pere/sami_parallel huggingface dataset:
I tillegg til årsmeldingene har en del av våre informanter i Sametinget bidratt med sine vurderinger av resultatene av bevilgningene i de tre årene.
Lassin jahkedieđáhusaide leat muhtumat min informánttain Sámedikkis muitalan movt sii árvvoštallet dien golmma jagi juolludemiid bohtosiid.
Disse vurderingene er ikke knyttet til spesielle år, men ser hele evalueringsperioden under ett.
Sin árvvoštallamat eai leat čadnon guđege jahkái earenoamážit, muhto gusket olles árvvoštallanáigodahkii.
Informantene i administrasjonen mener at de endringene som er foretatt i budsjettet med ny målstruktur har gjort det enklere å vurdere hvilke søknader som skal prioriteres, og i etterkant se om
Informánttat hálddahusas oaivvildit ahte go bušeahta leat rievdadan nu ahte ulbmilčilgenmálle lea álkit, de lea maid šaddan álkit árvvoštallat makkár ohcamušaid galget vuoruhit, ja sáhttet maŋit áiggi geahččat ahte leat go duođai ožžon dakkár ohcamušaid go ledje sávvan, mat sáhttet váikkuhit dasa ahte olahit doarjjaortnega ulbmiliid.
Stort sett har Sametinget fått inn og bevilget søknader som dekker de prioriteringene som er gjort.
Sámediggi lea oppalohkái dorjon dakkár ohcamušaid mat gokčet vuoruhemiid maid leat dahkan.
Utfordringen har mer ligget i den skjeve fordelingen av søknader der det under enkelte tiltaksområder er liten konkurranse om midlene (billedkunst / duodji, teaterfomål), mens det i andre er et stort antall gode søknader som det ikke er midler til å finansiere (litteratur). I
Hástalussan lea baicca leamaš dat ahte muhtun doaibmasurggiide leat boahtán miha eanet ohcamušat go earáide. Muhtun doaibmasurggiin lea unnán gilvu doarjagiid
praksis betyr dette at under tiltaksområder med mange søknader må administrasjonen prioritere strengere og stille høyere krav til kvalitet, gjennomføringsevne, at søknaden går direkte inn i årlige prioriteringer og bidrar til å oppfylle målene for ordningen.
Duohta dilis mearkkaša dat ahte hálddahus ferte hui garrasit vuoruhit doaibmasurggiin maidda leat boahtán ollu ohcamušat, ja gáibidit alladit dási, buori čađahanmáhtu ja ahte ohcamuš heive juste dan jagi vuoruhemiide ja váikkuha olahit doarjjaortnega ulbmiliid.
Informantene i administrasjonen sier at de med virkemiddelordningen har nådd et stort antall aktører som har skapt mye aktivitet rundt i lokalsamfunnene.
Hálddahusa informánttat lohket ahte doarjjaortnet lea olahan ollu servodatovddideddjiid geat leat
aktører.
ásahan ollu doaimmaid báikkálaš servodagaide.
I hvor stor grad en klarer å nå de som ikke tidligere har søkt om midler, er ofte avhengig av at Sametinget har en mer offensiv og oppsøkende virksomhet.
Man muddui galgá olahit ođđa ohcciid geat ovdal eai leat ohcan doarjagiid, vuolgá oalle muddui das man beaktil Sámediggi lea olggosguvlui juohkit dieđuid ja fitnat báikkiid mielde.
Dette er noe administrasjonen gjerne skulle jobbet mer med, men som begrenses av knappe ressurser.
Dan gal hálddahus áinnas barggašii, muhto go ii leat várri, de eai sáhte.
Fra 2008 begynte Sametinget å bevilge midler fra Samefolkets fond.
2008 rájes álggii Sámediggi juolludit doarjagiid Sámeálbmot foanddas.
Ett av de tre satsingsområdene som ble valgt for fondet var litteratur.
mii válljejuvvui fondii, lei girjjálašvuohta.
I 2008 bevilget Sametinget vel 3 millioner til ulike litteratursøknader.
2008:s juolludii Sámediggi bures 3 miljovnna iešguđetlágan girjjálašohcamušaide.
I budsjettsammenheng er disse midlene holdt adskilt fra tilskuddsordningen Kulturutvikling, men i praksis brukes disse midlene på samme måte som litteraturmidlene i tilskuddsordningen.
Bušeahtas leat diet juolludeamit doalahuvvon olggobealde doarjjaortnega mii gullá kultuvrii, muhto diet doarjagat geavahuvvojit gal juste seammaládje go doarjjaortnega girjjálašvuođadoarjagat.
For søkeren er det de samme kriteriene som gjelder, og det samme søknadsskjemaet.
Ohcciide gustojit juste seamma eavttut ja seamma ohcanskovvi galgá geavahuvvot.
Dette betyr at de faktiske rammene for finansiering av litteratursøknader i
Duohtavuođas mearkkaša dat dasto ahte Sámediggi duppalasttii girjjálašvuođa ruhtadanrámmaid 2008:s, ja ahte dat stuora gaska mii lei ohcamušlogu ja juolluduvvon doarjagiid
Sametinget ble doblet i 2008, og det store gapet mellom antallet søknader og antallet bevilgninger minket betraktelig.
gaskka šattai sakka unnit.
Informantene forteller at denne muligheten til finansiering fra Samefolkets fond gjør at gode litteratursøknader fortere kan komme fram til finansiering.
Informánttat muitalit ahte go Sámeálbmot foanddas šattai vejolaš oažžut doarjagiid girjjálašvuhtii, de dat mielddisbuktá dan ahte buriid girjjálašvuođaohcamušaid sáhttá johtileappot ruhtadit.
Tidligere kunne slike søknader ligge flere år før de ble finansiert.
Ovdal sáhtte diekkár ohcamušat šaddat máŋga jagi vuordit ovdal ruhtaduvvo.
Likevel er det ennå et stort gap mellom omsøkte midler og bevilgede midler som Samefolkets fond ikke kan tette alene.
Liikká leat ain ollu eanet ohcamušat go ruđat, ja dan erohusa ii bastte dušše Sámeálbmot foandda ruđaiguin muddet.
Dessuten fremhever informanten at de årlige rammene til litteraturformål i Samefolkets fond fort kan endre seg eller forsvinne helt om
Ja informánttat lohket maid dan ahte Sámeálbmot foandda jahkásaš rámmat girjjálašvuhtii sáhttet oalle fargga rievdat dahje oalát sihkestuvvot eret, jus Sámedikki politihkkárat
sametingspolitikerne bestemmer at andre formål skal prioriteres.
mearridit vuoruhit eará surggiid.
Slik setter er midlene gjennom tilskuddsordning Kulturutvikling sikret en større grad av kontinuitet.
Dien dáfus gal lea Ohcanvuđot doarjjaortnet kulturovddideami várás sihkkarit ruhtadangáldu guhkit áiggi vuollái.
En informant tar opp bruken av måletall for å vurdere resultater av tilskuddsordningen slik det ble innført i budsjettet for 2008.
Okta informánta namuha meroštallanvugiid maiguin árvvoštallá doarjjaortnega bohtosiid, maid 2008 bušeahtas válde atnui.
Dette kan ha en rekke svakheter da ikke alle resultater kan måles ved å telle antall produkter og gjennomførte prosjekter.
Das sáhttet leat ollu headjuvuođat, danin go ii buot bohtosiid sáhte mihtidit dan mielde galle buvttadeami leat ollašuvvan dahje galle prošeavtta lea čađahuvvon.
Informanten mener det bør være fokus på også andre typer resultater som ser på prosjektenes nytte for samfunnet.
Informánta oaivvilda ahte fertešii giddet fuomášumi maiddái earalágan bohtosiidda mat čájehit dan makkár ávki
Dette er det jobbet videre med
2009:s lei Sámeálbmot foandda rámma mii guoská girjjálašvuođaohcamiidda 4 miljovnna, ja 2010:s lei dat 2,5
de siste årene, og Sametinget har gått bort fra å ensidig legge vekt på kvantitative måletall.
Dieinna leat bargan viidáseappot maŋemus jagiid, ja Sámediggi ii šat deattut dušše olluvuođa go geahččat makkár bohtosiid leat olahan.
2.12 Rapportering og kontroll
2.12 Raportačállin ja bearráigeahčču
For å sikre korrekt saksbehandling ved tildeling og utbetaling av tilskudd skal Sametinget etablere systemer, rutiner og tiltak som blant annet har til oppgave å forebygge, avdekke og korrigere feil og
Sámediggi galgá ásahit vuogádagaid, bargodagaldumiid ja doaimmaid mat sihkkarastet rievttes
mangler (fra Overordnede retningslinjer for Sametingets søknadsbaserte tilskuddsforvaltning).
(Nu daddjo Sámedikki bajitdási njuolggadusain mat gusket ohcanvuđot doarjagiid hálddašeapmái).
Disse retningslinjene følger opp bestemmelsene om økonomistyring i staten, og sikre at Sametinget registrerer de nødvendige dataene om søkerne og søknadene ved mottak av søknaden.
Dat njuolggadusat čuvvot mearrádusaid mat leat stáhta ruhtastivrennjuolggadusain, ja sihkkarastet ahte Sámediggi registrere dárbbalaš dieđuid ohcciid ja ohcamušaid birra de go oažžu ohcamuša.
Videre skal delutbetalinger underveis og sluttutbetalinger gjøres på grunnlag av søkers rapportering om prosjektets fremdrift og sluttførelse.
Dasto viidáseappot galgá oassemáksin ja loahpalaš máksin dahkkot daid raporttaid vuođul main ohcci
I løpet av evalueringsperioden er skjemaene som brukes ved rapportering forbedret og gjort lett tilgjengelig for nedlasting på nettet. Administrasjonen har også
čilge prošeavtta manu ja loahpaheami. Árvvoštallanáigodagas leat raporterenskovit buoriduvvon ja biddjojuvvon nehttii nu ahte daid lea álki gávdnat ja viežžat.
jobbet for å forbedre tilskuddsbrevet slik at det klart går det frem hvilke krav som stilles for å få utbetalt midlene.
Hálddahus lea maid bargan juolludanreivviin ja buoridan dan, vai álkit das oaidná makkár gáibádusat gáibiduvvojit go galgá oažžut doarjagiid máksojuvvot.
Riksrevisjonen har i alle de tre årene som her evalueres hatt kritiske merknader til Sametingets tilskuddsforvaltning, både rundt forvaltningen av midlene til kulturutviklingstiltak og andre.
Riikkarevišuvdna lea buot dan golbma jagi mat dás árvvoštallojuvvot, buktán moaitámušaid Sámedikki doarjjahálddašeapmái, sihke kulturovddidandoarjagiid ja eará doarjagiid hálddašeapmái.
Fondet ble opprettet av Stortinget i 2000 som en kollektiv kompensasjon for de tap som
Moaitámuš guoská dasa go Sámediggi juohke jagi mieđiha stuora doarjagiid prošeavttaide mat eai ollašuva dan muddui ahte doarjja sáhttá máksojuvvot.
I 2009 var rammene for litteratursøknader innenfor Samefolkets fond på 4 millioner, og i 2010 var det 2,5
Eai ge leat doarvái buorit bargodagaldumiid doaimmahit doarjagiid ruovttoluottageassima jus doarjja ii leat guovtti jagis geavahuvvon.
millioner I denne perioden kom Sametingets økonomiteam inn i bildet og fulgte opp gamle saker som ikke var ferdigrapportert.
Dán áigodagas čuovvogođii Sámedikki ekonomiijačumpe boares áššiid maidda eai lean boahtán loahpparaporttat.
I følge våre informanter i administrasjonen foretok Sametinget i evalueringsperioden delutbetalinger ved prosjektoppstart uten alltid å sjekke om prosjektet var fullfinansiert. En del prosjekter budsjetterte med annen medfinansiering, og hvis denne ikke var på plass, kunne prosjektet vanskelig gjennomføres i det omfang som var planlagt.
Daid informánttaid dieđuid mielde geaid mii leat hálddahusas jearahallan, lea Sámediggi muhtumin máksán oassedoarjagiid árvvoštallanáigodagas prošeavttaid álggadettiin almmá iskkakeahttá lea go prošeakta ollásit ruhtaduvvon.
Administrasjonen har de siste årene jobbet for å få bedre rutiner for kontakt med medfinansiører, og gjort vedtak under
Muhtun prošeavttaid bušeahtain lea eará
forutsetning av at annen finansiering har vært på plass.
mielderuhtadeaddji, ja jus das ii luovvan doarjja, de lea váttis prošeavtta čađahit dan viidodagas go álggos lei jurdda.
Enkelte prosjekter har fått utbetalt den første delutbetalingen uten noen gang å komme i gang.
Muhtun prošeavttaide lea vuosttaš oassemáksin máksojuvvon vaikko prošeakta ii goassege álggahuvvon.
Det kan være
Dasa
mange årsaker til dette som er knyttet til kapasitet hos de som skal gjennomføre prosjektet.
sáhttet leat ollu sivat mat leat čadnon prošeavtta čađaheddjiid bargonávccaide.
Mange utfører prosjekter i tillegg til å være i annen fast jobb, og har problemer med å finne tid.
Ollugat barget prošeavttaiguin lassin iežaset fásta bargui, ja gáržžáhallet áigái.
Sykdom kan også være en årsak til at prosjekter ikke kommer i gang.
Buozanvuohta sáhttá maid dagahit ahte prošeavttat eai sáhte álggahuvvot.
3 Kjennetegn ved søknadene og søkerne
3 Ohcamušaid ja ohcciid mihtilmasvuođat
I dette kapittelet vil vi se nærmere på hva som kjennetegner søknadene og søkerne til Kulturfondet / tilskuddsordningen Kulturutvikling.
Dán kapihttalis áigut dárkileappot geahčadit Kulturfoandda / Kultuvrra váste ohcanvuđot doarjagiid ohcamušaid ja ohccit, makkár mihtilmasvuođat dain leat.
Vi tar for oss alle innkomne søknader, både de som har mottatt tilsagn og som har fått avslag i årene 2006‐2008.
Geahčadit buot ohcamušaid mat leat boahtán, sihke daid maidda lea mieđihuvvon doarjja ja maidda lea biehttaluvvon doarjja jagiin 2006‐
Datagrunnlaget for dette kapittelet er hovedsakelig datafiler fra Sametingets registrering av
Dieđut maidda dán kapihttala hukset, leat eanas Sámedikki datafiillat gosa leat registreren ohcamušaid mat leat meannuduvvon.
behandlede søknader. De opplysningene vi har brukt er søkers adresse, registrering på kommune og fylke, søknadsår, søknadsbeløp, innvilget beløp, tiltakskategori søknaden er fremmet i, og søkers kjønn / institusjon.
Dieđut maid leat geavahan, leat ohcci adreassa, makkár suohkanii ja fylkii lea registrerejuvvon, ohcanjahki, ohcamuša sturrodat, juolluduvvon doarjaga sturrodat, makkár doaibmasuorggis lea ohcan ja ohcci sohkabealli / institušuvdna.
Vi viser til de utfordringene som er nevnt i metodekapittelet om at datalistene som grunnlag for opplysningene, er noe mangelfulle og har enkelte huller (mangler registreringer) som kan påvirke analysene i kapittelet.
Čujuhit daid hástalusaide maid namuheimmet metodakapihttalis, ahte datalisttut mat dás adnojit vuođđun, leat veahás váilevaččat ja dain váilot oalát muhtun dieđut (váilot registreremat) mat
for å veie opp for datalistenes svakheter.
sáhttet váikkuhit kapihttala analysaide.
3.1 Antallet søknader
3.1 Ohcamušaid lohku
I løpet av de tre årene som her evalueres har vi registrert 800 søknader som har vært oppe til behandling.
Dan golmma jagis maid árvvoštallat, leat mii registreren 800 ohcamuša mat leat meannuduvvon.
Utviklingen i antallet søknader har vært økende mellom 2006 og 2007 fra 221 søknader
Ohcamušaid lohku lea lassánan gaskal 2006 ja 2007; 221 ohcamušas 291 ohcamuššii. 2008:s ledje
til 291, mens tallet i 2008 var 288 søknader.
288 ohcamuša, ja dat lea oalle dássedis lohku.
Figur 3.1 Antall søknader 2006‐2008
Govus 3.1 Ohcamušaid lohku 2006‐2008
På grunn av dårlig datagrunnlag har det ikke vært mulig for oss å få fullstendige tall på søknadenes økonomiske ramme fra datalistene.
Váilevaš datadieđuid geažil ii leat midjiide leamaš vejolaš oažžut datalisttuin ollislaš gova ohcamušaid ekonomalaš rámmas.
I tilskuddsstyret årsmelding er disse totalsummene angitt.
Doarjjastivrra jahkedieđáhusain gal leat dat ollislaš summat.
For 2007 og 2008 er angivelsen nøyaktig, mens den for 2006 er omtrentlig.
Jagiin 2007 ja 2008 leat summat dárkilit almmuhuvvon, muhto 2006:s lea dušše sullii summa.
Vi er derfor litt usikre på om det høye totale søknadsbeløp på 35 millioner i 2006 kan være riktig med tanke på at antallet
Danin eat dieđe sihkkarit doallá go deaivása ahte ledje ohcan nu eatnat go 35 miljovnna ovddas 2006:s, go dan
søknader var lavere dette året sammenlignet med 2007.
jagi ledje unnit ohccit 2007 ektui, ja liikká lea ollislaš ohcansumma nu ollu eanet 2006:s go 2007:s.
Det kan selvfølgelig være at det var mange søknader med høye beløp dette året som gjorde utslag, men vi finner vanskelig å feste lit til det høye tallet, også på bakgrunn av den forholdsvis lave avslagsprosenten som var dette året.
Sáhttá gal diehttelas leat ahte ledje juste dien jagi máŋga ohcamuša main ohccojuvvui stuora ruhtasumma, ja ahte dat váikkuha ná ollislaš govvii. Almmatge mii illá jáhkestuvvat ahte lei jur nie stuora ollislaš summa, maiddái danin go dan jagi lei vuollegis biehttalanproseanta.
Figur 3.2 Søknadenes økonomiske rammer og bevilgninger 2006‐2008 (tilskuddsstyrets årsmelding)
Govus 3.2 Ohcamušaid ekonomalaš rámmat ja 2006‐2008 juolludeamit (doarjjastivrra jahkedieđáhus)
Hvis vi ser bort fra de usikre tallene i 2006, viser figuren en betraktelig økning i samlet søknadssum fra 2007 med vel 20 millioner til 2008 med over 34 millioner.
Jus garvit 2006 eahpesihkkaris loguid, de čájeha govus ahte oktasaš ohcansumma lea sakka lassánan 2007 rájes, 20 miljovnna ruvnnuin 2008 rádjái, go ohcansumma lei badjel 34 miljovnna.
Tabell 3.1 Søknadenes økonomiske ramme og faktisk bevilgning til søknader 2006‐2009
Tabealla 3.1 Ohcamušaid ekonomalaš rámma ja doarjagat mat leat juolluduvvon 2006‐2009
Søknader* 35 000 000 20 654 000 34 322 000 Bevilgninger 10 359 275 11 442 850 13 583 550 * Tallene for søknadenes samlede verdi er hentet fra tilskuddsstyrets årsmelding
Ohcamušat* 35 000 000 20 654 000 34 322 000 Juolludeamit 10 359 275 11 442 850 13 583 550
Bevilgningene som er gjort til prosjekter i løpet av de tre årene viser en gradvis økning fra vel 10
* Loguid mat čájehit ohcamušaid ollislaš summa leat mii gávdnan doarjjastivrra jahkedieđáhusain
millioner i 2006 til vel 13,5 millioner i 2008.
2006:s lei summa 10 miljovnna ja 2008:s lei dat bures 13,5 miljovnna.
I løpet av de tre årene er det bevilget midler til prosjekter på 35,6 millioner
Dien golmma jagis lea prošeavttaide juolluduvvon 35,6 miljovnna ruvnno doarjja.
Søknadsbeløp er ikke ført inn i datalistene for søknader som har fått avslag i 2006.
Daid ohcamušaid ruhtasumma maidda ii mieđihuvvon doarjja 2006:s, ii leat čállojuvvon datalisttuide.
Også for de andre årene
Maiddái
mangler søknadsbeløp for enkelte prosjekter.
duoin eará jagiin váilot muhtun prošeavttain ruhtasummat.
Figur 3.3 Bevilgede prosjekters økonomiske ramme 2006‐2008
Govus 3.3 Prošeavttaid ekonomalaš rámma maid leat dorjon 2006‐2008
3.3 Antallet bevilgede søknader – avslag
3.3 Galle ohcamuša leat dorjon – biehttalan doarjumis
Antallet bevilgninger og avslag må ses i sammenheng med det totale antallet innkomne søknader per år.
Go galgá geahččat man ollu ohcamušaide lea juolluduvvon ja biehttaluvvon doarjja, de dat ferte geahččat dan oktavuođas man galle ohcamuša oktiibuot leat boahtán guđege jagi. Jahkásaš
Mens antallet innvilgninger per år har vært ganske stabilt rundt 150, har antallet avslag blitt mer
juolludeamit leat bisson oalle muddui seamma dásis, namalassii sullii 150 ohcamuša, muhto biehttaluvvon ohcamušaid lohku lea duppalastejuvvon 2006 rájes 2007 rádjái.
enn fordoblet fra 2006 til 2007.
Vaikko ruhtajuolludeamit doarjjaortnegii leat lassánan jagis jahkái, de lea áššiid lohku maidda lea juolluduvvon doarjja njiedjan veaháš 2006 rájes 2007 rádjái (ránes stoalpu vuolábeale govvosis).
Tallet går litt opp igjen i 2008.
Lohku lea fas veaháš alladeabbo 2008:s.
Dette skyldes nok at hver enkelt søker i gjennomsnitt har fått innvilget et litt høyere beløp enn året før.
Sivvan dasa dáidá leat ahte juohke eaŋkil ohcci lea gaskamearálaččat ožžon veaháš eanet doarjaga go ovddit jagi.
Figur 3.4 Antall søknader totalt, innvilger, avslått 2006‐2008
Govus 3.4 Ohcamušaid lohku oktiibuot, mieđihuvvon, biehttaluvvon 2006‐2008
Gapet mellom antallet innkomne og bevilgede søknader øker fra 2006 til 2007, og varer ved i 2008.
Lea šaddan stuorát gaska ohcamušaid ollislaš logu ja mieđihuvvon ohcamušaid gaskka 2006 rájes 2007 rádjái, ja nu lea maiddái 2008:s.
I 2006 ble 69 % av søknadene innvilget, mens tallet sank betraktelig året etter ved at flere søknader
Jagis 2006 mieđihuvvui doarjja 69 % ohcamušaide, muhto
kom inn uten at den økonomiske rammen ble utvidet tilsvarende.
guokte maŋit jagi njieđai diet lohku mearkkašahtti ollu, danin go bohte eanet ohcamušat ja ekonomalaš rámma ii viiddiduvvon dan ektui.
Innvilgelsesprosenten var i 2007 46  % og i 2008 49 %.
2007:s mieđihuvvui doarjja 46 % ohcamušaide ja 2008:s fas 49 % ohcamušaide.
For hele evalueringsperioden under ett var innvilgelsesprosenten på 53,4 %.
Go geahččá olles árvvoštallanáigodaga, de lei mieđihanproseanta 53,4. %.
3.4 Søknadsutvikling innenfor de ulike tiltaksområdene
3.4 Ohcamušaid ovdáneapmi guđege doaibmasuorggis
Antallet innkomne søknader fordelt på tiltaksområde viser en svært ujevn fordeling. Antallet er klart
Eai boađe seamma meare ohcamušat juohke doaibmasuorgái.
størst innenfor litteratur og andre tiltak, mens det er begrensede antall søknader innenfor billedkunst / duodji, teaterformål og samiskspråklige tegneserier.
Leat čielgasit eanemus ohcamušat girjjálašvuhtii ja eará doaimmaide, ja eai nu ollu ohcamušat govvadáidagii / duodjái, teáhterulbmiliidda ja sámegiel govvaráidduide.
Tiltaksområdet musikk og barns oppvekstvilkår havner i mellomskiktet.
Doaibmasuorgi musihkka ja mánáid bajásšaddaneavttut leat sullii gasku.
Noen av tiltaksområdene har opplevd store endringer i antall søknader fra år til år, mens andre har hatt et veldig stabilt antall søknader.
Muhtun doaibmasurggiin leat vásihan ahte ohcamušaid lohku rievdá oalle miha ollu jagis jahkái, ja eará surggiid ohcamušlohku lea fas oalle dásset.
De største årlige endringene finner vi innenfor litteratur hvor antallet saker ble mer enn doblet fra 2006 til 2007.
girjjálašvuođas. Dan suorggis lei ohcamušaid lohku duppal nu stuoris 2007:s go 2006:s.
I 2008 var økningen moderat. Andre tiltak kan
Jagis 2008 lei veaháš lassáneapmi.
også se ut til å ha store variasjoner, men vi tror at det lave nivået for enkeltåret 2007 ikke er så reelt som det ser ut av figuren under da vi har mange søknader som ikke er registrert på noe tiltaksområde for dette året i datafilene.
Eará doaimmat sáhttet maid rievddadallat, muhto mii eat jáhke ahte 2007:s duođai lea leamaš nu vuollegis lohku muhtun surggiin go govus dás vuolábealde čájeha, danin go leat máŋga ohcamuša mat eai leat dan jagi doaibmasuorggi datafiillaide registrerejuvvon.
Det er derfor grunn til å tro at mange av de uregistrerte søknadene i realiteten befinner seg innenfor tiltaksområdet andre tiltak og barns oppvekstvilkår.
Lea ágga jáhkkit ahte ollu dain ohcamušain mat eai leat registrerejuvvon, dáidet leat biddjojuvvon eará doaimmat ja mánáid bajásšaddaneavttut doaibmasuorgái.
Figur 3.5 Antall innkomne søknader etter tiltaksområde 2006‐2008 (N=703)
Govus 3.5 Galle ohcamuša leat boahtán guđege doaibmasuorgái 2006‐2008 (N=703)
Teater
Mu
Innenfor tiltaksområdet musikk har det vært en liten økning i antallet saker fra år til år, mens det har vært nedgang innenfor billedkunst / duodji og teaterformål.
Musihkkasuorgái lea ohcamušaid lohku veaháš lassánan jagis jahkái, ja ohcamušaid lohku govvadáidagii / duodjái ja teáhterulbmiliidda lea ges njiedjan veaháš.
Samiskspråklige tegneserier var et nytt tiltaksområde i 2007, og har bare en håndfull søknader.
Sámegiel govvaráiddut lei ođđa doaibmasuorgi 2007:s, ja dasa leat boahtán dušše muhtun moadde ohcamuša.
3.4.1 Tilsagn
3.4.1 Dorjon
Tildeling av midler innenfor hvert tiltaksområde, må ses i sammenheng med de rammer som er satt for disse i Sametingets budsjett for det aktuelle år.
Go geahččá man ollu doarjagat leat juolluduvvon guđege doaibmasuorggis, de ferte dan oaidnit dan ektui makkár rámmat Sámedikki bušeahtas leat guđege suorgái mearriduvvon jagis jahkái.
De totale rammene er økt noe fra år til år, og av figuren under kan det leses at de fleste tiltaksområder har hatt en liten tilsvarende økning.
Ollislaš rámmat leat veaháš lassánan jagis jahkái, ja vuolábealde govvosis oaidná ahte eanas doaibmasurggiin ii leamaš seamma lassáneapmi.
Unntaket er tiltaksområdet barns oppvekstvilkår hvor det har vært en reell (men veldig liten) nedgang i
Nu lea buot eará doaibmasurggiin earet mánáid bajásšaddaneavttut suorggis, mas oaidnit čielgasit ahte lea juolluduvvon unnit ruhtasumma (muhto dušše hui veaháš unnit) doaimmaide.
Figur 3.6 Summer bevilget til prosjekter i de ulike tiltaksområdene 2006‐2008 (N=703)
Govus 3.6 Man ollu lea juolluduvvon guđege doaibmasuorggi prošeavttaide 2006‐2008 (N=703)
Andre tiltak
Jus geahččat man ollu doarjja gaskamearálaččat lea juolluduvvon guđege doaibmasuorggi
Hvis vi ser på det gjennomsnittlige søknadsbeløpet som er bevilget til prosjekter innenfor de ulike tiltaksområdene, ser vi forholdsvis liten variasjon.
prošeavttaide, de oaidnit oalle unnán variašuvnnaid.
Gjennomsnittlig mottar hver søknad mellom 44 000 og 56 000 kroner.
Juohke ohcamuššii juolluduvvo gaskamearálaččat gaskal 44 000 ja 56 000 ruvnno.
Lavest sum finner vi for søknader innen billedkunst / duodji og høyest sum er
Unnimus doarjjasummat leat ohcamušain mat gusket govvadáidagii / duodjái ja alimus summat leat ohcamušain mat gullet Eará doaimmat suorgái.
for søknader innenfor Andre tiltak.
3.4.2 Biehttalan
Det kan være interessant å se på hvordan den store økningen i antall avslag fra 2006 til 2007 slo ut
Sáhttá leat oalle gelddolaš iskat movt guđege doaibmasuorgái váikkuhii dat go nu ollu eanet ohcamušaide biehttaluvvui doarjja 2006 rájes 2007 rádjái, ja gávnnahit makkár doaibmasuorggis biehttaledje eanemus ohcamušaid.
Først må vi gjøre oppmerksom på at en fjerdedel av avslagene (flest i 2007) ikke er markert med tiltaksområde i datalistene.
Fertet vuos fuomášahttit dan ahte njealjátoassi ohcamušain maidda biehttaluvvui doarjja (eanas 2008) eai leat merkejuvvon datalisttuide doaibmasuorggi mielde.
Tallene gir derfor bare et omtrentlig bilde av hvilke tiltaksområder som opplever flest avslag.
Danin logut čájehit dušše muhtun muddui rievttes gova das makkár doaibmasuorgi vásihii eanemus biehttalemiid.
Ikke uventet er det prosjekter innenfor tiltaksområdet litteratur som har flest avslag.
Lea doaibmasuorgi girjjálašvuohta mas leat eanemus ohcamušaid biehttalan.
Dette tiltaksområdet er også det som har opplevd den største økningen i antallet søknader uten at den økonomiske rammen er utvidet tilsvarende, og det har derfor vært nødvendig å gjøre sterkere
Dat ii leat áibbas vuorddekeahttá govva, danin go dán suorggis lea ohcamušaid lohku maid eanemusat lassánan, eai ge ekonomalaš rámmat leat seamma dásis viiddiduvvon.
prioriteringer mellom ulike søknader.
Danin leat šaddan hui garrasit vuoruhit iešguđetlágan ohcamušaid meannudeamis.
Tabell 3.2 Antall avslag fordelt på tiltaksområde 2006‐2008 (N=374)
Tabealla 3.2 Man ollu ohcamušaide lea biehttaluvvon doarjja guđege doaibmasuorggis 2006‐2008
År Litteratur Musikk Billedkunst Teater Barn Andre Tegneserier Tom Totalt
Jahki Girjjálašvuohta Musihkka Govvadáida Teáhter Mánát Eará Govvaráiddut Guoros Oktii‐
I følge registreringene i tabell 3.2 har vært lettest å oppnå støtte innenfor tiltaksområdene teater og billedkunst / duodji hvor det har vært mindre konkurranse mellom søknader.
Lea leamaš álkimus oažžut doarjaga doaibmasuorggis teáhter ja govvadáida / duodji, dán suorggis lea unnit gilvu ohcamušaid gaskkas.
3.5 Geografisk fordeling av søknadene
3.5 Movt ohcamušat juohkásit geográfalaččat
Vi har mulighet til å gi en oversikt over den geografiske fordelingen av søknadene på kommunenivå og fylkesnivå.
Mis lea vejolašvuohta čájehit movt ohcamušat juohkásit geográfalaččat ja suohkaniid ja fylkkaid
3.5.1 Kommunevis fordeling av søknader
3.5.1 Movt ohcamušat juohkásit suohkaniid mielde
I tabellen under har vi en oversikt over antallet søknader i de 13 kommunene som har mer enn 10 registrerte søknader.
Tabealla dás vuolábealde čájeha galle ohcamuša leat boahtán dain 13 suohkaniin gos leat eanet go 10 registrerejuvvon ohcamuša.
73 % av alle søknadene kommer fra disse 13 kommunene.
73 % buot ohcamušain bohtet dain 13 suohkaniin.
Kommunen som dominerer i antall søknader er uten tvil Karasjok med 160 søknader.
Suohkan gos eahpikeahttá bohtet buot eanemus ohcamušat, lea Kárášjoga gielda gos leat boahtán 160 ohcamuša.
Det høye tallet kan delvis forklares med at flere forlag er registrert i denne kommunen, og disse sender mange søknader innenfor litteratur og musikk.
Dát alla lohku sáhttá boahtit das go máŋga lágádusa leat registrerejuvvon dan gildii, ja ahte dat
basert på søkerens adresse, og kan gi et skjevt bilde av prosjektenes geografiske forankring.
sáddejit ollu ohcamušaid mat gusket girjjálašvuhtii ja musihkkii.
En CD‐ eller bokutgivelse registrert på forlag i Karasjok, kan ha artister eller forfattere med en helt annen stedstilknytning.
CD‐ dahje girjealmmuheami duogábealde, mii lea registrerejuvvon lágádussii Kárášjogas, sáhttet leat artisttat dahje girječállit geat gullet áibbas eará guvlui.
Det er derfor grunn til å tro at den geografiske spredningen i prosjektene er større enn det kan se ut ved den statistiske gjennomgangen.
Danin sáhttá ge prošeavttaid geográfalaš viidodat leat miha stuorát go dat maid statistihkalaš govva čájeha.
I Sametingets datafiler som ligger til grunn for fordelingen, er det ingen felles praksis for hvordan slike tilfeller føres.
Sámedikki datafiillain, mat dás geavahuvvojit vuođđun, registrerejuvvojit dákkár áššit
Vi ser at enkelte ganger har en tatt utgangspunkt i forfatteren / artistens bostedskommune for registrering, mens det i andre tilfeller
máŋggaládje. Mii leat oaidnán ahte muhtumin lea registreren girječálli / artistta ássansuohkana, ja eará oktavuođain leat ges registreren guđe suohkanii lágádus gullá.
På neste plass kommer Kautokeino med 90 søknader.
Maŋábealde Kárášjoga lea Guovdageaidnu gos leat boahtán 90 ohcamuša.
Tromsø og Porsanger kommuner har begge 60 søknader.
Tromssa ja Porsáŋggu suohkaniin leat goappásge 60 ohcamuša.
Tysfjord følger med 52 søknader, og Alta med 46, Tana har 22, Kåfjord 20, Sør ‐ Varanger 19, Skånland 17, Nesseby 11, og Gratangen 10.
Divttasvuonas leat 52 ohcamuša, Álttás 46, Deanus 22, Gáivuonas 20, Mátta ‐ Várjjagis 19, Skániin 17, Unjárggas 11, ja Rivttágis 10.
Rubrikken ” tom ” angir antallet avslag som ikke er kategorisert under noen av de 7 tiltaksområdene (mangler
” Guoros ” ruktu čájeha man galle biehttaluvvon ohcamuša leat mat eai leat biddjojuvvon ovttage 7
Tabell 3.3 Antall søknader, avslag og tilslag for kommuner med flest søknader, 2006‐2008
Tabealla 3.3 Ohcamušaid, biehttalemiid ja mieđihemiid lohku suohkaniin main leat eanemus ohcamušat, 2006‐2008
Avslag Tilslag Søknader Oslo Tysfjord Tromsø Skånland Gratangen Kåfjord Kautokeino Alta Porsanger Karasjok Tana Nesseby Sør ‐ Varanger
Biehttalan Mieđihan Ohcamušat Oslo Divttasvuotna Tromsa Skánit Rivttát Gáivuotna Guovdageaidnu Áltá Porsáŋgu Kárášjohka Deatnu Unjárga Mátta ‐ Várjjat
Vi har tidligere sett at de fleste søknadene har en institusjons‐ eller organisasjonstilknytning og at enkeltpersoner ikke så ofte er søkere på disse midlene.
Mii leat ovdal ožžon dihtosii ahte eanas ohcamušain lea institušuvdnii dahje organisašuvdnii
søknader fra de kommunene hvor det befinner seg viktige samiske institusjoner.
Danin ii leat ge ártet go oaidnit eanemus ohcamušaid dain suohkaniin gos leat dehálaš sámi institušuvnnat.
Figur 3.7 Antall søknader, tilslag og avslag ‐ kommunefordelt
Govus 3.7 Ohcamušaid lohku, mieđihuvvon ja biehttaluvvon – suohkaniid mielde
Porsanger
Karasjok
Hvis vi ser på antallet søknader for hver kommune sett i forhold til antallet tilslag og avslag på de samme søknadene, ser vi at det er store forskjeller.
Go geahččat ohcamušaid logu juohke suohkanis ja bálddastahttit man galle geardde seamma ohcamušaide lea mieđihuvvon ja biehttaluvvon doarjja, de oaidnit stuora erohusaid.
Søkere fra enkelte kommuner får nesten alle sine prosjekter finansiert, mens tilslagsprosenten er lav for søkere i andre kommuner.
Muhtun suohkaniid ohccit ožžot goasii álo buot iežaset proseavttaid ruhtaduvvot, muhto eará suohkaniid ohcamušaid mieđihanproseanta lea miha unnit.
Størst tilslagsprosent har søkere fra Skånland kommune med 88 % Kåfjord med 80 % Oslo med 79 % og
Eanemus mieđihuvvo doarjja proseanttaid mielde
Tana med 73 %.
ohcciide Skánit suohkanis, gos 88 % ohcamušain ožžot doarjaga, Gáivuonas 80 % Oslos 79 % ja Deanus 73 %.
Lavest tilslagsprosent har søknadene fra Tysfjord med 21 % Sør ‐ Varanger og Porsanger med 37 % og Gratangen med 40 % (se tabellvedlegg).
Heajumus mieđihanproseanta lea ohcamušaide mat bohtet Divttasvuonas, 21 % Mátta ‐ Várjjagis ja Porsáŋggus 37 % ja Rivttágis 40 % (geahča tabeallamildosa).
3.5.2 Fylkesvis fordeling av midlene
3.5.2 Doarjagiid juolludeapmi fylkkaide
Den fylkesvise fordelingen av bevilgende midler har variert ganske kraftig fra år til år.
Doarjagiid juolludeapmi fylkkaide lea oalle ollu rievddadan jagis jahkái.
2007.
Buot jagiid lea juolluduvvon eanemus doarjja ohcciide Finnmárkkus, ja doarjja dán fylkka ohcciide lassánii guvttiin miljovnnain 2006:s 2007 rádjái.
Dette gikk hovedsakelig på bekostning av søkere fra Troms og resten av landet.
Dat váikkuhii eanas ohcciide Tromssas ja muđui eará guovlluid ohcciide riikkas.
I 2008 skjer det en vesentlig endring ved at bevilgningene til søkere fra Nordland mangedobles til nærmere 3 millioner.
geardásaččat gitta lagabui 3 miljovdnii.
Bevilgninger til søkere i Finnmark reduseres tilsvarende.
Juolludeamit Finnmárkui geahpeduvvojit seamma ollu.
Figur 3.8 Fylkesvis fordeling av bevilgede midler til prosjekt 2006‐2008
Govus 3.8 Juolluduvvon doarjagat prošeavttaide guđege fylkkas 2006‐2008
ettersom dette ikke blir registrert i Sametingets datalister.
Ii lean vejolaš juohkit ohcamušaid giellaguovlluid mielde, danin go dat eai registrerejuvvo Sámedikki datalisttuide.
Antallet bevilgninger til søknader fra Nordland har økt kraftig fra 2007 til 2008, og noe av denne økningen har nok vært prosjekter med en lulesamisk forankring.
Juolludeamit ohcamušaide Nordlánddas leat sakka lassánan 2007:s 2008 rádjái, ja muhtun oassi dien lassáneamis gal leat prošeavttat main lea julevsámi čanastat.
Dette er imidlertid vanskelig å påvise ut i fra dataene i og med at Nordland fylke har kommuner med både sørsamisk, lulesamisk og nordsamisk dominans.
Almmatge lea váttis dien čujuhit dieđuin mat mis leat, danin go Nordlándda fylkkas lea sihke máttasámegiella,
Det er bare er den lulesamiske kommunen Tysfjord som har et betydelig antall bevilgninger.
julevsámegiella ja davvisámegiella.
Ingen av de sørsamiske kommunene er registrert med noe stort antall bevilgninger.
Lea dušše julevsámi suohkan Divttasvuotna gos doarjagiid lohku lea lassánan.
Igjen blir det vanskelig å vurdere
Ii leat registrerejuvvon ahte oktage máttasámi suohkan lea ožžon nu beare ollu doarjagiid.
bevilgningenes tilhørighet til språkområde fordi søkerens adresse ikke alltid sammenfaller med den faktiske utøverens adresse.
Maiddái dán oktavuođas lea váttis árvvoštallat guđe giellaguvlui doarjagat leat mannan, danin go ohcci adreassa ii leat seamma go su adreassa man nammii lea ohccojuvvon.
Vi vet for eksempel at det utgis bøker på sør‐ og lulesamisk ved forlag i Karasjok, og at disse søknadene oftest registreres på Karasjok kommune og ikke forfatternes hjemkommune.
Mii diehtit ovdamearkkadihte ahte lea lágádus Kárášjogas mii almmuha girjjiid sihke mátta ‐ ja julevsámegillii, ja ahte dat ohcamušat dávjá registrerejuvvojit Kárášjoga gildii eai ge girječálli ruovttusuohkanii.
I neste kapittel om spørreundersøkelsen blant søkere vil vi komme nærmere inn på fordelingen av søkere etter språkområde da respondentene her gis mulighet til selv å plassere sitt
Boahtte kapihttalis, mii lea jearahallaniskkadeami birra, áigut mii geahččat dárkileappot movt ohccit juohkásit giellaguovlluid mielde, danin go das besset vástideaddjit ieža muitalit gosa sin prošeakta gullá / prošeavttat gullet.
3.6 Søkerens kjønn
3.6 Ohcci sohkabealli
I alle evalueringer av tildelinger av tilskuddsmidler vil det være interessant å se på om det er ulik aktivitet blant kvinner og menn i antall søkere, og om det er kjønnsforskjeller når det gjelder tilslag og avslag.
Go árvvoštallá movt doarjjaruđat juogaduvvojit, de lea miellagiddevaš iskat makkár erohusat leat nissonolbmuid ja dievdoolbmuid gaskka geat ohcet doarjaga, movt logut juohkásit ja lea go erohus das goappá sohkabeallái addet dávjjit doarjaga dahje biehttalit doarjaga.
I forhold til Kulturfondet / tilskuddsordningen Kulturutvikling er kjønnsdimensjonen lite framtredende ettersom de fleste søkere representerer en organisasjon, institusjon, bedrift eller
Dušše oktii gávcci ohcamušas lea merkejuvvon ohcci sohkabealli, ja nugo oaidná govvosis dás vuolábealde, de leat nissonolbmot ja dievdoolbmot oalle dássálaga ohcciid logus (52 ja
Bare en av åtte søknader er angitt med søkers kjønn, og som figuren under viser er fordelingen mellom mann og kvinnes som søker ganske jevn (52 versus 50).
50).
5 søknader er markert med både kvinnelig og mannlig søker.
5 ohcamuššii leat merken sihke nissonolbmo ja dievdoolbmo ohccin.
Figur 3.9 Søkers kjønn / institusjonstilknytting
Govus 3.9 Ohcci sohkabealli / institušuvdnii gullevašvuohta
Med et så lite tallgrunnlag har det liten hensikt å legge for mye vekt på kjønnsforskjeller med hensyn til tilsagn og avslag.
Go leat nie unnán logut vuođđun, de lea unnán ávki bidjat beare ollu deattu sohkabealerohusaide go
Nesten halvparten av de mannlige søkerne har fått avslag på sin søknad, mens bare en av tre kvinner har fått avslag (se tabellvedlegg).
Goasii bealli dievdoolbmuin geat leat ohcan, ii leat ožžon doarjaga, muhto dušše oktii golmma nissonolbmo ohcamušain lea biehttaluvvon doarjja (geahča tabeallamildosa).
3.7 Tilbaketrekkinger
3.7 Doarjagiid ruovttoluottageassin
I retningslinjene for Sametingets søknadsbaserte tilskuddsordninger heter det at tilbakebetaling av tilskudd til Sametinget kan kreves dersom mottaker ikke oppfyller vilkår som forutsatt i tilskuddsbrevet, oppgir uriktige opplysninger eller tilskuddet ikke er benyttet i henhold til formålet med tildelingen eller ved for mye utbetalt tilskudd.
Sámedikki ohcanvuđot doarjjaortnegiid njuolggadusain daddjo ahte Sámedikki doarjaga sáhttá gáibidit ruovttoluotta máksot jus vuostáiváldi ii deavdde eavttuid mat leat čállojuvvon doarjjareivii,
Ubenyttede midler skal tilbakebetales.
Doarjja mii ii geavahuvvo, galgá máksojuvvot ruovttoluotta.
Hvert år blir ubenyttede bevilgede midler trukket tilbake, og kan bevilges til andre søknader. Tabellen
Juohke jagi máksojuvvojit ruovttoluotta doarjagat mat eai leat geavahuvvon, ja daid sáhttá juolludit eará ohcamušaide.
nedenfor viser at det i løpet av de tre årene har vært trukket tilbake nesten 3 millioner.
Tabealla dás vuolábealde čájeha ahte dan golmma jagis mii dás árvvoštallojuvvo leat máksojuvvon ruovttoluotta doarjagat goasii 3 miljovnna ovddas.
I 2007 ble nesten 1 ž million trukket tilbake, mens summen var minst i 2008 med vel en halv million.
2007:s gesse ruovttoluotta goasii 1 ž miljovnna ruvnno, muhto 2008:s lei dat submi arvat unnit, sullii bealle miljovdna.
Datalistene viser at tilbaketrekkingene ofte gjelder saker som ligger langt tilbake i tid.
Datalisttuin oaidná ahte doarjja maid gesset ruovttoluotta, guoská dávjá áššiide mat leat oalle áigasaččat.
Tiltak skal som regel være ferdig rapportert to år etter at tilskuddet er gitt.
Doaibmaraporta galgá dábálaččat leat gárvvis guokte jagi maŋŋá go doarjja lea juolluduvvon.
Tallene gir oss derfor en indikasjon på at det har ligget en del gamle saker i systemet som ikke er fulgt opp med ferdig rapportering fra søkers side, og hvor Sametinget heller ikke har fått avsluttet sakene.
Loguin oaidná ahte doppe leat leamaš muhtun boares áššit maid ohcci ii leat ollásit raporteren, ja de ii leat Sámediggi ge sáhttán daid áššiid loahpahit.
Vi tolker tallene dit hen at Sametinget i 2007 satte inn et ” skippertak ” for å få avsluttet en rekke saker, og at dette resulterte i knappe 1 ž
Mii dulkot loguid dan láhkái ahte Sámediggi álggahii albma ” čorgenbarggu ” 2007:s, vai beassá loahpahit ollu áššiid, ja boađus dan barggus lei ahte 1 ž miljovdna juolluduvvon doarjjaruđain máksojuvvui ruovttoluotta
million tilbakeført til tilskuddsordningen.
doaibmaortnegii.
Det betyr også at Sametinget tidligere ikke har hatt gode rutiner for å følge opp søkere som ikke rapporterer innen fristen på to år.
Dát čájeha maid ahte Sámedikkis eai ovdal leat leamaš doarvái buorit bargodábit dasa movt čuovvolit ohcciid geat eai leat guovtti jagi áigemeari siste čállán raportta.
Tabell 3.4 Oversikt over tilbaketrukkede midler 2006‐2008
Tabealla 3.4 Doarjagat mat leat máhcahuvvon 2006‐2008
Tilbaketrukkede midler For årene 971 431 2001‐6 1 446 613 2002‐7 556 987 2002‐8 Totalt 2 985 031
Máhcahuvvon doarjagat Jagit 971 431 2001‐6 1 446 613 2002‐7 556 987 2002‐8 Oktiibuot 2 985 031
Det har ikke vært mulig å lese av datalistene hvilke tiltaksområder det har vært flest tilbaketrekkinger innenfor, men en gjennomgang av navnene viser at det er en stor overvekt av ulike organisasjoner og
Datalisttuin ii leat leamaš vejolaš oažžut dihtosii makkár doaibmasuorggis leat máhcahuvvon eanemus doarjagat, muhto go geahččá namaid, de oaidná ahte leat eanemus iešguđetlágan
kommuner i listen over tilbaketrekkinger.
organisašuvnnat ja suohkanat mat doarjagiid leat máksán ruovttoluotta.
Det kan se ut som det er mange omsøkte arrangementer som ikke er blitt gjennomført, eller som har blitt gjennomført i et mindre omfang enn planlagt.
Orro leamen nu ahte leat ollu dilálašvuođaid lágideamit mat eai leat čađahuvvon, dahje mat leat lágiduvvon miha unnit doallun go álggos leamaš jurdda.
4 Søkernes syn på virkemiddelordningen
4 Makkár oaidnu ohcciin lea váikkuhanortnegii
I juni 2010 ble det sendt ut spørreskjema i posten til alle som har søkt om tilskudd fra Kulturfondet / tilskuddsordningen Kulturutvikling i årene 2006‐2008.
Geassemánus 2010 sáddejuvvui jearahallanskovvi buohkaide geat Kulturfoanddas / Ohcanvuđot doarjagat Kultuvra ‐ ortnegis leat ohcan doarjaga jagiin 2006‐2008.
Det ble purret én gang, med frist 25. august.
Sáddiimet ovtta muittuhusa, mas lei vástidanáigi borgemánu 25.
Tabell under viser antall svar, antallet som ikke har besvart undersøkelsen, samt antall som meldte fra at de ikke kunne delta, eller om forsendelser som kom i retur på grunn av ukjent adresse.
beaivi. Tabeallas dás vuolábealde oaidná gallis vástidedje, gallis eai vástidan, gallis dieđihedje ahte eai sáhte vástidit ja galle reivve bohte ruovttoluotta go lei dovdameahttun adreassa.
På bakgrunn av innsendte skjema gir undersøkelsen en svarprosent på 38,3 %.
Vástidanproseanta lea 38,3 %.
Tabell 4.1 Responsen på utsendte spørreskjema
Tabealla 4.1 Jearahallaniskkadeami ruovttoluottadieđut
Antall mottatte og besvarte spørreskjema Antall som meldte fra at de ikke kunne svare, retur pga ukjent adresse, o.a. Antall som ikke ble besvart Totalt antall utsendte spørreskjema
Galle jearahallanskovi oaččuimet vástádusaiguin Gallis dieđihedje ahte eai sáhte vástidit, reivvet mat bohte ruovttoluotta dovdameahttun adr. dihtii ja eará Gallis eai vástidan Galle jearahallanskovi sáddejuvvo oktiibuot
I dette kapittelet vil de som har besvart spørreskjemaet bli omtalt som respondenter.
Dán kapihttalis gohčodit sin geat vástidedje jearahallanskovi vástideaddjin.
Spørreskjemaet (se vedlegg) inneholdt spørsmål om bakgrunn for søknad om støtte, bakgrunn og erfaringer fra kulturfondet / tilskuddsordningen Kulturutvikling.
Jearahallanskovis (geahča mildosa) jerrojuvvui manne ohcá doarjaga, makkár duogáš lea ja vásáhusat kulturfoanddain / Kulturdoarjjaortnegiin. Vástideaddjiid galge viidáseappot vástidit gažaldagaide
Videre ble respondentene bedt om å svare på spørsmål om prosjektet de søkte støtte til, herunder måloppnåelse, og om de regnet med at de kom til å søke om støtte flere ganger gjennom tilskuddsordningen.
prošeavtta birra masa ohcet doarjaga, maiddái ulbmilolahusa, ja jáhkket go sii ieža ahte bohtet eanet gerddiid ohcat doarjaga doarjjaortnegis.
Spørreskjemaet inneholdt i hovedsak lukkede spørsmål, det vil si med spesifiserte svaralternativer.
Jearahallanskovis ledje eanes giddejuvvon gažaldagat, dat mearkkaša ahte ledje gárvvistuvvon vástádusat maid gaskkas galggai válljet.
I tilknytning til spørsmålene om grunnen til at det eventuelt har blitt søkt om midler flere ganger og om hvordan likestillingsperspektivet har blitt ivaretatt i prosjektets gjennomføring, har det vært mulig å svare utdypende med egne ord.
Gažaldagaide mat guske dasa manne vejolaččat leat ohcan doarjaga máŋgga geardde ja movt prošeavtta čađaheamis leat vuhtiiváldán dásseárvvu, lei vejolaš vástidit dárkileappot iežas sániiguin.
Spørreundersøkelsen har tatt for seg søkernes vurderinger av tilskuddsordningen. Undersøkelsen
Jearahallaniskkademiin leat čohkken dieđuid dan birra movt ohccit árvvoštallet doarjjaortnega.
omfatter både prosjekter som har fått innvilget støtte og prosjekter som har fått avslag.
Jearahallaniskkadeamis ledje mielde sihke prošeavttat maidda lea juolluduvvon doarjja ja prošeavttat maidda lea biehttaluvvon doarjjja.
I undersøkelsen ble alle bedt om å besvare spørsmål knyttet til søkefasen.
Iskkadeamis bivddiimet buohkaid vástidit gažaldahkii mii guoská ohcanmuddui.
Nedenfor vil disse svarene som blant annet omfatter Sametingets veiledning og bistand bli presentert.
Dás vuolábealde oaidná movt vástidedje gažaldagaide main jerrojuvvui earet eará Sámedikki bagadallama ja veahkeheami birra.
Deretter vil svarene i undersøkelsen som er gitt av respondenter som har mottatt tilskudd bli omtalt.
Dasto gieđahallat iskkadeami vástádusaid maid leat ožžon vástideddjiin geaidda lea mieđihuvvon doarjja.
Det gjelder blant annet gjennomføring, rapporteringskrav og egenvurdering av prosjektets betydning.
Das muitalit earet eará čađaheami ja
Avslutningsvis vil også prosjekter som ikke har fått støtte bli omtalt, både med hensyn til avslagsbegrunnelser og prosjektenes videre skjebne.
raportačállingáibádusaid birra, ja makkár mearkkašupmi prošeavttas lea ohcci iežas mielas.
Men først vil det bli gitt en presentasjon av bakgrunnsdata om søkere
Loahpas geahččat maid prošeavttaid maidda ii leat juolluduvvon doarjja, das geahččat sihke biehttalanákkastallama ja movt prošeavttain manai viidáseappot.
og prosjekter som deltok i undersøkelsen.
Álggos presenteret daid ohcciid ja prošeavttaid duogášdieđuid mat ledje mielde iskkadeamis.
Mange av spørsmålene som er stilt i spørreskjemaet er ikke gjensidig utelukkende.
Ollu gažaldagat jearahallanskovis eai leat dakkárat ahte okta vástádus duvdá nuppi eret.
Respondenter kan derfor i samme spørsmål ha krysset av for flere av svaralternativene, også der hvor de ikke inviteres til dette.
Danin sáhtte vástideaddjit merket máŋga vástádusa seamma gažaldahkii, maiddái dakkár sajiin gos eat lean bivdán sin dan dahkat.
Dette skyldes at respondentenes erfaringer knytter seg til flere søknader og samme respondent kan derfor ha ulike erfaringer med Sametingets tilskuddsordning.
Sivvan dasa lea ahte vástideddjiin sáhtte leat máŋga ohcamuša, ja nu sáhtii ge
Dette var det ikke tatt tilstrekkelig høyde for ved utformingen av spørreskjemaet.
seamma vástideaddji vásihan Sámedikki doarjjaortnega máŋggaláhkái.
Dette er imidlertid søkt tatt hensyn til ved
Dan birra eat lean doarvái bures smiehttan dalle go ráhkadeimmet jearahallanskovi.
analyse av datamaterialet.
Muhto dieđuid analysabargguin leat dan vuhtiiváldán.
At svaralternativene ikke har vært uttømmende, det vil si at respondenter har svart på flere svarkategorier under samme spørsmål, gjør at vi av analysehensyn har tatt ut de svarene hvor respondenter både har svart ja og nei.
Vástádusmolsaeavttuin sáhtii válljet máŋga vástádusa, mii mearkkaša ahte vástideaddji sáhtii seamma gažaldahkii vástidit máŋggain vástádusain. Danin leat mii analyserema dihtii válljen váldit eret daid vástádusaid main vástideaddji lea vástidan sihke juo ja ii.
For eksempel har respondenter som har hatt flere prosjektsøknader og som både har fått tilsagn og avslag svart både ja og nei på spørsmålet om søknaden gjaldt samme prosjekt.
Vástideaddjit geain leamaš máŋga prošeaktaohcamuša, maidda lea sihke mieđihuvvon ja biehttaluvvon doarjja, leat ovdamearkkadihte vástidan sihke juo ja ii gažaldahkii ahte guoská go ohcamuš seamma prosektii.
4.1 Om søkere og prosjekter
4.1 Ohccit ja prošeavttat
Tilskuddsordningen Kulturutvikling gir tilskudd både til søkere med og uten institusjonstilknytning.
Kulturovddidanortnegis ožžot doarjaga sihke dakkár ohccit geat gullet muhtun institušuvdnii ja geat eai gula.
I 113 besvarte spørreskjema hadde 79, eller to av tre, krysset av for at de hadde en institusjons‐ eller organisasjonstilknytning.
113 vástiduvvon jearahallanskoviin ledje 79:s, dahje guovttes golbmasis, merken ahte sii gullet muhtun institušuvdnii dahje organisašuvdnii.
Dette stemmer relativt godt overens med registreringen som er gjort i Sametingets datalister (se forrige kapittel) hvor bare en av åtte søkere er registrert med navn som
Dat heive bures daid dieđuide mat leat registrerejuvvon Sámedikki datalisttuide (geahča ovddit kapihttalis) gos dušše okta juohke gávccát ohccis lea registrerejuvvon namain nu ahte sáhttá oaidnit makkár sohkabeallái gullá. Das ledje čiežas
Syv av åtte var her registrert med en institusjons‐ eller organisasjonstilknytting.
gávcci ohccis registrerejuvvon institušuvdnii dahje organisašuvdnii gullevažžan.
Når det gjelder kjønnsfordeling i spørreundersøkelsen hadde 56 kvinner og 43 menn besvart skjemaet.
Jearahallaniskkadeami sohkabeallái gullešvuohta lei ná; 56 nissonolbmo ja 43 dievdoolbmo vástidedje skoviid.
Tre av skjemaene var besvart av både en mann og en kvinne, mens 11 ikke hadde oppgitt kjønn.
Golmma skovis lei sihke dievdu ja nissonolmmoš vástideaddjin, ja ledje 11 geat eai leat oppalohkái merken sohkabeali.
Aldersmessig fordeler de seg jevnt, med 1959 som et gjennomsnittlig fødselsår.
Agi dafus juohkásit vástideaddjit oalle jámma, gaskamearálaš riegádanjahki lea 1959.
De besvarte skjemaene omfatter både søkere som har søkt én gang og søkere som har søkt flere
Skoviid leat vástidan sihke sii geat leat dušše okta ohcan, ja ohccit geat leat máŋgga geardde ohcan.
ganger. I 53 av skjemaene oppgis det at det har vært søkt om midler bare en gang mens i 57 av tilfellene har det vært søkt mer enn en gang.
53 skovi vástideaddji leat čállán ahte leat ohcan doarjaga dušše okte ja 57 skovi vástideaddji leat čállán ahte leat ohcan eanet go ovtta geardde.