pere/sami_parallel huggingface dataset:
Hva som er å anse for endret bruk må avgjøres konkret i det enkelte tilfellet hvor blant annet tidligere tiltak i området, tiltakets eller planenes omfang, karakter og varighet må vurderes.
Go galga mearridit goas lea sáhka meahcceeatnamiid rievdaduvvon ávkkástallamis, de ferte juohke áššis árvvoštallat dan, ja earet eará árvvoštallat leat go seamma guovllus ovdal leamaš sisabahkkemat ja doaimmaid, doaimma viidodaga ja hámi ja man guhká doaimmat bohtet bistit.
Også midlertidige disponeringer og tiltak som medfører økt støynivå eller andre forstyrrelser kan under visse omstendigheter medføre endret bruk av meahcci.
Gaskaboddosaš rievdadusat ja doaimmat, mat mielddisbuktet eanet rieja dahje eará muosehuttimiid, sáhttet maid muhtomin rievdadit meahcceávkkástallama.
Vedtak som kan medføre endret bruk av meahcci: a. Statlige, fylkeskommunale og kommunale myndigheters vedtak om tiltak i meahcci eller utvidelser av eksisterende bruk av meahcci slik som blant annet veiutbygginger, utbygginger av vassdrag, bergverksvirksomhet, hus- og hyttebygginger, oppføring av vind- eller annen type kraftverk, fastlegging av løyper og barmarksløyper for fritids eller andre formål, oppføring av fritidsanlegg, etablering av nasjonalparker eller andre typer verneområder, eller utvidelser av slike nevnte tiltak i meahcci.
Mearrádusat mat sáhttet rievdadit meahcceávkkástallama: a. Stáhtalaš, fylkkasuohkanlaš ja suohkanlaš eiseváldiid mearrádusat mat gusket doaimmaide mehciin dahje mat mielddisbuktet ahte otná meahcceávkkástallan viiddiiduvvo, dego earet eará luoddaráhkadeamit, čáhcádatdulvadeamit, ruvkedoaimmat, viesso / viste- ja bartahuksemat, biegga- dahje eará sorttat el-fápmo rusttegiid huksemat, dálve ja bievlamádiijaid ráddjen, astoáiggi dahje eará ulbmiliid váras, astoáiggevisttiid ja ráhkkanusaid huksemat, nášunalpárkkaid dahje eará suodjalanguovlluid ásaheamit, dahje buot dáid namuhuvvon doaimmaid viiddideamit meahcis.
Også planer som regulerer utmarksbruk kan medføre endret bruk, herunder blant annet fylkesplanen, kommunenes areal- og reguleringsplaner og verneplaner som vil medføre at samisk tradisjonell bruk innskrenkes vesentlig eller på andre måter hindres innenfor verneområdet.
Plánat mat galget heivehit meahcásteami sáhttet maid mielddisbuktit rievdadusaid meahcceávkkástallamii, nugo fylkkaplána, suohkaniid areála- ja heivehanplánat ja suodjalanplánat mat mearkkšahtti ollu gáržžidit dahje eara láhkái hehttejit sámi árbevirolaš ávkkástallama suodjalanguovllus.
Finnmarkseiendommens vedtak om blant annet salg, bortfeste eller bortleie av grunn eller rettigheter til grunn i meahcci til ulike formål, slik som hus- og hytteformål, vindkraftverk, bortleie av vassdrag til energiproduksjon, bruksendringer i forbindelse med skogsforvaltning, vernevedtak, samt tillatelser til undersøkelse og drift av ikke-mutbare mineraler.
Finnmárkkuopmodaga mearrádusat mat gusket eanan- ja meahcceriggodagaid vuovdimii dahje láiguheapmái iešguđet ulbmiliid váras, dego viesso / viste- ja bartahuksemat, bieggamillorusttegat, čáhcádagaid láiguheapmi el-fápmobuvttádeapmái, rievdadusat vuovdehálddašeami oktavuođas, suodjalanmearrádusat, ja vel lobit eananeaiggáda minerálaid roggamiidda ja bohkamii.
Også andre tillatelser som Finnmarkseiendommen kan gi i kraft av sin grunneierposisjon vil kunne medføre endret bruk av utmark, slik som tillatelser til å foreta endringer i vegetasjon og naturformasjonene gjennom nydyrking, beplantning og hogst.
Maiddái eará lobit maid eananeaiggát Finnmárkkoopmodat sáhttá addit, sáhttet rievdadit meahcceávkkástallama, nugo de go addojuvvo lohpi nuppástuhttet šattuid ja meahcceduovdagiid gilvima ja čuollama bokte.
Endringer innenfor tradisjonell høsting og bruk av meahcci vil som hovedregel ikke anses som endret bruk av utmark, forutsatt at endringene eller tiltakene ikke medfører vesentlig økning i menneskelig aktivitet eller andre vesentlige ulemper eller hindringer for andre brukere av områdene.
Rievdadusat mat gusket árbevirolaš ávkkástallamii ja meahccegeavaheapmái, eai mielddisbuvtte dábálaččat rievdaduvvon ávkkástallama dáid njuolggadusaid vuođul, jus rievdadusat dahje doaimmat eai mielddisbuvtte mearkkašahtti stuorát meahccejohtolaga dahje earaládje leat mearkkašáhtti vahágin dahje hehttehussan eará meahcceávkkástalliide.
§ 5 Hvordan virkningene av endret bruk skal vurderes
5 § Movt rievdaduvvon ávkkástallanvugiid váikkuhusat galget árvvoštallojuvvot
Offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen skal vurdere hvilke virkninger et tiltak eller planer vil kunne få for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringer og samfunnsliv.
Almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkoopmodat galget árvvoštallat movt doaibma dahje plána sáhttá váikkuhit sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmai, ealáhusaide ja servodateallimii.
Ved vurderingen av hvilke virkninger vedtaket vil kunne få for samiske interesser, så skal det tas hensyn til de kulturelle særegenhetene som ligger til grunn for den tradisjonelle samiske bruken av meahcci.
Go galga árvvoštallat movt mearrádus sáhttá váikkuhit sámi beroštumiide, galget sámi árbevirolás meahccegeavaheami erenoamašvuođat ja kultuvrralaš erohusat vuhtiiváldojuvvot.
Respekt for og hensyntagen til samenes tradisjonelle kunnskaper knyttet til bruken av meahcci skal være en sentral del av grunnlaget for avgjørelsene som tas.
Galgá gudnijahttet ja vuhtiiváldit sámiid árbevirolaš máhtu ja meahcceipmárdusa ja dákkár máhttu galgá leat guovddáš vuođđun mearrádusaide.
Sign: _________________ / _________________ I bedømmelsen av om det foreligger tradisjonell bruk etter disse retningslinjene skal det vurderes om bruken skjer på en tradisjonell måte, herunder må brukens varighet og karakter vurderes.
Vuolláičála: _________________ / _________________ Go lea gažaldat das, ahte lea go dain njuolggádusain sáhka árbevirolaš ávkkástallamis, de galgá árvvoštallat ávkkástallojuvvo go árbevirolaš vuogi mielde, earet eará ferte iskat man guhká ávkkástallan lea doaimmahuvvon ja mainna lágiin dat lea doaimmahuvvon.
At en bruksmåte er tradisjonell utelukker ikke at bruken kan ha blitt tilpasset til den tekniske og økonomiske utviklingen.
Vaikko vel ávkkástallanvuohki leage ođasmahttojuvvon teknihkalaš ja ekonomalaš ovdáneami sivas, de dat liikká sáhttá leat árbevirolaš ávkkástallanvuohki.
§ 6 Virkningene for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringer og samfunnsliv
6 § Váikkuhusat sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmái, ealáhusaide ja servodateallimii
a. Virkninger for samisk kultur Virkningene for det fysiske miljøet samt de sosiale og kulturelle konsekvensene for den samiske kulturen i det aktuelle området som helhet, inkludert de særlige virkningene for tradisjonelle samiske næringer og utmarksbruk og lokalsamfunn skal utgjøre grunnlaget for vurderingene.
a. Váikkuhusat sámi kultuvrii Árvvoštallan galgá iskat makkár váikkuhusat šáddet meahccebirrasii, makkár sosiála ja kultuvrralaš váikkuhusat šaddet ollislaš sámi kultuvrii guoskevaš guovllus, erenoamážit váikkuhusaid sámi árbevirolaš ealáhusaide, meahcásteapmai ja báikegottiide.
Det skal vurderes hvilke virkninger tiltaket eller planen får for samisk kulturarv.
Galgá árvvoštallat mot doaibma dahje plána váikkuha sámi kultturárbái.
Det skal særlig tas hensyn til at tiltak eller planer ikke skal krenke eller virke ødeleggende for samiske hellige steder, gravplasser og andre steder av særskilt kulturhistorisk betydning.
Galgá erenoamážit vuhtiiváldit ahte doaibma dahje plána ii galgga gudnehuhttet dahje čuohcat billistanláhkái sámi bassi báikkiide, hávdesajiide dahje eará báikkiide main lea earenoamáš kultuvrralaš árvu.
Ved vurderingen av hva som vil være til vesentlig hinder etter de følgende underpunktene, skal det legges vekt på den tradisjonelle kunnskapen de samiske utmarksbrukerne besitter.
Go galgá árvvoštallat makkár doaibma sáhttá leat mearkašahtti hehttehussan čuovvovaš vuolitčuoggáid mielde, de galgá deattuhit dan árbevirolaš máhtu mii sámi meahcásteddjiin lea.
Det skal også legges til grunn at selv små tiltak kan innebære betydelig skade og svekke bærekraften for all samisk bruk av meahcci.
Vuođđun árvvoštallamii galgá maid leat ahte vel smávit doaibmabijut ge sáhttet dagahit mealgat vahágiid ja sáhttet heajosmahttet buot sámi meahcceávkkástallama gierdanvuođu.
Det skal særlig legges vekt på kartlegge og ta hensyn til tidligere tiltak i samme bruksområde.
Galgá earenoamážit kártet ja vuhtiiváldit ovdalaš doaibmabijuid seamma geavahanguovllus.
Tiltaket som vurderes gjennomført må vurderes opp mot den bruken samiske utmarksbrukere har av det aktuelle området, og de konsekvensene det vil få for denne bruken.
Go lea áigumin čađahit juogalágan doaimma, de ferte dan vuos árvvoštallat dan ektui makkár meahcástallanvuogit sámi meahcásteddjiin lea juste dan guovllus, ja makkár váikkuhusat doaimmas lea sin meahcásteapmái.
Det skal tas særlig hensyn til hvilke direkte og indirekte virkninger tiltaket vil få for samisk tradisjonell bruk av området eller ressursene, herunder følgeskader og andre negative ringvirkninger.
Galgá earenoamážit vuhtiiváldit makkár njuolggo dahje gaskkalaš váikkuhusat doaimmas šaddet sámi árbevirolaš meahcceávkkástallamii dahje luondduriggodagaid geavaheapmái dan guovllus, dan oktavuođas galgá geahččat makkár vahágiid doaibma iešalddis dagaha ja makkár eará heajos lassiváikkuhusat dan čuvvot.
Virkninger for tradisjonell samisk reindrift Det skal vurderes hvilke virkninger vedtaket vil kunne få for reindriftens arealbruk, særlig må virkningene for områder som anses som nødvendige for en bærekraftig reindrift slik som blant annet; flytteleier, trekkveier, kalvings- og brunstområder, luftings- eller rasteområder, slakte- og merkeplasser, høst- og vinterbeiter, vår- og sommerbeiter, herunder områder av særverdi for reindriften, klarlegges.
Váikkuhusat árbevirolaš sámi boazodollui Galgá árvvoštallojuvvot makkár váikkuhusat mearrádusas leat boazodoalu eanageavaheapmái, earenoamážit galget čilgejuvvot dat guovllut mat adnojuvvojit dárbbašlažžan ceavzilis boazodollui, nugo earet eará johtolagat, johtingeainnut, guottet- ja ragatbáikkit, bálgan- dahje livvasajit, njuovadan- ja mearkunbáikkit, čakča- ja dálveguohtumat, giđđa-ja geasseguohtoneatnamat, daid vuolde maid guovllut main lea earenoamáš árvu boazodollui.
Tiltak som vesentlig hindrer reindriftens adgang til å uhindret drive og forflytte rein i de deler av beiteområdet hvor reinen lovlig kan ferdes, samt tiltak som for øvrig er til vesentlig hinder for bruk av tradisjonelle områder som nevnt i første avsnitt, bør unngås så langt det er mulig.
Galgá nu guhkás go vejolaš garvit dakkár doaimmaid mat hehttejit boazodoalu vejolašvuođa jođihit ealáhusa ja johtit bohccuiguin daid guohtoneatnamiidda gos boazu lágalaččat sáhttá guohtut, ja doaimmaid mat muđui leat arvat hehttehussan boazodollui beassat heađuškeahttá doaimmahit boazodoalu, sirdit bohccuid siskkobealde lobálaš guohtunguovllu, ja doaimmaid mat leat mearkkašahtti hehttehussan go galgá geavahit guovlluid árbevirolaš vuogi mielde, nugo namahuvvon vuosttaš gurgadagas.
Slike tiltak vil kunne medføre endringer i driftsmønsteret som vil være til betydelig skade for reindriften.
Diekkár doaimmat sáhttet dagahit earalágan jođihanvuogi, mii sáhttá leat stuora vahágin boazodollui.
Som flyttlei regnes også faste inn- og avlastningsplasser for transport av rein.
Johtingeaidnun rehkenastejuvvojit maid bissovaččat ásahuvvon báikkit gos bidjá bohccuid fievrredeapmái, ja gos fas luoitá bohccuid.
Ved vurderinger av virkningene for reindriften skal den tradisjonelle bruken og driftsmåtene for reindriften i det konkrete området klarlegges i dialog med reineierne selv og legges til grunn for vurderingene.
Go galgá árvvoštallat makkár váikkuhusat leat boazodollui, de galgá čielggadit boazodoalu árbevirolaš ávkkástallanvugiid ja vieruid ja jođihanvugiid dan dihto guovllus ovttasráđiid boazodolliiguin, ja dat čielggadeapmi galgá biddjojuvvot árvvoštallamii vuođđun.
c. Virkninger for tradisjonell samisk utmarksbruk Det skal vurderes hvilke virkninger vedtaket vil kunne få for utmarksbrukeres og bygdefolks arealbruk, særlig må virkningene for områder som anses som nødvendige for bærekraftig samisk utmarksbruk slik som blant annet; bygders tradisjonelle nær- og bruksområder, herunder jakt-og fangstområder, fiskeplasser, multemyrer, sennagressplasser og andre utnyttelses og høstingsområder, klarlegges.
c. Váikkuhusat árbevirolaš sámi meahcásteapmái Galgá árvvoštallat makkát váikkuhusat mearrádusas leat meahcásteddjiide ja giliolbmuid guovlluid geavaheapmái ja ávkkástallamii, earenoamážit galgá váikkuhusaid guoarahallat guovlluin mat leat dárbbašlaččat bisuhit ceavzilis sámi meahcásteami nugo earet eará; movt gilit árbevirolaččat leat geavahan lagasguovlluid ja lagasmehciid, nugo bivdin ja bivdobáikkit, guolástanbáikkit, luomejeakkit,
Tiltak som vesentlig hindrer samiske utmarksbrukeres tradisjonelle bruk og høsting av utmarksressursene, i områder som de tradisjonelt har brukt, bør unngås så langt det er mulig.
Vuolláičála: _________________ / _________________ gámasuidnenbáikkit ja galgá maid čielggadit movt sii earaládje leat ávkkástallan ja ožžon birgejumi luondduriggodagain.
Sign: _________________ / _________________ kombinasjonsbrukere og andre som utøver tradisjonell samisk utmarksbruk vil kunne svekke disses livsgrunnlag, og hindre deres utøvelse av sin kultur.
Doaimmat mat dagahit mearkkašeanveara ráđđengáržžideami giliolbmuid, lotnolaseallimii ja eará árbevirolaš sámi meahcásteddjiid lagas- ja birasmehciid ávkkástallamii, sáhttet čuohcat hui hejot sin birgejupmái, ja hehttet sin eallit iežaset kultuvrra mielde.
Vedtak som medfører slike begrensninger, f.eks vern av tradisjonelle bruksområder, bør tillate at tradisjonell bruk og høsting skal få fortsette.
Mearrádusain mat dagahit diekkár gáržžidemiid, omd. árbevirolaš meahcástanguovlluid suodjaleapmi, berre daddjot ahte galgá ain leat lohpi árbevirolaš vuogi mielde ávkin atnit mehciid ja meahci valljodagaid.
Ved vurderinger av virkningene for utmarksbrukere skal den tradisjonelle bruken i det konkrete området klarlegges i dialog med utmarksbrukerne selv og legges til grunn for vurderingene.
Go árvvoštallá makkár váikkuhusat šaddet meahcásteddjiide, de galget árbevirolaš ávkkástallanvuogit ja dábit dan dihto guovllus čielggaduvvot ovttasráđiid meahcásteddjiiguin ja dat čielggadeapmi galgá biddjot árvvoštallamii vuođđun.
d. Virkninger for tradisjonelle samiske næringer Det skal vurderes hvilke virkninger vedtaket vil kunne få for tradisjonelle utmarksnæringer eller kombinasjonsnæringer, jordbruk, bufehold samt andre tradisjonelle næringsformer, særlig må virkningene for områder som anses som nødvendige for slike næringers bærekraft, slik som blant annet; utmarks- eller kombinasjonsutøveres tradisjonelle bruksområder, herunder jakt-og fangstområder, fiskeplasser, multemyrer, sennagressplasser og andre utnyttelses og høstingsområder, jordbrukernes tradisjonelle bruksområder, herunder beitearealer i utmark for bufe, utmarksslåtter, skogbruk, trekkveier og stier, klarlegges.
d. Váikkuhusat árbevirolaš sámi ealáhusaide Galgá árvvoštallojuvvot makkár váikkuhusat mearrádusas leat árbevirolaš meahcceealáhusaide dahje lotnolasealáhusaide, eanandollui, šibitdollui ja maiddái eará árbevirolaš ealáhusvugiide. Galgá earenoamážit čielggadit váikkuhusaid dakkár guovlluin mat leat dárbbašlaččat diekkár ealáhusaid ceavzimii, nugo earet eará; meahcásteddjiid dahje lotnolasealáhusabargiid árbevirolaš eanageavahanvugiid, dan vuolde bivdoguovllut, guolástanbáikkit, luomejeakkit, gámasuidnenbáikkit ja movt sii earaládje leat atnán ávkki ja geavahan luondduvalljodagaid. Eanandolliid árbevirolaš eanageavahanguovllut, dan vuolde šibihiid guohtuneatnamat, meahcceláddjenbáikkit, vuovdedoallu, johtingeainnut ja bálgát galget maid čielggaduvvot.
Ved vurderinger av virkningene for de tradisjonelle næringsformene skal den tradisjonelle bruken i det konkrete området klarlegges i dialog med næringsutøverne selv og legges til grunn for vurderingene.
Go árvvoštallat makkár váikkuhusat šaddet árbevirolaš ealáhusvugiide, de galget árbevirolaš ávkkástallanvuogit ja dábit dan dihto guovllus čielggaduvvot ovttasráđiid ealáhusa bargiiguin, ja dat čielggadeapmi galgá biddjot árvvoštallamii vuođđun.
e. Virkninger for samisk samfunnsliv, levemåter og samiske næringer Det skal vurderes hvilke virkninger vedtaket vil kunne få for samisk samfunnsliv, herunder samiske næringer, levemåter, bosetting og organisasjonsliv.
e. Váikkuhusat sámi servodateallimii, eallinvugiide ja sámi ealáhusaide Galgá árvvoštallojuvvot makkár váikkuhus mearrádusas lea sámi servodateallimii; nugo sámi ealáhusaide, eallinvugiide, ássamii ja organisašuvdnaeallimii.
§ 7 Berørte samiske interessers aktive deltakelse i beslutningsprosessen
§ 7 Guoskevaš sámi beroštumit galget duođalaččat beassat searvat mearridanprosessii
Ved vurderinger av hvilke virkninger endret bruk av utmark vil få for samiske interesser skal offentlige myndigheter samt Finnmarkseiendommen innhente skriftlige uttalelser, muntlige forklaringer mv. som klarlegger hvilke synspunkter berørte samiske interesser har til de planlagte arealdisponeringene eller planene.
Go galgá árvvoštallat makkár váikkuhusaid rievdaduvvon meahcceávkkástallan dagaha sámi beroštumiide, de galget almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat viežžat čálalaš cealkámušaid, njálmmálaš čilgehusaid jna. mat čilgejit makkár oainnut guoskevaš sámi berošteddjiin leat jurddašuvvon areálageavaheapmái dahje áigumušaide.
Offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen skal så tidlig som mulig aktivt involvere de ulike samiske interessene som gjør seg gjeldende i beslutningsprosessen, og komme med all relevant og oppdatert informasjon til berørte parter undervegs i saksbehandlingen.
Almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat galget nu árrat go vejolaš ovttasbargagoahtit iešguđetlágan sámi beroštumiiguin maidda mearrádusproseassa guoská, ja galget almmuhit buot guoskevaš ja ođasmahttojuvvon dieđuid guoskevaš bealalaččaide barggadettiin áššemeannudemin.
Samiske parter skal få benytte samisk som kommunikasjonsspråk.
Sámi bealálaččat galget beassat geavahit sámegiela gulahallangiellan.
Dette gjelder både fremleggelse av skriflige innspill og muntlige forklaringer.
Dát guoská sihke čálalaš dieđuid ovddideapmái ja maiddái njálmmálaš čilgehusaide.
Hvilke interesser som skal uttale seg mv. ved forberedelsen av vedtaket, må avgjøres utifra en konkret vurdering.
Makkár bealušteaddjit galget beassat buktit cealkámušaid jna. mearrádusas ráhkkanahttin bargguin, ferte mearriduvvot sierra árvvoštallama vuođul.
I saker som vil kunne ha virkninger for reindrift skal det innhentes uttalelser mv. fra områdestyret, distriktet / distriktene, reindriftssiidaer, familier / driftsenheter, og enkeltpersoner som vil kunne berøres av vedtaket.
Áššiin mat sáhttet váikkuhit boazodollui, galgá viežžat cealkámušaid jna. guovllustivrras, orohagas / orohagain, boazosiiddain, bearrašiin / doaluin, ja eaŋkilolbmuin maidda mearrádus sáhttá guoskat.
I saker som vil kunne ha virkninger for kombinasjonsnæringer, tradisjonell utmarksbruk, jordbruk, bufehold eller andre utmarksinteresser skal det innhentes uttalelser mv. fra utmarkslag, bygdelag og foreninger, sauebeitelag, jeger- og fiskeforeninger og andre interesseorganisasjoner eller sammenslutninger, samt siidaer, familier og enkeltpersoner som vil kunne berøres av vedtaket.
Vuolláičála: _________________ / _________________ Áššiin mat sáhttet váikkuhit lotnolasealáhusaide, árbevirolaš meahcásteapmái, eanandollui, šibitdollui dahje eará meahcceberoštumiide, galgá viežžat cealkámušaid jna. meahcceservviin, giliservviin ja eará servviin, sávzaguohtonservviin, bivdo- ja guoslástanservviin ja eará berošteaddji organisašuvnnain dahje ovttadagain, ja siiddain, bearrašiin ja eaŋkilolbmuin maidda mearrádus sáhttá guoskat.
Offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen skal ved saksforberedelsen særlig legge til rette for at reindriftsutøvere, utøvere av kombinasjonsdrift eller andre som befinner seg i meahcci over lengre perioder, skal ha en reell mulighet til å få deltatt og uttalt seg i saken.
Almmolaš eisveválddit ja Finnmárkkuopmodat galget ášši ráhkkanahttinbargguin earenoamážit láhčit dili nu ahte boazodoallit, lotnolasealáhusa bargit dahje earát geat guhkit áiggiid orrot ja barget mehciin, duohtavuođas galget sáhttit searvat ja buktit cealkámuša áššái.
Sign: _________________ / _________________
§ 8 Movt diehtit ahte njuolggadusat leat árvvoštallojuvvon
Offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen skal ved saksforberedelsen gjøre rede for hvilke samiske hensyn som er vurdert, hvordan virkningene for samisk kultur mv. er blitt klarlagt og vurdert, og hvem som har kommet med uttalelser og forklaringer og forøvrig deltatt i saksforberedelsen på vegne av ulike samiske interesser.
Almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat galget ášši ráhkkanahttinbargguin čilget makkár sámi beroštumit leat guorahallojuvvon, movt váikkuhusat sámi kultuvrii jna. leat čielggaduvvon ja árvvoštallojuvvon, ja gii lea buktán cealkámušaid ja čilgehusaid ja muđui leamaš mielde áššemeannudeamis iešguđet sámi berošteddjiid ovddasteaddjin.
Vedtak i saken med begrunnelse bør offentliggjøres på norsk og samisk.
Mearrádus áššis oktan vuođustusain berre almmuhuvvot dárogillii ja sámegillii.
Av vedtaket og begrunnelsen skal det fremgå hvordan virkningene for samisk kultur mv. har vært vurdert, hvilken betydning disse er tillagt ved vedtaket, og om det er stilt vilkår med sikte på å særlig sikre naturgrunnlaget for samisk kultur mv..
Mearrádusas ja vuođustusas galgá boahtit ovdan movt váikkuhusat sámi kultuvrii jna. leat árvvoštallojuvvon, makkár deaddu daid árvvoštallamiidda lea biddjojuvvon, ja lea go biddjojuvvon eaktun ahte sihkkarastit sámi kultuvrra jna. luondduvuođu.
Offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen bør sørge for at berørte samiske interesser gjøres kjent med vedtakets innhold og virkninger på samisk.
Almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat berre gozihit ahte sámi beroštumit ožžot dieđuid mearrádusa sisdoalus ja váikkuhusain sámegillii.
§ 9 Sametingets uttalelse
§ 9 Sámedikki cealkámus
Hvis tiltakets eller planenes omfang, karakter eller varighet tilsier det, plikter offentlige myndigheter eller Finnmarkseiendommen å innhente uttalelse fra Sametinget.
Jus doaimma dahje plánaid viidodat, iešvuohta dahje bistevašvuohta lea dakkár mii berre Sámedikki ovdii, de lea almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodaga geatnegasvuohta bivdit Sámedikkis cealkámuša áššái.
Dette gjelder for tiltak eller planer som vil kunne få betydelige virkninger for samisk kultur mv..
Dat guoská doaimmaide dahje plánaide mat dagahit mearkkašanveara váikkuhusaid sámi kultuvrii jna..
Sametinget har etter eget initiativ rett til å avgi uttalelse i konkrete saker når det finner det nødvendig.
Sámedikkis lea iežas dáhtu mielde vuoigatvuohta buktit cealkámuša dihto áššiide dađi mielde go oaidná dárbbu dan dahkat.
§ 10 Oppfølgning av retningslinjene
§ 10 Njuolggadusaid čuovvoleapmi
Sametinget vil ved fastsettelsen av den endelige retningslinjene for endret bruk av meahcci, legge til rette for en åpne og inkluderende prosess, og foreta omfattende høringer av ulike interesser i Finnmark.
Go Sámediggi mearrida loahpalaš njuolggadusaid mehciid rievdaduvvon ávkkástallamii, de áigu láhčit rabas ja fátmmasteaddji bargojođu, ja sáddet njuolggadusaid viidát guláskuddamii iešguđetlágan berošteddjiide Finnmárkkus.
§ 11 Veileder til retningslinjene
§ 11 Njuolggadusaide bagadusat
Sametinget kan utforme en veileder til retningslinjene hvis det anses som hensiktsmessig.
Sámediggi sáhttá hábmet bagadusaid njuolggadusaide jus dasa orro dárbu.
Sametinget ser at finnmarksloven og innføringen av retningslinjene vil kunne medføre økonomiske og administrative konsekvenser for offentlige instanser som skal følge retningslinjene.
Sámediggi oaidná ahte Finnmárkkulága ja njuolggadusaid atnuiváldin dáidá dagahit ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusaid almmolaš instánssaide geat galget njuolggadusaid čuovvut.
Sametinget forutsetter at eventuelle utgifter dekkes av staten og at det gjøres et nødvendig oppfølgningsarbeid i forhold til dette som er en del av den totale gjennomføringen av finnmarksloven.
Sámediggi vuordá ahte stáhta gokčá dieid vejolaš goluid, ja ahte čađahuvvo čuovvolanbargu dán ektui mii lea oassin olles Finnmárkkulága čađahanbargguin.
Innstilling fra Nærings- og kulturkomiteen
007/06 Ealáhus- ja kulturlávdegotti evttohus
Komiteens flertall, medlemmene Lene Hansen, Nanna A. Thomassen, Klemet Erland Hætta, Jarle Jonassen, Anne Dalheim, Miriam Paulsen, Norske samers riksforbund, Per Andersen Bæhr, Kautokeino flyttsameliste og Olaf Eliassen, Senterpartiet.
Lávdegotti eanetlogus, lahtuin Lene Hansen, Nanna A. Thomassen, Klemet Erland Hætta, Jarle Jonassen, Anne Dalheim, Miriam Paulsen, Norgga sámiid riikkasearvvis, Per Andersen Bæhr, Guovdageainnu johttisámiidlisttas ja Olaf Eliassen, Guovddášbellodagas
Det er veldig gledelig og en historisk begivenhet at samer i Norge gis mulighet på selvstendig grunn å utarbeide gjeldende retningslinjer for endret bruk av meahcci (utmark) i Finnmark fylke.
Lea hui illudahtti ja historjjálaš dáhpáhus go sámit Norggas dál ožžot vejolašvuođa iehčanasat ráhkadit gustovaš njuolggadusaid Finnmárkku fylkka rievaduvvon meahccegeavaheami várás.
Det er et stort ansvar som Sametinget får, og det ansvaret er Sametinget beredt på og vise seg verdig til.
Dát lea Sámediggái stuorra ovddasvástádussan, ja dan ovddasvástádusa lea Sámediggi gearggus váldit badjelasas ja lea ge gelbbolaš dan bargui.
Sign: _________________ / _________________ Flertallet er glad for at utgangspunktet for utarbeidelse av Sametingets retningslinjer for endret bruk av meahcci (utmark) i Finnmark fylke, hjemles i finnmarkslovens §4, hvor Sametinget kan lage retningslinjer for hvordan virkningen for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv av endret bruk av utmark skal bedømmes.
Eanetlohku lea ilus go Finnmárkku fylkka rievaduvvon meahccegeavaheami ráhkadeapmi vuođđuduvvo finnmárkkulága 4. paragráfii, mas daddjojuvvo ahte Sámediggi beassá ráhkadit njuolggadusaid das mo meahccegeavaheami rievdadusa váikkuhusa sámi kultuvrii, boazodollui, meahccegeavaheapmái, ealáhusdoaimmaheapmái ja servodateallimii galgá árvvoštallat.
Flertallet ser det som særlig viktig at de midlertidlige retningslinjene er klare når finnmarksloven trer i kraft 1. juli 2006, dette for å ivareta samiske forhold i saksbehandling av arealsaker, slik at forvaltningsorganene blir i stand å fatte vedtak etter finnmarkslovens §10.
Eanetlohku oaidná erenoamáš deaŧalažžan ahte gaskaboddasaš njuolggadusat leat válbmasat go finnmárkkuláhka doaibmagoahtá suoidnemánu 1. b. 2006 rájes, vai dát fuolaha sámi beroštumiid areálaáššiid áššemeannudeamis nu ahte hálddašanorgánat sáhttet dahkat mearrádusaid finnmárkkulága § 10 vuođul.
Flertallet i komiteen er tilfreds med den skisserte prosessen for det videre arbeidet med å utforme Sametingets endelige retningslinjer for endret bruk av meahcci (utmark) i Finnmark fylke.
Lávdegotti eanetlohku lea duhtavaš viidáset barggu evttohuvvon proseassain ahte Sámediggi galgá hábmet loahpalaš njuolggadusaid Finnmárkku fylkka rievaduvvon meahccegeavaheami várás.
Åpne og inkluderinger høringer skal belyse og sikre innspill fra interesserte, før de endelige retningslinjene fattes.
Rabas ja searvadeaddji gulaskuddamat galget čuvgehit evttohusaid ja sihkkarastit ahte berošteaddjit besset buktit árvalusaid ovdalgo loahpalaš njuolggadusat dohkkehuvvojit.
I forbindelse med komitearbeidet med å utforme de endelige retningslinjene bør komiteen også vurdere å benytte muligheten med å avholde høring i forbindelse med komiteens behandling av saken.
Lávdegoddebarggu oktavuođas, go loahpalaš njuolggadusat galget hábmejuvvot, berre lávdegoddi maiddái árvvoštallat geavahit dan vejolašvuođa ahte čađahit gulaskuddama lávdegotti áššemeannudeami oktavuođas.
I følge kjøreregler fastsatt for Sametingets komitéarbeid, har komiteene mulighet å avholde høringer i saker hvor man anser det som viktig.
Sámedikki mearridan lávdegoddebargonjuolggadusaid mielde sáhttá lávdegoddi čađahit gulaskuddamiid dakkár áššiin, mat dan mielas leat deaŧalaččat.
Dette er noe som komiteen kan vurdere ved den videre saksbehandlingen av utarbeidelsen av Sametingets retningslinjer for endret bruk av meahcci (utmark) i Finnmark fylke.
Dán sáhttá lávdegoddi árvvoštallat viidáset áššemeannudeami oktavuođas go Sámedikki njuolggadusat Finnmárkku fylkka rievaduvvon meahccegeavaheami várás ráhkaduvvojit.
Den ordningen kunne også Nærings- og kulturkomiteen benyttet ved behandlingen av sak 23/06, ved komitémøte i mai 2006.
Dan vuogi sáhtášii maiddái Ealáhus- ja kulturlávdegoddi geavahit ášši 23/06 meannudettiin, miessemánu lávdegoddečoahkkimis 2006.
Sametinget forutsetter at departementet snarlig godkjenner retningslinjene, slik at de trer i kraft samtidig med finnmarksloven, 1. juli 2006.
Sámediggi eaktuda ahte departemeanta fargga dohkkeha njuolggadusaid, vai dat bohtet fápmui oktanaga Finnmárkkulágain, suoidnemánu 1. b. 2006.
Dette i tråd med Stortingets behandling av finnmarksloven, jfr §4 i finnmarksloven.
Dát čuovvu Stuorradikki Finnmárkkulága meannudeami, gč. finnmárkkulága § 4.
Komiteens mindretall, medlemmene Marianne Balto Henriksen, Henrik Eriksen, Rune Guttorm, Knut Store, Ranveig Matheussen, Anders Urheim, Per Edvind Varsi, Arbeiderpartiets sametingsgruppe fremla følgende merknader:
Lávdegotti unnitlogus, lahtuin Marianne Balto Henriksen, Henrik Eriksen, Rune Guttorm, Knut Store, Ranveig Matheussen, Anders Urheim, Per Edvind Varsi, Bargiidbellodaga sámediggejoavkkus, ovddidedje čuovvovaš mearkkašumiid:
Merknad 2:
Mearkkašupmi 2:
Finnmarkseiendommen overtar forvaltningsansvaret for grunnen i Finnmark med virkning fra 1. juli 2006.
Finnmárkkuopmodat váldá badjelasas hálddašanovddasvástádusa Finnmárkku eatnamiin suoidnemánu 1. b. 2006 rájes.
Gjennom finnmarkslovens § 4 ” Sametingets retningslinjer for endret bruk av utmark ” har Sametinget fått et virkemiddel for å påvirke arealforvaltningen i fylket.
Finnmárkkulága § 4 “ Sámedikki válddahus meahcceeatnamiid nuppástuvvan geavahussii ” vuođul lea Sámediggi ožžon váikkuhangaskaoami váikkuhit fylkka areálahálddašeami.
Det er en historisk hendelse at det samiske samfunn både kan påvirke, og utarbeide retningslinjer for endret bruk av utmark.
Lea historjjálaš dáhpáhus go sámi servodat sihke sáhttá váikkuhit meahccegeavaheami rievdama, ja ráhkadit dasa njuolggadusaid.
Dette gir Sametinget et stort ansvar, men også en plikt til å vise at man gir alle berørte parter i Finnmark en mulighet til å komme med forslag.
Dát bidjá Sámediggái stuorra ovddasvástádusa, muhto maiddái geatnegasvuođa čájehit ahte buot guoskevaš beliide Finnmárkkus, addojuvvo vejolašvuohta ovddidit árvalusaid.
Sametingspresidenten har under finnmarkslov-arbeidet gitt lovnader om en åpen og inkluderende prosess med utarbeidelse av Sametingets retningslinjer for endret bruk av utmarka i Finnmark.
Sámedikki presideanta lea finnmárkkuláhkabarggus lohpidan rabas ja searvvaheaddji proseassa go Sámedikki njuolggadusat Finnmárkku rievdaduvvon meahccegeavaheami várás ráhkaduvvojit.
Målet må være å få til gode retningslinjer som tar hensyn til hvordan man skal ivareta samiske forhold.
Mihttomearrin ferte leat oččodit buriid njuolggadusaid mat vuhtiiváldet dan mo sámi beroštumiid galgá fuolahit.
For å oppnå dette er det viktig å ha en grundig demokratisk prosess hvor hele Finnmarks befolkning blir hørt, og gjennom prosessen skape tillit og eierskap til retningslinjene.
Vuolláičála: _________________ / _________________ Finnmárkku álbmoga oaivilat váldojuvvojit vuhtii, ja man bokte duddjojuvvo luohttámuš ja gullevašvuohta njuolggadusaide.
Prosessen forut for utarbeidelsen av retningslinjene oppfattes som lukket, og den korte tidsfristen ivaretar ikke de forventningene som befolkningen var forespeilet om åpenhet.
Njuolggadusráhkadanproseassa vásihuvvo gitta, ja oanehis áigemearri ii fuolat daid vuordámušaid mat álbmogis leat rabasvuhtii.
Sametingsrepresentantene har også krav på å kunne involvere sine respektive partier og organisasjoner i saksforberedelsen, og heller ikke dette har det vært mulig å gjennomføre.
Sámedikki presideanttas lea maid vuoigatvuohta beassat searvvahit iežas bellodagaid ja organisašuvnnaid áššemeannudeapmái, ii ge dán beali leat leamaš vejolaš fuolahit.
Det forventes at forslaget til retningslinjer sendes ut på bred høring før Sametinget gjør sitt endelige vedtak.
Vurdojuvvo ahte njuolggadusevttohus sáddejuvvo viiddes gulaskuddamii ovdalgo Sámediggi dahká loahpalaš mearrádusa.
Sametingsrådet kan legge til grunn de foreslåtte retningslinjene, og på grunnlag av høringsuttalelsene fremlegge saken til endelig behandling.
Sámediggeráđđi sáhttá bidjat evttohuvvon njuolggadusaid vuođđun, ja gulaskuddancealkámušaid vuođul ovddidit ášši loahpalaš meannudeapmái.
Sign: _________________ / _________________ Utkastet tas ikke opp til realitetsbehandling på dette tidspunkt, og behandles i stedet når ovennevnte prosess har vært gjennomført.
Evttohus ii váldojuvvot realitehtameannudeapmái dál, ja meannuduvvo baicce go bajábeale proseassa lea čađahuvvon.
Komiteens flertall, medlemmene Lene Hansen, Nanna A. Thomassen, Klemet Erland Hætta, Jarle Jonassen, Anne Dalheim, Miriam Paulsen, Norske samers riksforbund, Per Andersen Bæhr, Kautokeino flyttsameliste og Olaf Eliassen, Senterpartiet
Lávdegotti eanetlogus, lahtuin Lene Hansen, Nanna A. Thomassen, Klemet Erland Hætta, Jarle Jonassen, Anne Dalheim, Miriam Paulsen, Norgga sámiid riikkasearvvis, Per Andersen Bæhr, Guovdageainnu johttisámiidlisttas ja Olaf Eliassen, Guovddášbellodagas,
Komiteens flertall støtter Sametingsrådets forslag til innstillingen overfor komitéen i sak 23/06 Sametingets retningslinjer for endret bruk av meahcci (utmark) i Finnmark fylke.
Lávdegotti eanetlohku doarju Sámediggeráđi evttohusa lávdegoddái áššis 23/06 Sámedikki Finnmárkku fylkka rievdaduvvon meahccegeavaheami njuolggadusat.
Komiteens mindretall, medlemmene Marianne Balto Henriksen, Henrik Eriksen, Rune Guttorm, Knut Store, Ranveig Matheussen, Anders Urheim, Per Edvind Varsi, Arbeiderpartiets sametingsgruppe fremla følgende merknader:
Lávdegotti unnitlohku, lahtut Marianne Balto Henriksen, Henrik Eriksen, Rune Guttorm, Knut Store, Ranveig Matheussen, Anders Urheim, Per Edvind Varsi, Bargiidbellodaga sámediggejoavkkus, lea čuovvovaš evttohus:
Forslaget til retningslinjer for endret bruk av utmark danner grunnlaget for en bred høring.
Rievdaduvvon meahccegeavaheami njuolggadusevttohus lea vuođđun viiddes gulaskuddamii.
Etter høringsrunden kommer Sametingsrådet med en innstilling til retningslinjer der høringsuttalelsene er vurdert og eventuelt innarbeidet.
Maŋŋá gulaskuddama evttoha Sámediggeráđđi njuolggadusaid mas gulaskuddancealkámušat leat árvvoštallojuvvon ja vejolaččat váldojuvvon mielde.
Frem til Sametingets endelige retningslinjer for endret bruk av utmark er utarbeidet og vedtatt, praktiserer forvaltningen og Finnmarkseiendommen endret bruk av utmarka med utgangspunkt i intensjonen til finnmarksloven, og finnmarkslovens formålsparagraf, hvor det fastslås at grunn og naturressurser skal forvaltes til beste for innbyggerne og særlig som grunnlag for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Dassážiigo Sámedikki rievdaduvvon meahccegeavaheami loahpalaš njuolggadusat leat ráhkaduvvon ja dohkkehuvvon, čađahit hálddahus ja Finnmárkoopmodat rievdaduvvon meahccegeavaheami finnmárkkulága áigumušaid vuođul, ja finnmárkkulága ulbmilparagráfa vuođul, mas deattastuvvo ahte eatnamat ja luondduriggodagat galget hálddašuvvot buorrin ássiide ja erenoamážit vuođđun sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmái, ealáhusdoaimmaheapmái ja servodateallimii.
Forslag 3, representant Terje Tretnes, Samefolkets liste:
Evttohus 3, áirras Terje Tretnes, Sámeálbmot bellodat
I. Sametinget er av den oppfatning at midlertidige retningslinjer for finnmarksloven er avgjørende for å sikre samiske interesser når finnmarksloven trer i kraft den 1. juli 2006 og fram til permanente retningslinjer er etablert.
I. Sámediggi oaivvilda ahte gaskaboddasaš njuolggadusat finnmárkkulága várás leat áibbas deaŧalaččat sihkkarastimis sámi beroštusaid go finnmárkkuláhka boahtá fápmui suoidnemánu 1. b. 2006 rájes dassážiigo bistevaš njuolggadusat ásahuvvojit.
Sametinget vil behandle forslag til permanente retningslinjer etter at en grundig høringsprosess, slik Sametingsrådet foreslår, er gjennomført.
Sámediggi áigu meannudit bistevaš njuolggadusevttohusa maŋŋágo vuđolaš gulaskuddanproseassa, nu mo Sámediggeráđđi evttoha, lea čađahuvvon.
De permanente retningslinjene vil bli fastsatt på fritt grunnlag, hvor alle berettigede hensyn skal kunne ivaretas.
Bistevaš njuolggadusat mearriduvvojit sorjankeahtes vuođu alde, mas buot vuoiggaduvvon bealit galget sáhttit gozihuvvot.
Sametinget ser klart betydningen og nytten av en bred, folkelig og demokratisk høringsprosess omkring utformingen av de permanente retningslinjene.
Vuolláičála: _________________ / _________________ Sámediggi oaidná čielgasit dan mearkkašumi ja ávkki mii lea viiddes, álbmotlaš ja demokráhtalaš gulaskuddanproseassas bistevaš njuolggadusaid hábmema oktavuođas.
Retningslinjenes legitimitet, og befolkningens forståelse av og aksept for innholdet i dem, forutsetter tilgang til informasjon og mulighet for påvirkning.
Njuolggadusaid lobálašvuohta, ja álbmoga njuolggadusaid sisdoalu áddejupmi ja dohkkeheapmi, eaktuda ahte dieđut leat fidnemis ja ahte lea váikkuhanvejolašvuohta.
Sametinget vil derfor særlig vektlegge en åpen og inkluderende prosess i utformingen av permanente retningslinjer for endret bruk av meahcci / utmark i Finnmark fylke.
Danne áigu Sámediggi erenoamážit deattuhit rabas ja searvadahtti proseassa Finnmárkku fylkka meahcceeatnamiid rievdaduvvon ávkkástallanvugiid bistevaš njuolggadusaid oktavuođas.
Alle parter som ønsker å komme med innspill oppfordres til å delta aktivt i dette arbeidet.
Buot beallálaččat geat háliidit buktit evttohusaid, ávžžuhuvvojit searvat árjjalaččat dán bargui.
Sametinget fastsetter følgende midlertidige retningslinjer for endret bruk av meahcci / utmark, jf. finnmarkslovens § 4:
Sámediggi mearrida čuvvovaš gaskaboddosaš njuolggadusaid meahcceeatnamiid rievdaduvvon ávkkástallanvugiide, vrd. finnmárkkulága 4. §:
Sign: _________________ / _________________ § 1 Formål Retningslinjenes formål er å bidra til å sikre naturgrunnlaget for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringer og samfunnsliv i Finnmark fylke.
Njuolggadusat galget doarjut ja nannet sámi kultuvrra, boazodoalu, meahcásteami, ealáhusaid ja servodateallima vuođu Finnmárkku fylkkas.
Retningslinjene skal bidra til å sikre en bærekraftig utvikling for samisk kultur, tradisjonelle næringer og utmarksbruk og samfunnsliv på samenes egne premisser.
Njuolggadusat galget doarjut ja nannet sámi kultuvrra, árbevirolaš ealáhusaid ja meahcásteami ja servodateallima ceavzilis ovdáneami, sápmelaččaid iežaset árvvuid ja oainnuid vuođul.
Retningslinjene skal også bidra til å styrke det samiske folks aktive deltakelse i beslutninger vedrørende disponeringene av grunn og naturressurser i fylket.
Njuolggadusat galget dasa lassin sihkkarastit ahte sámi álbmot beassá searvat ja váikkuhit mearrádusaide mat gusket fylkka eatnamiid ja meahcceriggodagaid hálddašeapmái.
§ 2 Virkeområde Retningslinjene gjelder for saker om endret bruk av meahcci / utmark, jf. finnmarkslovens §§ 4 og 10.
Njuolggadusat galget geavahuvvot áššiin meahcceeatnamiid rievaduvvon ávkkástallanáššiin, vrd. finnmárkkulága §§ 4 ja 10.
I saker om endret bruk av meahcci / utmark skal statlige, fylkeskommunale og kommunale myndigheter, samt Finnmarkseiendommen vurdere hvilken betydning endringen vil ha for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Áššiin gos lea sáhka meahcceeatnamiid ávkkástallanvugiid rievdadeamis, galget stáhta, fylkasuohkanlaš ja suohkanlaš eiseválddit ja vel Finnmárkkuopmodat árvvoštallat movt rievdadeapmi váikkuha sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmái, ealáhusaide ja servodateallimii.
Den samiske benevnelsen meahcci og den alminnelige forståelsen av dette begrepet er ikke identisk med friluftslovens definisjon av utmark.
Sámi doaba meahcci ja dán doahpaga dábálaš áddejupmi ii leat seamma go olgoáibmolága (friluftsloven) “ utmark ” doaba.
Meahcci skal i disse retningslinjer forstås på samme måte som utmark i friluftslovens § 1.
Meahcci galgá dáin njuolggadusain áddejuvvot seammaláhkai go doaba “ utmark ” olgoáibmolága 1 §:s.
§ 3 Endret bruk av meahcci / utmark Hva som er å anse for endret bruk av meahcci / utmark må avgjøres konkret i det enkelte tilfellet hvor blant annet tidligere tiltak i området, tiltakets eller planenes omfang, karakter og varighet må vurderes.
Go galgá mearridit goas lea sáhka meahcceeatnamiid rievdaduvvon ávkkástallamis, de ferte juohke áššis árvvoštallat dan, ja earet eará árvvoštallat leat go seamma guovllus ovdal leamaš sisabahkkemat ja doaimmaid, doaimma viidodaga ja hámi ja man guhká doaimmat bohtet bistit.
Også midlertidige disponeringer og tiltak som medfører økt støynivå, annen type forurensning eller forstyrrelser kan under visse omstendigheter medføre endret bruk av meahcci / utmark.
Gaskaboddosaš rievdadusat ja doaimmat, mat mielddisbuktet eanet rieja, earalágan nuoskkideami dahje muosehuhttimiid, sáhttet maid muhtomin rievdadit meahcceávkkástallama.
Vedtak som kan medføre endret bruk av meahcci / utmark i finnmarkslovens forstand: a. Statlige, fylkeskommunale og kommunale myndigheters vedtak om tiltak i meahcci / utmark eller utvidelser av eksisterende tiltak slik som blant annet veiutbygginger, utbygginger av vassdrag, bergverksvirksomhet, hus- og hyttebygginger, oppføring av vind- eller annen type kraftverk, fastlegging av løyper og barmarksløyper for fritids- eller andre formål, eller oppføring av fritidsanlegg, eller utvidelser av slike nevnte tiltak i meahcci / utmark.
Namuhuvvojit čuvvovaš mearrádusat mat sáhttet rievdadit meahcceávkkástallama: a. Stáhtalaš, fylkkasuohkanlaš ja suohkanlaš eiseválddiid mearrádusat mat gusket doaimmaide mehciin dahje mat mielddisbuktet ahte otná meahcceávkkástallan viiddiiduvvo, dego earet eará luoddaráhkadeamit, čáhcádatdulvadeamit, ruvkedoaimmat, viesso / viste- ja bartahuksemat, biegga- dahje eará sorttat el-fápmo rusttegiid huksemat, dálve ja bievlamádiijaid ráddjen astoáiggi dahje eará ulbmiliid váras, astoáiggevisttiid ja ráhkkanusaid huksemat dahje buot dáid namuhuvvon doaimmaid viiddideamit meahcis.
Også planer som regulerer utmarksbruk, herunder blant annet fylkesplaner, kommunenes areal- og reguleringsplaner, samt planer og vedtak om etablering av nasjonalparker eller andre typer verneområder som vil medføre at samisk tradisjonell bruk innskrenkes eller på andre måter hindres innenfor verneområdet, kan medføre endret bruk.
Plánat mat galget heivehit meahcásteami, nugo fylkkaplána, suohkaniid areála- ja heivehanplánat ja álbmotmehciid dahje eará suodjalanguovlluid ásaheami plánat ja mearrádusat mat gáržžidit dahje eara láhkái hehttejit sámi árbevirolaš ávkkástallama suodjalanguovllus, sáhttet maiddái mielddisbuktit meahcceávkkástallama rievdadeami.
b. Finnmarkseiendommens vedtak om blant annet salg, bortfeste eller bortleie av grunn eller rettigheter til grunn i meahcci / utmark til ulike formål, slik som hus- og hytteformål, vindkraftverk, bortleie av vassdrag til energiproduksjon, bruksendringer i forbindelse med skogsforvaltning, vernevedtak, samt tillatelser til undersøkelse og drift av ikke-mutbare mineraler.
Vuolláičála: _________________ / _________________ b.. Finnmárkkuopmodaga mearrádusat mat gusket eanan- ja meahcceriggodagaid vuovdimii dahje láiguheapmái iešguđet ulbmiliid váras, dego viesso / viste- ja bartahuksemat, bieggamillorusttegat, čáhcádagaid láiguheapmi el-fápmobuvttádeapmái, rievdadusat vuovdehálddašeami oktavuođas, suodjalanmearrádusat, ja vel lobit eananeaiggáda minerálaid roggamiidda ja bohkamii.
Endringer innenfor tradisjonell høsting og bruk av meahcci / utmark er ikke å anse som endret bruk av utmark, forutsatt at endringene eller tiltakene ikke medfører vesentlig økning i menneskelig aktivitet eller andre vesentlige ulemper eller hindringer for andre brukere av områdene, se for øvrig § 4 3. ledd siste pkt. § 4 Hovedregler for vurderingen Ved vurderingen av hvilke virkninger vedtaket vil kunne få for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringer og samfunnsliv, så skal det tas hensyn til de kulturelle særegenhetene som ligger til grunn for den tradisjonelle samiske bruken av meahcci / utmark.
Rievdadusat mat gusket árbevirolaš ávkkástallamii, eai mielddisbuvtte dábálaččat rievdaduvvon ávkkástallama dáid njuolggadusaid vuođul, jus rievdadusat dahje doaimmat eai mielddisbuvtte eanet meahccejohtolaga dahje earaládje leat mearkkašáhtti vahágin dahje hehttehussan eará meahcceávkkástalliide, geahča muđui 4. § 3. lađđasa maŋimus čouggá.
Respekt for og hensyntagen til samenes
§ 4 Árvvoštallama njuolggadusat
Sign: _________________ / _________________ tradisjonelle kunnskaper knyttet til bruken av meahcci / utmark skal være en sentral del av grunnlaget for vurderingen.
Galgá gudnijahttet ja vuhtiiváldit sámiid árbevirolaš máhtu ja meahcceipmárdusa ja dákkár máhttu galgá leat guovddáš vuođđun árvvoštallamii.
Tiltaket som vurderes gjennomført må vurderes opp mot den bruken samiske utmarksbrukere har av det aktuelle området, og de konsekvensene det vil få for denne bruken.
Go lea áigumin čađahit juogalágan doaimma, de ferte dan vuos árvvoštallat dan ektui makkár meahcástallanvuogit sámi meahcásteddjiin leat juste dan guovllus, ja makkár váikkuhusat doaimmas lea sin meahcásteapmái.
I bedømmelsen av om det foreligger tradisjonell bruk etter disse retningslinjene skal det vurderes om bruken skjer på en tradisjonell måte, herunder må brukens varighet og karakter vurderes.
Go lea gažaldat das, ahte lea go dain njuolggádusain sáhka árbevirolaš ávkkástallamis, de galgá árvvoštallat ávkkástallojuvvo go árbevirolaš vuogi mielde, earet eará ferte iskat man guhká ávkkástallan lea doaimmahuvvon ja mainna lágiin dat lea doaimmahuvvon.
Det skal legges til grunn at selv små tiltak kan innebære betydelig skade og svekke bærekraften for samisk bruk av meahcci / utmark.
Vuođđun galgá biddjojuvvot ahte maiddái smávva doaibmabijut sáhttet dagahit mearkkašahtti vahága ja hedjonahttit sámi meahcceávkkástallama ceavzilvuođa.
Det skal særlig tas hensyn til tidligere og andre aktuelle tiltak i samme bruksområde, og den samlede effekten slike tiltak har for samiske interesser.
Erenoamážit galgá váldit vuhtii ovdalis ja eará áigeguovdilis doaibmabijuid seamma ávkkástallanguovllus, ja makkár váikkuhusat dáin doaibmabijuin oktiibuot lea sámi beroštusaide.
Ved vurderingen av virkningen for samisk kultur m.v. skal det legges vekt på den tradisjonelle kunnskapen de samiske utmarksbrukerne besitter.
Go árvvoštallá váikkuhusaid sámi kultuvrii jna., de galgá sámi meahcceávkkástalliid árbevirolaš máhttu deattuhuvvot.
§5Virkninger for samisk kultur Virkningene for det fysiske miljøet samt de sosiale og kulturelle konsekvensene for den samiske kulturen i det aktuelle området som helhet, inkludert de særlige virkningene for tradisjonelle samiske næringer og utmarksbruk og lokalsamfunn, skal utgjøre grunnlaget for vurderingene.
Árvvoštallan galgá iskat makkár váikkuhusat šáddet meahccebirrasii, makkár sosiála ja kultuvrralaš váikkuhusat šaddet ollislaš sámi kultuvrii guoskevaš guovllus, erenoamážit váikkuhusaid sámi árbevirolaš ealáhusaide, meahcásteapmái ja báikegottiide.
Det skal vurderes hvilke virkninger tiltaket eller planen får for samisk kulturarv.
Galga árvvoštallat mot doaibma dahje plána váikkuha sámi kultturárbái.
Det skal særlig tas hensyn til at tiltak eller planer ikke skal krenke eller virke ødeleggende for samiske hellige steder, gravplasser og andre steder av særskilt kulturhistorisk betydning.
Galgá erenoamážit vuhtiiváldit ahte doaibma dahje plána ii galgga gudnehuhttet dahje čuohcat billistanláhkái sámi bassi báikkiide, hávdesajiide dahje eará báikkiide main lea earenoamáš kulturhistorjjálaš árvu.
§6Virkninger for tradisjonell samisk reindrift Det skal vurderes hvilke virkninger vedtaket vil kunne få for reindriftens arealbruk.
§6 V áikkuhusat árbevirolaš sámi boazodollui
Særlig må virkningene for områder som anses som nødvendige for en bærekraftig reindrift slik som blant annet; flytteleier, trekkveier, kalvings- og brunstområder, luftings- eller rasteområder, slakte- og merkeplasser, høst- og vinterbeiter, vår- og sommerbeiter, herunder områder av særverdi for reindriften, vektlegges sterkt.
Galgá garrasit deattuhit makkár váikkuhusat mearrádusas leat boazodoalu eanageavaheapmái, earenoamážit galget čilgejuvvot dat guovllut mat adnojuvvojit dárbbašlažžan ceavzilis boazodollui, nugo earet eará johtolagat, johtingeainnut, guottet- ja ragatbáikkit, bálgan- dahje livvasajit, njuovadan-