfjord, Tysfjord, Evenes), fast tilskudd og sentre som kom til senere kom inn på samme ordning med et fast grunntilskudd fra Sametinget.
rájes oažžugohte dalá njeallje giellaguovddáža (Porsáŋgu, Gáivuotna, Divttasvuotna, Evenášši) fásta doarjaga ja guovddážat mat dan maŋŋil ásahuvvo, ožžo maid vuođđodoarjaga seamma ortnegis Sámedikkis.
Dette bidro til at eksisterende og nye språksentre ble gitt en større forutsigbarhet i finansieringen av virksomheten.
Dat mielddisbuvttii dalá ja ođđa giellaguovddážiidda veaháš eanet sihkkaris ruhtadili.
Vi skal kort skissere et par viktige satsinger eller strategier Sametinget har hatt i forhold til språksentrene etter 2006. I 2007 tok Sametinget initiativ til etablering av et nettverk mellom språksentrene.
Mii áigut das oanehaččat namuhit muhtun dehálaš nannendoaimmaid dahje strategiijaid mat Sámedikkis leat leamaš giellaguovddážiid ektui maŋŋá 2006. 2007:s dáhtui Sámediggi ásahit giellaguovddážiidda fierpmádaga.
Dette hadde som mål å skape en møteplass hvor erfaringer rundt ulike tiltak og
Ulbmil dainna lei ásahit gulahallansaji gos giellaguovddážat galge sáhttit vásáhusaid lonohallat ja digaštallat iešguđetlágan doaimmaid ja nannensurggiid. Fierpmádat
Nettverket skulle også bidra til større samarbeid mellom sentrene på prosjektnivå.
galggai maid doaibmat nu ahte šaddá buoret ovttasbargu guovddážiid gaskkas prošeaktadásis.
Nettverkene har hatt møter en gang for året, og arrangementet har gått på rundgang slik et nytt språksenter har stått som vertskap hver gang.
Fierpmádatčoahkkimat leamaš okte jagis, ja dan lágideapmi lea sirdašuvvan guovddážis guovddážii, nu ahte juohke háve lea ođđa giellaguovddáš mii lágida deaivvadeami.
I Handlingsplan for samiske språk (2009) ble Sametingets store satsing med et 5‐årig voksenopplæringsprogram lansert.
Sámegielaid doaibmaplánas (2009) dovddusindagai Sámediggi iežas viiddis áigumuša ahte álggahit 5‐ jagi rávisolbmuidoahpahusprográmma.
Her skulle språksentrene få en viktig funksjon som tilbydere av språkkurs for voksne i samarbeid med Samisk høgskole.
Dan barggus galggai giellaguovddážiin leat dehálaš doaibma, sii galge lágidit giellakurssiid rávisolbmuide ráđđálaga Sámi allaskuvllain. Dieinna nannendoaimmain
Gjennom denne satsingen ble språkkursene gitt et betydelig løft og lagt om slik at de ble kompetansegivende og ga studiepoeng. Denne
loktejuvvo giellakursset miha alit dássái, ja sii álge maid lágidit kurssiid mat adde gelbbolašvuođa ja oahppočuoggáid.
begynneropplæringen er tilbudt i de såkalte SAAL ‐ kursene nivå 1 og 2 med 15 studiepoeng, og hvor avlagt eksamen gir mulighet til å gå videre på semesteremne i samisk på høgskolenivå.
Diet álgooahpahus fállojuvvo nugohčoduvvon SAAL ‐ kursen, dásiin 1 ja 2, ja addá 15 oahppočuoggá, ja go lea čađahan eksámena, de sáhttá lohkat sámegiela viidáseappot lohkanbadjeoahppun allaskuvllas.
Sametinget har som mål å styrke og utvikle de samiske institusjonene.
Sámedikki ulbmil lea nannet ja ovddidit sámi institušuvnnaid.
Gjennom Institusjonsmeldinga som kom i 2008 går Sametingsrådet gjennom utfordringene knyttet til mange små samiske institusjoner og kommer med forslag til hvordan disse kan styrkes.
Sámediggeráđđi geahčada iežas Instistušuvdnadieđáhusas maid almmuhedje 2008:s, hástalusaid maid ollu smávva sámi institušuvnnat dagahit, ja buktá muhtun evttohusaid dasa movt daid sáhtášii nannet.
I forhold til språksentrene var det to forhold som ble vektlagt i meldinga.
Dien dieđáhusas ledje guokte dilálašvuođa mat gusket giellaguovddážiidda mat deattuhuvvojedje.
Språksentrene er ofte små og sårbare
Sámediggeráđđi oaivvildii maid ahte
institusjoner, og enkelte av dem har et potensial for robustgjøring gjennom sammenslåing med
Dás vuolábealde leat dat giellaguovddážat maid dás árvvoštallat tennjeuvvon kártii.
Sametinget (2010) Samiske institusjoner og det sivile samiske samfunn.
Sámediggi (2010) Sámi institušuvnnat ja siviila sámi servodat.
Sametingsrådets melding om samisk
Sámediggeráđi dieđáhus sámi institušuvnnaid
institusjonsutvikling.
ovdáneami birra.
Der senterne har eksplisitte samiske egennavn er disse brukt.
1.3 Giellaguovddážiid bissovaš ruhtadeapmi
Alle språksentre har driftsfinansiering fra minst to finansiører; Sametinget og fylkeskommunen, samt at noen har tilgang på kommunale driftsmidler.
Buot giellaguovddážat ožžot doaibmadoarjaga unnimustá guovtti ruhtadanásahusas; Sámedikkis ja fylkasuohkanis, ja dasa lassin sáhttet muhtun guovddážat oažžut maiddái suohkanis doaibmadoarjaga.
Som tidligere nevnt fikk de første språksentrene prosjektfinansiering fra Samisk språkråd som var en av fire underliggende fagråd under Sametinget.
Nugo ovdal juo namuhuvvon, de ožžo vuosttaš giellaguovddážat prošeaktadoarjagiid Sámi giellaráđis, mii dalle lei okta njealji Sámedikki vuollásaš fágaráđiin.
Disse fungerte som fagpolitiske organ, og forvaltere av ulike tilskuddsordninger.
Dat doibme fágapolitihkalaš ráđđin, ja hálddašedje maid iešguđetlágan doarjjaortnegiid.
I denne
2002:s
perioden ble den faste tilskuddsordningen til språksentrene etablert, og fikk etter hvert betegnelsen grunntilskudd.
Dien áigodagas ásahedje giellaguovddážiidda bissovaš doarjjaortnegiid, maid maŋŋil navde vuođđodoarjjan.
Grunntilskuddet skulle gi språksentrene en minimumsfinansiering til daglig drift.
Vuođđodoarjja lea jurddašuvvon giellaguovddážiidda vuođđoruhtadeapmin mii sihkkarásta beaivválaš doaimma.
Grunntilskuddet har helt fra starten av vært flatt, det vil si at alle senterne som ligger under ordningen får den samme årlige summen uavhengig av virksomhetens omfang og antall ansatte.
Vuođđodoarjja lea álggu rájes juo leamaš seamma sturrosaš jahkásaš doarjja juohke guovddážii, beroškeahttá das man viiddis doaibma guovddážis lea ja man
I årenes løp har beløpets størrelse økt noe i takt med den generelle lønns‐ og prisutviklingen. I 2012
galle bargi. Jagiid mielde lea doarjaga sturrodat lassánan dábálaš bálká‐ ja haddegoargŋuma mielde.
ligger grunntilskuddet på kr. 587.000, noe som rekker til å finansiere en stilling og utgifter til kontorhold.
2012:s lei vuođđodoarjja kr. 587.000, ja dat gokčá ovtta virggi ja kánturgoluid.
De fleste språksentre betaler husleie.
Eanas giellaguovddážat mákset viessoláiggu.
Tabell 1.2 Utviklingen i Sametingets grunntilskudd – beløpets størrelse (2006‐2012)
Tabealla 1.2 Sámedikki vuođđodoarjaga lassáneapmi (2006‐2012)
Kilde: Sametingets budsjett for årene 2006‐2012
Gáldu: Sámedikki bušeahtat 2006‐2012
Troms fylkeskommune innførte i 2005 en fast ordning med grunntilskudd til samiske språk‐ og kultursentra i Troms.
Nubbe dehálaš vuođđoruhtadandoarjja giellaguovddážiin lea doaibmadoarjja maid ožžot fylkasuohkanis.
I motsetning til Sametingets grunntilskudd som er flatt, varierer
Romssa fylkasuohkan ásahii 2005:s bissovaš vuođđodoarjaga sámi giella ‐ ja
beløpene som overføres fra fylkeskommunen til de ulike språksentrene i Troms.
kulturguovddážiidda Romssas.
Ordningen er en oppfølging av samarbeidsavtalen med Sametinget, og tilskuddene gis på grunnlag av denne, budsjettvedtak, innkomne rapporter og søknader fra senterne.
Sámediggi juolluda juste seamma sturrosaš vuođđodoarjaga buot guovddážiidda, muhto fyIkasuohkana juolludeamit giellaguovddážiidda Romssas leat iešguđet sturrodagas.
Finnmark fylkeskommune har gitt samme type tilskudd med bakgrunn i sin samarbeidsavtale med Sametinget (2007) til de fire språksentrene i Finnmark.
Finnmárkku fylkasuohkan lea juolludan seamma sullasaš doarjagiid dan njealji giellaguovddážii Finnmárkkus, ovttasbargošiehtadusa vuođul mii lea Sámedikkiin (2007).
Finnmark fylkeskommunes beløp har vært noe lavere enn i Troms, og er nå på kr. 50.000 årlig.
Finnmárkku fylkasuohkana sámegiel strategiijaplánas 2011‐2014 namuhuvvojit maid diet
Finnmark får samme sum.
váikkuhandoarjagat.
Nordland fylkeskommune har siden 2006 gitt tilskudd til Arran i Tysfjord og Várdobáiki i Evenes.
Nordlándda fylkasuohkan lea 2006 rájes addán doarjaga Árranii Divttasvuonas ja Várdobáikái Evenáššis.
Dette med bakgrunn i samarbeidsavtalen mellom Nordland fylkeskommune og Sametinget fra 2006.
Dan lea dahkan Nordlándda fylkasuohkana ja Sámedikki 2006 ovttasbargošiehtadusa vuođul.
Språksenteret på Røros får fylkeskommunalt driftstilskudd fra Hedmark og Sør ‐ Trøndelag fylkeskommune.
Plassje giellaguovddáš oažžu doaibmadoarjaga Hedmárkku ja Lulli‐ Trøndelága fylkasuohkaniin.
Sametinget og fylkeskommunen har gjennom samarbeidsavtalene synliggjort fylkeskommunens
2011:s ja 2012:s lea Loabák giellaguovddáš ožžon 210.000 kr.
I 2011 og 2012 har språksenteret i Lavangen fått 210.00, Gáisi Tromsø 230.000, Kåfjord 253.00, og Várdobáiki
, Gáisi Romssas 230.000 kr., Gáivuotna 253.000
Evenes 500.000.
kr, ja Várdobáiki Evenáššis 500.000 kr..
Summen til Várdobáiki er større fordi den innbefatter driftstilskudd til virksomhet ut over språksenterdelen.
Doarjja Várdobáikái lea stuorát danin go das lea maid mielde doaibmadoarjja doaimmaide mat eai gula giellaguovddášoassái.
Kilde: Troms fylkeskommune, skriftlig henvendelse.
Gáldu: Romssa fylkasuohkan, oktavuođa váldán čálalaččat.
ansvar for utviklingen av den samiske kulturen i regionene.
Sámedikki institušuvdnadieđáhusas (2008) deattuhuvvo man dehálaš lea ovttasruhtadit doaimmaid.
Gjennom aktiv og samordnet virkemiddelbruk er Sametinget og fylkeskommunene i fellesskap med på å utvikle det samiske kulturtilbudet.
Bures jurddašuvvon ja ovttastahttejuvvon váikkuhandoarjjageavahemiin leat Sámediggi ja fylkasuohkanat fárus ovddideamen sámi kulturfálaldagaid.
Kommuner innenfor språkforvaltningsområdet får tildelt tospråklighetsmidler fra Sametinget som skal kompensere for merkostnader ved å være en tospråklig kommune.
Sámegiela hálddašanguovllu suohkanat ožžot guovttegielatvuođadoarjagiid Sámedikkis mat galget
De fleste av kommunene har valgt å bruke deler ar av disse midlene til språksentrets virksomhet da de påtar seg viktige oppgaver
Eanas suohkanat leat válljen geavahit daid ruđaid giellaguovddážiid doaimmaide, danin go dat barget ollu dehálaš bargguid suohkana ovddas.
for kommunen.
Dieid doarjagiid sturrodat rievddada suohkanis suohkanii ja jagis jahkái.
Disse summene varierer fra kommune til kommune, og fra år til år, og tildeles på grunnlag av årlige prioriteringer og behov, ofte med bakgrunn i den kommunale tospråklighetsplanen.
Doarjagat juolluduvvojit sihke jahkásaš vuoruhemiid ja maiddái dárbbuid vuođul, dávjá suohkana guovttegielatvuođaplána vuođul.
To kommuner (Nesseby og Tysfjord) har imidlertid valgt å ikke overføre slike midler direkte til språksenteret.
Guokte suohkana (Unjárga ja Divttasvuotna) leat válljen ahte eai sirdde dieid doarjagiid giellaguovddážii.
Noen kommuner utenfor forvaltningsområdet for samisk språk bidrar også til grunnfinansiering av språksenteret i sin kommune, men med andre kommunale midler.
Muhtun suohkanat olggobealde sámegiela hálddašanguovllu
Dette gjelder Røros kommune og Tromsø kommune.
Dan dahket Plassje ja Romssa suohkanat.
I denne evalueringen har vi tatt utgangspunkt i Sametingets uttalte hovedmål for språksentrene og virkemiddelordningen med grunntilskudd.
Dán árvvoštallamis leat mii atnán vuolggabáikin dan maid Sámediggi lea lohkan lea sin váldoulbmil giellaguovddážiiguin, ja mii lea sin váldoulbmil váikkuhandoarjjaortnegiiguin nugo vuođđodoarjagiin.
Sametingets mål for språksentrene er at samisk språk skal høres og synes i språksentrenes virkeområde.
Sámedikki ulbmil giellaguovddážiiguin lea ahte sámegiella galgá gullot ja oidnot giellaguovddážiid
For å undersøke hvordan de samiske språksentre oppfyller dette målet, har denne evalueringen sett
doaibmaguovlluin.
både på interne forhold innad i hvert språksenter, og på hvordan de samvirker med sine ulike omgivelser og med Sametinget.
Go leat suokkardan dan movt sámi giellaguovddážat olahit dien ulbmila, de leat dán árvvoštallamis geahčadan juohke giellaguovddáža siskkáldas diliid ja leat maid geahčadan movt dat ovttasdoibmet iežaset iešguđetlágan birrasiin ja Sámedikkiin.
Evalueringen bygger på Sametingets kriterier for måloppnåelse for de samiske språksentre slik de framkommer i Sametingets budsjetter for de aktuelle årene.
Árvvoštallama leat mii huksen daid mihttomeriide maid Sámediggi lea bidjan sámi giellaguovddážiidda, nugo dat leat čállojuvvon Sámedikki bušeahtaide mat gusket daid jagiide maid mii leat geahčadan.
Fra 2010 har kriteriene vært:.
2010 rájes leat leamaš dákkár
 Gjennomførte kurs i samisk og andre tilbud om opplæring i samisk språk
 Čađahit kurssiid sámegielas ja lágidit eará oahppofálaldagaid sámegielas
 Gjennomførte tiltak for motivasjon og utvikling av samiske språk
 Čađahit doaimmaid mat movttiidahttet ja ovddidit sámegiela geavaheami
 Brukernes tilfredshet med tilbudet
 Iskat man duhtavaččat geavaheaddjit leat fálaldagaiguin
Mens språksentrene er svært forskjellige, er Sametingets grunntilskudd til senterne det samme, det vil si at alle senterne får den samme årlige summen uavhengig av aktivitet eller andre rammebetingelser.
Giellaguovddážat leat hui iešguđetláganat, muhto Sámedikki vuođđodoarjja guovddážiidda lea seamma, dat mearkkaša ahte buot guovddážat ožžot seamma sturrosaš jahkásaš doarjaga, beroškeahttá guovddážiid doaimmain dahje eará rámmaeavttuin.
Senterne får også fylkeskommunale driftstilskudd, og noen av språksentrene får kommunal finansiering.
Guovddážat ožžot maid fylkasuohkaniin doaibmadoarjaga, ja muhtun giellaguovddážiid ruhtada maid suohkan.
Volumet på språksentrenes virksomhet er i tillegg delvis avhengig av tidsavgrensede prosjektfinansierte tiltak.
Giellaguovddážiid doaimmaid viidodat lea dasa lassin vel oalle muddui gitta prošeavttain, mat bistet muhtun áiggi ja maidda ohcet sierra ruhtadeami.
I vårt evalueringsopplegg vil vi ikke søke å avgrense evaluering til bruken av grunntilskuddet, men forutsetter at dette tilskuddet er grunnmuren for språksentrenes virksomhet og vårt evalueringsopplegg vil omfatte driften av språksentrene i sin
Mii eat áiggo iežamet árvvoštallamis geahččat dušše vuođđodoarjaga geavaheami, go rehkenastit ahte dat doarjja lea vuođđu man ala giellaguovddážat huksejit iežaset doaimmaid.
helhet. Gjennom å analysere språksentrenes virksomhet fra ulike ståsted vil vi belyse Sametingets kriterier for måloppnåelse for tilskuddsordningen.
Danin leat dán raporttas árvvoštallan giellaguovddážiid doaimmaid
I budsjettet for 2009 var ikke det siste punktet for brukertilfredshet med.
2009 bušeahtas ii lea maŋemus čuokkis mii guoská geavaheddjiid duhtavašvuhtii fárus.
I 2008 var kriteriene formulert noe
2008:s ledje eavttuid
videre.
čilgen viidábut.
I perioden 2006‐2007 var det ikke formulert spesifikke kriterier.
2006‐2007 áigodagas eai leat sátnáduvvon makkárge earenoamáš eavttut.
Språksentrene har ulike måter å organisere sin virksomhet på.
Giellaguovddážat leat iežaset doaimmaid organiseren iešguđetládje.
Noen er egne virksomheter, inngår som en mer integrert del i en større (samisk) organisasjon, eller som en samisk avdeling i en norsk organisasjon.
Muhtumat leat sierra doaimmat, ja leat eanet searvadahttojuvvon stuorát (sámi) organisašuvdnii, dahje leat lágiduvvon sierra
Selskapsformen kan være AS.
Fitnodatmálle sáhttá leat oasussearvi (OS), ossolaččaidsearvi (BA), vuođđudus dahje suohkangaskasaš fidnodat.
, BA, stiftelse, interkommunalt selskap, og de fleste har et styre.
Eanas guovddážiin lea sierra stivra.
I en slik evaluering er det relevant å belyse variasjonen i organiseringen, hvorfor den gitte organisasjonsformen ble valgt, og hvordan den har påvirket virksomheten ? Har det skjedd endringer
Dákkár árvvoštallamis lea dárbu geahččat maiddái organiserenmálliid, manne vállejedje juste dan dihto organiserenmálle, ja movt dat lea váikkuhan doibmii ?
av den interne organiseringen i løpet av perioden (2006‐2010), i så fall hvilke, og hvorfor har disse funnet sted ?
Leat go dán áigodagas (2006‐2010) moktege rievdadan siskkáldas organiserema, jus leat, de man láhkái, ja manne leat dan dahkan ?
I Sametingets Institusjonsmelding (2008) pekes det på språksentrenes sårbarhet med få ansatte og liten fleksibilitet.
Sámedikki Institušuvdnadieđáhusas (2008) čujuhit dasa man hearkkit giellaguovddážat leat, go leat
I meldingen går det frem at Sametinget ønsker sterkere og mer robuste enheter.
Dieđáhusas celkojuvvo ahte Sámediggi hálida eanet áhpálaš ja nannosit ovttadagaid.
Det foreslås blant annet at enkelte språksentre slås sammen med andre samiske institusjoner i lokalmiljøet, og at det opprettes stiftelser hvor Sametinget går inn som (med) eier. Evalueringen vil
Evttohuvvo earet eará ahte muhtun giellaguovddážiid sáhtášii laktit eará sámi intitušuvnnaide báikkálaš servodagas, ja ahte ásahuvvošedje vuođđudusat main Sámediggi lea (mielde) oamasteaddji.
avdekke hvilke strategier språksentrene har for robustgjøring, herunder i hvilken grad en geografisk sterkere regional profil inngår.
Árvvoštallamis boahtá ovdan maid giellaguovddážat áigot bargat vai šattaše nannoseappot, dan oktavuođas maid makkár ávki livččii jus livččii nannosit geográfalaš profiila.
En mulig innfallsvinkel for å analysere disse variasjonene er å se på sentrenes ulike rammebetingelser for sin virksomhet, og vi ønsker å ta utgangspunkt i en todeling av sentre som ligger innenfor det samiske språkforvaltningsområdet og sentre som ligger utenfor.
Okta vejolaš vuohki movt diekkár variašuvnnaid sáhttá analyseret, lea guorahallat daid iešguđetlágan rámmaeavttuid maid siskkobealde guovddážat doibmet, ja mii hálidit árvvoštallamis sirret daid guovddážiid mat leat sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde dain mat leat olggobealde.