pere/sami_parallel huggingface dataset:
Med bekymring registrerer vi at St.meld. 21 (2006-2007) og NOU 2006:16 ikke har utredet konsekvensene for de mindre og sårbare fiskerisamfunn, samt sett på dette bl.a. i forhold til folkerettslige forpliktelser ovenfor samene. Dette til tross for at Departementet i konsultasjoner med Sametinget har protokollert at de vil utarbeide et notat der det redegjøres for hvorledes aktuelle forslag kan påvirke samiske interesser og da sett i forhold til folkerettslige forpliktelser.
Mii leat fuolastuvvan go St.dieđ. 21 (2006-2007) ja NAČ 2006:16 eai leat guorahallan váikkuhusaid daiida uhcit ja rašis guolástusservodagaide, ja geahčadan daid earret eará álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid oktavuođas sápmelaččaid ektui, vaikke vel Departemeanta konsultašuvnnain Sámedikkiin lea beavdegirjen ahte sii áigot čállit notáhta mas čilgejit mo áigeguovdilis evttohusat sáhttet váikkuhit sámi beroštusaid, ja dalle álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid čuovggas.
Vi mener at strukturordningene har ført til og vil medføre store og unødvendige investeringer da prisen på kvoterettighetene har økt og vil øke sterkt.
Mii oaivvildit ahte strukturortnegat leat mielddisetbuktán ja mielddisbuktet stuorra ja dárbbašmeahttun háhkamiid go earrevuoigatvuođahattit leat gorgŋon ja gorgŋot ollu.
En slik overinvestering vil medføre ekstra press på fiskebestanden gjennom krav om økte kvoter, mulig overfiske, dårligere kvalitet og feilbeskatninger.
Dakkár badjelmeareháhkan noađuhivččii guollemáddodagaid ain eanet go gáibiduvvojit eanet earit, badjemearebivdima, heajut kvalitehta ja boasttuávkkástallamiid geažil.
En slik prisøking av kvoter ved salg vil umuliggjøre generasjonsskifte og nyrekruttering.
go hattit gorgŋot earrevuovdimiid geažil, de dat dahká buolvamolsumiid ja ođđarekretteremiid veadjemeahttumin.
En mer politisk styrt fiskeripolitikk vil gi den yngre generasjon mulighet til å satse på fiskeryrket, dette forutsetter imidlertid at kvotekostnadene holdes på et akseptabelt nivå.
Eanet politihkalaččat stivrejuvvon guolástuspolitihkka attášii nuorat buolvva vejolašvuođa bargat guolásteaddjin, muhto eaktun lea ahte earrehattit bissot dohkálaš dásis.
Komiteen støtter forslaget om å gå bort fra evigvarende strukturkvoter.
Lávdegoddi doarju dan evttohusa ahte guođđit áigibeai struktureriid.
Strukturering er i praksis en privatisering av en viktig nasjonal ressurs.
Struktuvren lea geavadis deaŧalaš nationála resurssa privatiseren.
Salg av kvoter blir en arena for investorer som utelukkende skal ha økonomisk utbytte av sine investeringer.
Eriid vuovdin lea daid investoraid várás geat dušše áigot ávkkástallat ekonomalaččat investeremiideasetguin.
Konsekvenser kan bli at de mindre og ikke ” sentrale ” lokalsamfunn blir de tapende parter, jfr. de distriktmessige konsekvenser dagens ordninger har medført for mange mindre fiskerisamfunn (kap 8.4.3).
Boađusin sáhttá šaddat ahte uhcit ja boaittobeale báikegottit vuoittahallet, gč. daid guovllulaš váikkuhusaid maid dálá ortnegat leat buvttihan ollu smávva guolástusservodagaide (kap 8.4.3).
Her viser vi til overflyttingsstatistikken som viser at det foregår en storstilt sentralisering av kvoter og båter internt i fylkene (jf. kap. 8.4.3).
Dás čujuhit sirdinstatistihkkii mii čájeha ahte ollu earit ja fatnasat čohkkejuvvojit siskkáldasat fylkkain (gč. kap. 8.4.3).
I perioden 2004 – 2006 har Hasvik kommune tapt 20% av torskekvoten, Porsanger kommune har tapt 50% av kvoten, mens vinnerne er kommuner som Alta, Hammerfest, Kvalsund, Måsøy, Båtsfjord og Sør-Varanger.
Áigodagas 2004 – 2006 lea Ákŋoluovtta gielda massán 20 % dorskeearis, Porsáŋggu gielda lea massán 50 % earis, ja vuoitin leat Álttá, Hámmárfeastta, Fálesnuori, Muosát, Báhcavuona ja Mátta-Várjjat gielddat.
Komiteen vil bemerke at mange grupper i kyst- og fjordområdene og enkelt personer i det samiske samfunn, har gitt sterke motforestillinger til at det foreslås å åpne for strukturordninger for fartøy i gruppen 11 – 15 meter.
Lávdegoddi mearkkaša ahte ollu joavkkut riddo- ja vuotnaguovlluin ja sámi servodaga ovttaskas olbmot leat garrasit vuosttaldan dan ahte evttohuvvo ásahit strukturortnegiid 11-15 mehter guhkkosaš fatnasiid várás.
Vi ser av statistikken, hentet fra budsjettnemnda for fiskerinæringen for 2005, at fartøygruppen 10 – 15 meter har en verdiskaping på hele 55% av hver salgskrone, båter i gruppen 8
Mii oaidnit statistihkas, mii lea vižžojuvvon jagi 2005 guolástusealáhus bušeahttanammagottis, ahte 11-15 mehter guhkkosaš fanasjoavkkus lea olles 55 % árvobuvttadeapmi juohke vuovdinruvnnos, 8-9,9 mehter fanasjoavkkus lei 59 % ja fabrihkkafeastanuohttofatnasiin fas nu vuollin go 36 %.
Komiteen vurderer det som positivt for det samiske bosetningsområdet, at det åpnes for tilnærmet fritt fiske for båter opp til 11 meter.
Lávdegoddi árvvoštallá positiivan sámi ássanguovlluide ahte rahppojuvvo sullii friija bivdu gitta 11 mehter guhkkosaš fatnasiidda.
Komiteen forutsetter at det frie fisket sikres og at denne fartøygruppen beholder fiskekvotene og at en unngår kvoteovergang fra kyst- og fjordflåten.
Lávdegoddi eaktuda ahte friija guolásteapmi sihkkarastojuvvo ja ahte dát fanasjoavku bisuha guolleeriid ja ahte riddo- ja vuotnafanasearit eai mana earet.
Komiteen vil anmerke at kondemneringsordningen har medført at antallet mindre fiskefartøy er betydelig redusert, kvoter er ” sentralisert ” bort fra distriktene, og antall registrerte fiskere er redusert (jfr Fiskeridirektoratets statistikker 1990 - 2006).
Lávdegoddi mearkkaša ahte kondemnerenortnet lea dagahan ahte smávvafatnasiid lohku lea uhccon mealgadit, earit leat čohkkejuvvon eret guovlluin, ja logahallojuvvon guolásteaddjiid lohku lea njiedjan (gč. Guolástusdirektoráhta statistihkaid 1990 - 2006).
Skulle fartøygruppen 11 - 15 meter struktureres, kan det i verste fall teoretisk redusere antallet båter i gruppen fra dagens 562 fartøy til ca 300 fartøy.
Jus 11 - 15 mehter guhkkosaš fatnasat galget sturukuriserejuvvot, de sáhttá vearrámus jurddašuvvon dilis dálá 562 sturrosaš fanaslohku njiedjat sullii 300 sturrosaš lohkun.
Dette dersom hele flåtegruppen gjennomgår en strukturering innenfor de planlagte regler for struktureringen.
Dát dáhpáhuvvá jus olles fanasjoavku strukturiserejuvvon plánejuvvon strukturnjuolggadusaid mielde.
Komiteen viser i tillegg til at strukturkvoter som forsvinner fra fjordområdene, sammen med en fortsatt kondemneringsordning (som utløper 1.7.2008), vil gi ytterligere reduserte fiskeleveranser lokalt.
Lávdegoddi čujuha dasa ahte daid struktureriid lassin, mat jávket vuotnaguovlluin, ja vel dat ahte kondemnerenortnet joatkašuvvá (loahppá 1.7.2008), de dat dagaha ahte buktojuvvo ain uhcit guolli gáddái báikkálaččat.
Som følge av dette vil flere kyst- og fjordsamfunn oppleve negative samfunnsendringer ved at mange lokale fiskemottak vil bli lagt ned, som igjen medvirker til at flåtegruppen under 11 meter blir skadelidende.
Dát buvttiha negatiiva servodatrievdamiid ain eanet riddo- ja vuotnaservodagaide go ollu báikkálaš guollevuostáiváldinbáikkit heaittihuvvojit, mii fas váikkuha ahte vuollet 11 mehter guhkkosaš fanasjoavku šaddá gillát.
De få som enda er i drift har stor betydning for leveringsmessige forhold, særlig gjelder dette for de minste fartøyene.
Dat hárvenaččat mat ain leat doaimmas, mearkkašit olllu guollebuktimii, erenoamážit smávimus fatnasiidda.
Vi vil på ny understreke at denne flåtegruppen er selve bærebjelken for mange fiskemottak i småsamfunn langs kyst og fjord.
Mii háliidit vel deattuhit ahte dát fanasjoavku lea ollu guollevuostáiváldinbáikkiid geađejuolgin riddo ja vuotna smávvaservodagaide.
I meldingen (kap. 8.4.2) anføres at konsekvenser av forslaget kan medføre flåtekonsentrasjoner ved at fartøy kan flyttes fra ett distrikt til et annet.
Dieđáhusas (kap. 8.4.2) daddjojuvvo ahte evttohus sáhttá dagahit ahte fatnasat čohkkejuvvojit dainna lágiin ahte fatnasiid sáhttá sirdit guovlluid gaskkas.
Videre kan vi i samme kapittel utlede, at det vil være enkeltpersoner som vil benytte strukturordningens muligheter og at kapitalkreftene dermed vil styre lokalisering av flåten og fisken som ressurs innenfor samme fylke.
Viidáseappot sáhtti seamma kapihttalis oažžut dan áddejumi ahte doppe leat ovttaskasolbmot geat háliidit geavahit strukturortnega vejolašvuođaid ja ahte ruhtafámut de sáhttet čohkket fatnasiid ja guolleresurssa seamma fylkii.
Dette frykter vi vil virkeliggjøres og at det meste av flåten og kvoter samles på færre hender og færre steder.
Mii ballat ahte dát dahkkojuvvo duohtan ja ahte eanaš oassi fatnasiin ja eriin čohkkejuvvo uhcit olbmuide ja uhcit báikkiide.
Ut fra tidligere erfaringer vil en med temmelig stor sannsynlighet kunne anta at svært mange lokalsamfunn - og da særlig i fjordområdene – ikke vil ha en bærekraftig flåte til å tilføre lokale fiskemottak råstoff.
Ovddeš vásihusaid vuođul sáhttit oalle sihkkarit dadjat ahte hui ollu báikegottiin – ja erenoamážit vuotnaguovlluin – eai leat šat fatnasat mat buktet doarvái guliid báikkálaš guollevuostáiváldiide.
Vi registrerer i kap. 4.5.2 og siste avsnitt i kap. 8.4.2 at regjeringen er oppmerksom på at flere mindre fiskeriavhengige distriktssamfunn kan bli skadelidende med de forslag som legges frem i St.meld. 21 (2006 - 2007).
Mii registreriimet kapihttalis 4.5.2 ja kapihttala 8.4.2 maŋimus oasis ahte ráđđehus diehtá ahte ollu smávva guovloservodagat, mat sorjájit guolástusas, sáhttet vaháguvvat daid evttohusaid geažil mat ovddiduvvojit St. dieđáhusas 21 (2006 - 2007).
Regjeringen signaliserer derfor at en innen 2009 vil evaluere effektene av innføringen av strukturordningen.
Ráđđehusa signála lea danne ahte maŋimusat 2009 sii áigot árvvoštallat sturukturortnega ásaheami beavttuid.
Statistikk fra Fiskeridirektoratet (www.fiskeridirektoratet.no) viser at antall båter er redusert, og antall fiskere er gått ned og bekrefter den negative utviklingen i de sjøsamiske bosettingsområdene.
Guolástusdirektoráhta statistihkka (www.fiskeridirektoratet.no) čájeha ahte fatnasiid lohku lea njiedjan, ja guolásteaddjiid lohku lea njiedjan mii duođašta dan negatiivva ovdáneami mearrasámi ássanguovlluin.
Resultatene er at flåten sentraliseres, kvoter flyttes innenfor fylket fra distriktene og til større bosentra med et mer variert næringsliv, jfr. kap. 8.4.3 som klart viser de fylkesinterne forflytninger.
Boađusin lea ahte guollefatnasat čohkkejuvvojit, earit sirdojuvvojit fylkka siste smávit guovlluin stuorát ássanguovlluide main leat eanet máŋggalágan earálhusat, gč. kap. 8.4.3 mii čielgasit čájeha sirdimiid fylkkaid siskkobealde.
Etter vårt syn bør man gjennomføre evalueringen av strukturordningen før nye struktureringer og kondemneringer gjennomføres.
Min oainnu mielde berre árvvoštallat strukturortnega ovdalgo čađahuvvojit ođđa struktureremat ja kondemneremat.
Likeledes bør man også først gjennomføre en vurdering av eierskapskonsentrasjonsforhold, før man vedtar ordninger som fører til ytterligere konsentrasjoner.
Maiddái berre vuos árvvoštallat opmodatčoahkkáiduvvanbeliid ovdalgo mearrida dakkár ortnegiid mat mielddisetbuktet ain eanet čoahkkáiduvvamiid.
Komiteen mener at en lønnsom og tilpasset flåte for fiske i nære kyst- og fjordområder må skjermes mot nedbygging.
Lávdegoddi oaivvilda ahte dakkár fatnasiid, mat leat gánnáhahttit ja heivehuvvon bivdit lagaš riddo- ja vuotnaguovlluin, ferte suddjet heaittiheami vuostá.
En overflytting av kvoter fra for eksempel frysetrålerne kan med fordel vurderes overført til flåten 11 – 15 meter.
Vuogaš livččii árvvoštallat sirdit eriid ovdamearkka dihtii galmmihanfeastonuohttofatnasiin 11-15 mehter guhkkosaš fatnasiidda.
Dette vil øke kvotegrunnlaget, og opprettholde denne flåtegruppen og sikre sysselsetting og fortsatt bosetting i de nære kyst- og fjordsamfunn.
Dát lasihivččii earrevuođu, ja bisuhivččii dán fanasjoavkku ja sihkkarattášii barggolašvuođa ja ássama lagaš riddo- ja vuotnaservodagain.
Komiteen støtter sametingsrådet i at strukturering av flåten i størrelssegruppen 11 - 15 meter utsettes og vurderes på nytt etter at Carsten Smith utvalget har lagt fram sin innstilling.
Lávdegoddi doarju sámediggeráđi das ahte 11-15 mehter guhkkosaš bivdofatnasiid struktureren maŋiduvvo ja árvvoštallajuvvo ođđasis maŋŋágo Carsten Smith-lávdegoddi lea buktán evttohusas.
Regjeringen har oppnevnt et utvalg under ledelse av professor Carsten Smith som på prinsipielt grunnlag skal utrede samers og andres rett til fiske i havet utenfor Finnmark.
Ráđđehus lea nammadan lávdegotti maid profeassor Carsten Smith jođiha ja mii galgá prinsihpalaš vuođul čielggadit sápmelaččaid ja earáid vuoigatvuođa guolásteapmái mearas olggobealde Finnmárkku.
Utvalget skal levere sin utredning innen 31. desember 2007.
Lávdegoddi galgá geiget čielggadusas ovdal juovlamánu 31. b. 2007.
Det er høyst beklagelig at en strukturordning særlig for fartøygrupper mellom 11 og 15 meter planlegges igangsatt, før denne utredningen foreligger.
Lea hui šallošahtti go strukturortnet erenoamážit fatnasiid várás mat leat gaskal 11 ja 15 mehtera plánejuvvo čađahuvvot, ovdalgo dát čielggadus lea gárvvis.
Komiteens syn er at det verken bør være strukturering eller kondemnering for fartøy under 15 meter.
Lávdegotti mielas ii berre leat strukureren ii ge kondemneren vuollel 15 mehter guhkkosaš fatnasiid várás.
Dersom kondemneringsordningen videreføres når det gjelder båter under 15 meter, må det innføres en ordning slik at kvoter tilhørende ” kondemnerte båter ” skal tildeles andre fiskere i samme geografiske område der kvoten blir inndratt. Tidligere kondemnerte kvoter søkes også i hovedsak tilbakeført områder der kvoten opprinnelig var hjemmehørende.
Jus kondemnerenortnet jotkojuvvo vuollet 15 mehter guhkkosaš fatnasiid várás, de ferte ásahuvvot ortnet nu ahte dat earit, mat gullet ” kondemnerejuvvon fatnasiidda ”, galget juhkkojuvvot eará guolásteaddjiide dan seamma geográfalš guovllus gosa earri álggos gulai.
Vi anbefaler at kondemneringskvoter tilbakeføres, og tildeles som rekrutteringskvote eller til tidsbegrenset utlån som tilleggskvote til eksisterende fartøy.
Mii rávvet máhcahit kondemnereneriid ja juohkit daid rekrutterenearrin dahje luoikat daid áigáiráddjojuvvon lasseearrin dálá fatnasiidda.
I tillegg vil Sametinget vise til at en innføring av en suppleringskvote, NOU 2006:16, er noe Sametinget under visse forutsetninger kan støtte som et alternativ eller tillegg til distriktskvotene.
Dan lassin čujuha Sámediggi dasa ahte lasseeari ásaheami, NAČ 2006:16, sáhtášii Sámediggi doarjut vissis eavttuid vuođul molssaeaktun dahje lassin guovloereeide.
Vi anfører også at en forsterking av distriktskvoteordningen kan tilføre samme flåtegruppe ekstra kvoter, og samtidig sikre landing og bearbeiding av fisk i spesielt utsatte distrikter.
Mii ovdandoallat maiddái ahte guovloearreortnega nannen sáhttá lasihit seamma fanasjovkui liigeeriid, ja seammás sihkkarastit ahte guolli buktojuvvo gáddái ja ráhkaduvvo dakkár guovlluin mat leat erenoamáš váttis dilis.
Vi vil også understreke at innføring av distriktskvoteordningen (ikke anført som en del av St.meld. 21) er positiv og ordningen vil sikre næringssvake områder leveranse av fisk.
Mii háliidit maiddái deattuhit ahte guovloearreortnega ásaheapmi (ii leat mielde St. dieđáhusas 21) lea buorre ja ortnet sihkkarastá guliid dakkár guovlluide mat leat váttis dilis ealáhusaid dáfus.
Ordningen må derfor søkes videreført med justering av reglene f.eks. slik at det innføres forpliktende leveringsavtaler som vil gi en sikkerhet i at fiskeressurser som tas ut vil skape den aktivitet som er ønsket i øremerkede lokalsamfunn.
Danne ferte geahččalit joatkit ortnega njuolggadusaid muddema bokte, omd. nu ahte ásahuvvojit geatnegahtti guollebuktinšiehtadusat mat sihkkarastet ahte bivdojuvvon guolit addet sávvojuvvon doaimma dihto báikegottiide.
Ved eventuell strukturering skal kvotene forbli i den geografiske regionen, der den finner sted (dvs en innskrenket fylkesordning).
Vejolaš strukturerema oktavuođas galget earit bissut dan geográfalaš guovllus, gos struktureren čađahuvvo (dm. gáržžiduvvon fylkkaortnega).
Salg av kvoter ut av en kommune skal ikke kunne gjennomføres, dette for å sette sterke geografiske bindinger på fartøykvota, og for å minske de negative virkningene for små lokalsamfunn.
Eriid vuovdin eret gielddas ii galgga leat vejolaš, vai nana geográfalaš čatnaseamit biddjojuvvojit fanaserrui, ja vai uhcida negatiiva váikkuhusaid smávva báikegottiide.
Komiteen er opptatt av at rekrutteringen til fiskeryrket sikres.
Lávdegoddi berošta das ahte rekrutteren guolástusfidnui galgá sihkkarastojuvvot.
Det er ønskelig og nødvendig å legge til rette for å opprettholde god rekruttering til fiskeflåten i en fremtid da kampen om arbeidskraften sannsynligvis vil bli hard.
Lea sihke sávahahtti ja dárbu láhčit dasa ahte buorre rekrutteren guolástussii bisuhuvvo dakkár boahtteáiggis goas gilvu bargofámuid alde várra šaddá garas.
Det må legges til rette for at unge fiskere skal kunne etablere seg med egne fartøy med et tilstrekkelig kvotegrunnlag.
Dilálašvuođat fertejit láhččojuvvo dasa ahte guolásteaddjit galget sáhttit birgehit iežaset iežaset fatnasiiguin main lea doarvái buorre earrevuođđu.
I så måte ser komiteen positivt på de rekrutteringskvoter som den senere tid er tildelt ungdom i etableringsfasen.
Dan dáfus oaidná lávdegoddi positiivalažžan daid rekruttereneriid mat maŋimus áiggis lea juhkkojuvvon nuoraide álggahanmuttus.
Ordningen må videreføres.
Ortnet ferte joktojuvvot.
Komiteen slutter seg til forslaget om avviklingen av driftsordningen.
Lávdegoddi doarju evttohusa ahte heittihit doalloortnega.
Denne ordningen har muliggjort samling av flere kvoter på en båt, en slik eier- eller leiekonsentrasjon er uheldig for næringen.
Dát ortnet lea dagahan vejolažžan čohkket eanet eriid seamma fatnasii, dakkár eaiggát- dahje láigočoahkkáiduvvan lea unohas ealáhussii.
Forslag fra hele komiteen:
Evttohus olles lávdegottis:
Erstatter 3. avsnitt i Sametingsrådets forslag.
Sámediggeráđi evttohusa 3. cealkkaoasi sadjái:
Samisk fiske har de siste 10-årene blitt sterkt skadelidende på grunn av sammenhengen mellom økologiske forhold og etterfølgende reguleringer, med blant annet adgangsbegrensinger til fiske.
Sámi guolástus lea maŋimus 10 jagiid garrasit vahágahttojuvvon ekologalaš beliid geažil ja daid muddemiid geažil mat dasto leat čuvvon, earret eará dat ahte leat ráddjejuvvon geat galget beassat bivdit.
Høsten 1989 innførte myndighetene såkalte fartøykvoter, som blant annet rammet småskalaflåten i samiske fjordstrøk.
1989 čavčča ásahedje eiseválddit nu gohčoduvvon fanaseriid, mat earret eará čuhce sámi vuotnaguovlluid smávva fatnasiidda.
Dette førte til lukking av fisket for denne flåten, en flåte som tidligere hadde hatt fritt fiske.
Dát mielddisbuvttii ahte dát fatnasat eai beassan bivdit, fatnasat mat ovdal ledje beassan bivdit friija.
På grunn av disse økologiske forhold, bestemte myndighetene høsten 1989 at man skulle ha fisket et visst kvantum torsk i et av årene 1987 – 1989 for å få såkalt fartøykvote.
Dáid ekologalaš beliid geažil mearridedje eiseválddit 1989 čavčča ahte jus galggai oažžut fanaseari, de galggai lean bivdán vissis meari dorskiid ovtta dain jagiin gaskal 1987 ja 1989.
For de aller fleste fiskere med båter tilpasset fjordfisket var dette umulig å oppfylle.
Eanaš guolásteaddjiide geain ledje fatnasat mat ledje heivehuvvon vuotnaguolástussii, dát lei vedjemeahttun ollašuhttit.
Det hadde ikke vært noe å fiske på, både pga nedfisket bestand i Barentshavet og selinvasjoner en rekke steder langs kysten og i fjordene.
Ii lean leamaš mihkege maid bivdit, sihke dan geažil go Barentsábi máddodat lei bivdojuvvon menddo garrasit ja dan geažil go njurjot ledje márran ollu riddoguovlluide ja vuonaide.
Til tross for at folk i disse sjøsamiske områdene hadde fisket torsk i hundrevis og tusenvis av år, var det den manglende ” historiske fangsten ” i årene 1987/88/89 som ble brukt som begrunnelse for å nekte oss retten til å leve av det som alltid har vært en av grunnpilarene for vår bosetting og kultur.
Vaikke vel dáid mearrasámi guovlluid olbmot ledje bivdán dorskiid čuđiid ja duháhiid jagiid, de lei dat jagiid 1987/88/89 váilevaš ” historjjálaš bivdu ” mii geavahuvvui ággan dasa ahte biehttalit min ealiheames iežamet dainna resurssain mii álo lea leamaš okta min ássama ja kultuvrra geađgejulggiin.
Situasjonen for sjøsamisk kultur i mange områder er kritisk.
Ollu guovllluid mearrasámi kultuvrra dilli lea balahahtti.
Sametinget støtter for øvrig møtelederskapets forslag til innstilling.
Sámediggi doarju muđui Sámediggeráđi árvalusevttohusa.
Av 43 representanter var 31 til stede.
43 áirasis ledje 31 čoahkis.
På grunn av disse økologiske forhold bestemte myndighetene høsten 1989 at man skulle ha fisket et visst kvantum torsk i et av årene 1987 – 1989 for å få såkalt fartøykvote.
Dáid ekologalaš beliid geažil mearridedje eiseválddit 1989 čavčča ahte jus galggai oažžut fanaseari, de galggai lean bivdán vissis meari dorskiid ovtta dain jagiin gaskal 1987 ja 1989.
Behandlingen av saken ble avsluttet 23.05.07 kl. 15.25.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 23.05.07 dii. 15.25.
Sak 22/07 Prinsipper for opplæringen i Læreplanverket for Kunnskapsløftet - samisk
Ášši 22/07 Oahpahusa prinsihpat Máhttolokten-Sámi oahppoplánabuktosis
Sametingsrådet20.03.07R 025/07 Nærings- og kulturkomiteen Sametingets plenum21. - 25.05.0722/07
Sámediggeráđđi 20.03.07 R 025/07 Bajásšaddan- ja oahppolávdegoddi 7.-11.05.07 Sámedikki dievasčoahkkin 21.-25.05.07 22/07
Saken påbegynt onsdag 23. mai 2007 kl.15.25
Ášši meannudeapmi álggahuvvui gaskavahkku miessemánu 23. b.2007 dii. 15.25.
20.03.07SametingsrådetSak 025/07 Kunnskapsløftet - Samisk læringsplakat og prinsipper 04.07.2006Sametingets brev til Kunnskapsdepartementet
20.03.07 Sámediggeráđi Ášši R 025/07 04.07.2006 Sámedikkis reive Máhttodepartementtii
Oversendelse av Sametingets plenumsvedtak angående samisk læringsplakat og samisk prinsippdel 18.09.06Fra KunnskapsdepartementetSamisk læringsplakat og Prinsipper for opplæringen i Læreplanverket for Kunnskapsløftet - Samisk 30.11.2006Fra Sametinget til høringsinstanserOahpahusa prinsihpat Máhttolokten - Sámi oahppoplánabuktosis-bovdejupmi buktit cealkámušaid / Prinsipper for opplæringen i læreplanverket for Kunnskapsløftet - Samisk - invitasjon til høring: Brev med 3 vedlegg 02.2007Fra høringsinstanserGulaskuddancealkámušat / Høringsuttalelser 09.03.2007SametingetHøringsrapport 09.03.2007SametingetForslag til Prinsipper for opplæring - Samisk Oahpahusa prinsihpat - Sámi
Oversendelse av Sametingets plenumsvedtak angående samisk læringsplakat og samisk prinsippdel / Diehtun sáddejuvvon Sámedikki dievasčoahkkima mearrádus sámi oahppoplákahta ja sámi prinsihppaoasi ektui. 18.09.06 Máhttodepartementtas Samisk læringsplakat og Prinsipper for opplæringen i Læreplanverket for Kunnskapsløftet - Samisk / Departementta reive Sámi oahppoplakahtta ja oahpahusa prinsihpaid Máhttolokten - Sámi oahppoplánabuktosis birra 30.11.2006 Sámedikkis reive Gulaskuddanásahusaide
Sametinget vedtar Prinsipper for opplæringen - Samisk i henhold til forslaget datert 09.03.07.
Sámediggi mearrida Oahpahusa prinsihpaid - Sámi, árvalusa mielde mii lea beaiváduvvon 09.03.2007.
Den skal være en del av Læreplanverket for Kunnskapsløftet - Samisk og skal tydeliggjøre skoleeiers ansvar for å gi elevene en helhetlig kvalitetsmessig god grunnopplæring med basis i samisk språk, kultur og samfunnsliv.
Dát galgá oassin Máhttolokten - Sámi oahppoplánabuktosis ja galgá čielggadit skuvlaeaiggáda ovddasvástádusa addit ohppiide ollislaš buori kvalitehtalaš vuođđooahpahusa mas vuođđun lea sámegiella, sámi kultuvra ja servodateallin.
Sametinget oversender Prinsipper for opplæringen - Samisk til Kunnskapsdepartementet for fastsetting.
Sámediggi sádde Máhttodepartementtii Oahpahusa prinsihpaid - Sámi loahpalašmearrideapmái.
Hvis Kunnskapsdepartementet vil gjøre endringer i Sametingets forslag til Prinsipper for opplæringen - Samisk, ber Sametinget om konsultasjoner før den endelige fastsettingen.
Jus Máhttodepartementa áigu rievdadit Sámedikki Oahpahusa prinsihpat - Sámi evttohusa, de bivdá Sámediggi konsultašuvnnaid ovdal loahpalašmearrideami.
Sametinget vedtok i plenum 31.05.06 at det skulle utarbeides en egen samisk prinsippdel til Læreplanverket Kunnskapsløftet – Samisk.
Sámediggi mearridii dievasčoahkkimis 31.05.06 ahte Oahppoplánabuktosii Máhttolokten – Sámi galggai ráhkaduvvot sierra sámi prinsihppaoassi.
Plenumsvedtaket i sak 19/06 ble oversendt Kunnskapsdepartementet som har tatt dette til etterretning.
Ášši 19/06 mearrádus sáddejuvvui Máhttodepartementii, ja doppe lea dat váldon vuhtii.
Departementet har sagt hva prinsipper for samisk opplæring skal inneholde og at det er departementet som skal fastsette prinsipper for samisk opplæring.
Departemeanta lea buktán sisdoalu sámi oahpahusa prinsihpaide ja cealkán ahte lea departemeanta mii galgá mearridit prinsihpaid sámi oahpahussii.
Prinsipper for opplæringen i Læreplanverket for Kunnskapsløftet – Samisk er en del av Læreplanverket for Kunnskapsløftet – Samisk og denne er likeverdig med læreplanverk til Læreplanverk for Kunnskapsløftet.
Máhttolokten – Sámi Oahppoplánabuktosa oahpahusprinsihpat leat oassin Máhttolokten – Sámi Oahppoplánabuktosis, mii lea ovttaárvosaš Máhttoloktema Oahppoplánabuktosiin.
Elever i samiske distrikt og elever som får opplæring i og på samisk utenfor samiske distrikt skal få opplæring i samsvar med Læreplanverket for Kunnskapsløftet – Samisk, jf. Forskrift til opplæringslovens paragraf 1-1 og opplæringsloven paragraf 6.2 og 6.3.
Oahppit sámi guovlluin ja oahppit olggobealde sámi guovlluid geat ožžot oahpahusa sámegielas ja sámegillii, galget oažžut oahpahusa Máhttolokten – Sámi Oahppoplánabuktosa vuođul, vrd. oahpahuslága láhkaásahusa § 1-1 ja oahpahuslága § 6.2 ja 6.3.
Sametingets forslag til Prinsipper for opplæringen – Samisk har vært ute på bred høring.
Sámedikki evttohus Oahpahusprinsihpaide – Sámi lea viidát gulaskuddojuvvon.
En hovedtendens fra høringsinstansene er at innspillene peker på de ulike behov som bør legges til rette i opplæringen og i undervisningen dersom de gode intensjoner i prinsippdokumentet skal kunne virkeliggjøres.
Okta váldotendeansa gulaskuddanásahusain lea ahte cealkámušat deattuhit daid iešguđet dárbbuid mat berrejit váldot vuhtii oahpahusas jus prinsihppadokumeantta buorit áigumušat galget sáhttit duohtandahkkot.
Merknader
Mearkašupmi:
Komiteen, medlemmene fra Norske samers riksforbund (NSR.), Synnøve Solbakken-Härkönen, Jon Harald Skum, Tor Dalseng, Ingolf Kvandahl, Kjersti Myrnes Balto og Nils Djupen, Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap.); Jørn Are Gaski, Terje Balandin, Josef Vedhugnes, Hilde Anita Nyvoll og Per-Ivar Henriksen, Klar samisk røst (Ksr), Jánoš Trosten, Samer bosatt i Sør-Norge (Sbs), Johan Mikkel Sara er fornøyd med at det nå foreligger prinsipper for hele grunnopplæringen i Læreplanverket for Kunnskapsløftet – Samisk og at skoleeiernes ansvar for samisk opplæring synliggjøres.
Olles lávdegoddi dáiguin miellahtuiguin: NSR:a sámedikkejoavku; Synnøve Solbakken-Härkönen, Kjersti Myrnes Balto, Ingolf Kvandahl, John Harald Skum, Tor Dahlseng ja Nils Djupen, Sámit lulli-Norggas; Johan Mikkel Sara, Bargiidbellodaga sámedikkejoavku; Jørn Are Gaski, Terje Balandin, Josef Ingmar Vedhugnes, Hilde Anita Nyvoll ja Per-Ivar Henriksen, Čielga sámi jietna; Janoš Trosten lea duhtavaš go dál leat ráhkaduvvon prinsihpat olles vuođđooahpahussii Máhttolokten – Sámi Oahppoplánabuktosis ja go skuvlaeaiggáda ovddasvástádus sámi oahpahussii buktojuvvo albmosii.
Prinsippene for opplæring er svært viktig for samisk videregående opplæring som tidligere ikke har hatt overordnede målformuleringer eller prinsipper for samisk opplæring.
Oahpahusa prinsihpat leat hui deaŧalaččat sámi joatkkaoahpahussii mas ovdal eai leat leamaš bajitdási mihttomearit dahje prinsihpat sámi oahpahussii.
Ved en senere revisjon av læreplanverket er det viktig at det samiske læreplanverket forankres i samisk språk, kultur og samfunn, og ikke bare er en tilpasset utgave av den nasjonale forskriften.
Go oahppoplánabuvttus rievdaduvvo maŋitáiggis de lea deaŧalaš ahte sámi oahppoplánabuktosis lea oktavuohta sámi gillii, kultuvrii ja servodahkii, ja iige dušše leat heivehuvvon nationála láhkaásahusa mielde.
Komiteen poengterer at gode rammevilkår som læremidler, etterutdanning for lærere og god tid til planlegging er en viktig forutsetning for implementering av Kunnskapsløftet og prinsippene.
Lávdegoddi deattuha ahte buorit rámmaeavttut nugo oahpponeavvut, oahpaheaddjiid lassioahpahus ja buorre áigi plánemii leat deaŧalaš eavttut Máhttoloktema ja prinsihpaid heiveheamis.
Kunnskapsløftet utløser et stort behov for etterutdanning av lærere og utvikling av læremidler på samisk.
Máhttoloktema geažil šaddá stuorra dárbu oažžut lassioahpu oahpaheaddjiide ja ráhkadit oahpponeavvuid sámegillii.
Komiteen forventer at det tilføres økonomiske ressurser for at Kunnskapsløftet - samisk og det samiske innholdet i de nasjonale planer kan oppfylles.
Lávdegoddi vuordá ahte biddjojuvvojit ekonomalaš resurssat vai Máhttolokten – sámi ja sámi sisdoallu nationála plánain sáhttá ollašuhttojuvvot.
Det er fortsatt mangel på læremidler i fag som også tidligere har hatt egne samiske planer.
Ain váilot oahpponeavvut fágain maidda ovdal juo leat leamaš sierra sámi plánat.
Dette gjelder både på lule-, sør- og nordsamisk.
Dat guoská sihke julev-, mátta- ja davvisámegillii.
I videregående skole er mangelen på læremidler på samisk nesten total.
Joatkkaskuvllain váilot measta buot oahpponeavvut sámegillii.
Unntaket er fagene samisk førstespråk, duodji og reindrift der det finnes noe.
Dušše fágain sámegiella vuosttašgiellan, duodji ja boazodoallu gávdnojit veaháš sámegielat oahpponeavvut.
Komiteen vil påpeke at det er viktig å ha tilgang på samisk litteratur innenfor både fag- og skjønnlitteratur.
Lávdegoddi čujuha ahte lea deaŧalaš oažžut sámi girjjálašvuođa, sihke fága- ja čáppagirjjálašvuođa.
Det må tilrettelegges for utvikling av digitale læremidler og sikres at bibliotekene har tilgang på samiske læremidler.
Ferte láhčit digitála oahpponeavvuid ovddideami ja sihkkarastit ahte girjerájuin lea sámi oahpponeavvuid geavahanvejolašvuohta.
Lærere som underviser i og / eller på samisk trenger mer tid til forberedelser på grunn av mangel på læremidler og behovet for oversetting.
Oahpaheaddjit geat oahpahit sámegielas ja/dahje sámegillii dárbbašit eanet áiggi ráhkkaneapmái dan geažil go váilot oahpponeavvut ja lea dárbu jorgalit.
De har derfor hatt en konverteringsressurs.
Danne sis leat leamaš konverterenresurssat.
Denne ressursen er blitt fjernet som et resultat av den nye arbeidstidsavtalen som læreorganisasjonene og Kommunenes sentralforbund har fremforhandlet for perioden 01.08.06-31.12.09.
Dát resursa lea váldojuvvon eret, mii lea ođđa bargošiehtadusa boađus maid oahpaheaddjiorganisašuvnnat ja Gielddaid guovddášlihttu leat šiehtadallan áigodahkii 01.08.06-31.12.09.
Komiteen anser fjerning av samiske læreres konverteringstid som uakseptabel, og anmoder forhandlingspartene om å ta hensyn til samiske læreres arbeidssituasjon ved fremtidige forhandlinger.
Lávdegotti mielas ii leat dohkálaš go sámi oahpaheaddjiid konverterenáigi lea váldojuvvon eret, ja ávžžuha šiehtadusbeliid váldit vuhtii sámi oahpaheaddjiid bargodili boahttevaš šiehtadallamiin.
Saken er svært alvorlig når dette skjer nå som lærere har mye ekstraarbeid i forbindelse med implementeringen av reformen.
Ášši lea hui duođalaš go dat dáhpáhuvvá dál go oahpaheaddjiin lea ollu liigebargu ođastusa heiveheami oktavuođas.
Tap av konverteringsressursen er en trussel mot det samiske språkets og det samiske samfunnets fremtid.
Konverterenresurssaid massin lea áitta sámegillii ja sámi servodaga boahtteáigái.
I stedet for å fjerne konverteringsressursen, burde den vært økt inntil læremiddelbehovet i samiske skoler er dekket.
Dan sadjái go váldit eret konverterenresurssa, livččii daid baicce galgan nannet dassážii go sámi skuvllain leat doarvái oahpponeavvut.
Den samiske skolen har mange utfordringer når det gjelder språklig og kulturell utvikling hos elevene og det er særlig viktig med god kontakt med hjemmet.
Sámi skuvllas leat ollu hástalusat go guoská ohppiid gielalaš ja kultuvrralaš ovddideapmái ja lea hui deaŧalaš doallat buori oktavuođa ruovttuin.
Derfor vil vi foreslå at det opprettes et offentlig nasjonalt samisk foreldreutvalg.
Danne evttohit ahte ásahuvvo almmolaš nationála sámi vánhenlávdegoddi.
Det må vurderes i hvilken grad det etableres regionale / fylkesvise foreldreutvalg i tillegg.
Ferte árvvoštallojuvvot man muttos lea dárbu ásahit guovllulaš / fylkkalaš vánhenlávdegottiid lassin.
Man ser et stort skille mellom forvaltningsområdet og utenfor forvaltningsområdet for samisk språk når det gjelder tilrettelegging for opplæring i og / eller på samisk.
Oaidnit ahte leat stuorra erohusat sámegiela hálddašanguovllus ja dan olggobealde go guoská oahpahusa láhčimii sámegielas ja sámegillii.
Der det er få elever med samisk blir ofte de elevene med samisk tatt ut av timer i andre fag og går glipp av annen viktig undervisning eller at de får tilleggstimer.
Dávjá lea nu ahte doppe gos leat unnán sámi oahppit, váldojuvvojit sii eret eará fágadiimmuin ja nu masset eará deaŧalaš oahpahusa dahje juo ožžot lassidiimmuid.
Dette kan virke ekskluderende og kan ødelegge elevenes motivasjon for samisk opplæring.
Dát sirre ja sáhttá billistit ohppiid movtta sámegiel oahpahussii.
Komiteen ser viktigheten av at det tilrettelegges for aktiv kultur- og læringsutveksling mellom ulike skoler og regioner innenfor de samiske områder, for eksempel gjennom elevutveksling og språkbad samt at skolene sørger for fleksible løsninger med hensyn til samiskundervisningen.
Lávdegoddi oaidná ahte lea deaŧalaš láhčit aktiivvalaš kultur- ja oahpahuslonuhallama iešguđet skuvllaid ja guovlluid gaskka sámi guovlluin, ovdamearkka dihte ohppiidlonuhallama ja giellalávgguid bokte ja ahte skuvllat fuolahit dávgasis čovdosiid sámegiela oahpahusa ektui.
Komiteen har for øvrig ingen merknader eller forslag og rår Sametinget til å vedta følgende:
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovačča:
Av 43 representanter var 36 til stede.
43 áirasis ledje 36 čoahkis.
ŽOppvekst- og utdanningskomiteens innstilling ble enstemmig vedtatt.
Bajasšaddan- ja oahppolávdegotti mearrádusárvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
11 Anders Urheim 12 Nanna Thomassen 13 Jørn Are GaskiJánoš Trosten Jørn Are Gaski Jánoš Trosten, til forretningsorden 14 Marianne BaltoTerje Tretnes Marianne Balto 15 Aili Keskitalo 16 Anders Urheim Hilde Anita Nyvoll
9 Kirsten Appfjell-Eira 10 Terje Tretnes 11 Anders Urheim 12 Nanna Thomassen 13 Jørn Are Gaski Jánoš Trosten Jørn Are Gaski Jánoš Trosten, čoahkkinortnegii 14 Marianne Balto Terje Tretnes Marianne Balto 15 Aili Keskitalo 16 Anders Urheim Hilde Anita Nyvoll
Behandlingen av saken ble avsluttet 23.05.07 kl. 17.50
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 23.05.07 dii. 17.50.
Sak 23/07 Sametingets retningslinjer etter finnmarksloven § 4
Ášši 23/07 Sámedikki njuolggadusat finnmárkkulága § 4 vuođul
Sametingsrådet11.04.07R 056/07 komiteen7.-11.05.07 Sametingets plenum21.-25.05.0723/07
Sámediggeráđđi 11.04.07 R 056/07 lávdegoddi 7.-11.05.07 Sámedikki dievasčoahkkin 21.-25.05.07 23/07
Saken påbegynt torsdag 24.05.07 kl. 11.50
Ášši meannudeapmi álggahuvvui duorastaga miessemánu 24. b. 2007 dii. 11.50.
11.04.07SametingsrådetSak R 056/07 07.07.2006Adresseliste«Sdo_Tittelš 07.07.2006AdresselisteHøringsnotat 14.09.2006Adresseliste«Sdo_Tittelš 28.02.2007AdresselisteSametingets retningslinjer om endret bruk av meahcci / utmark 28.02.2007AdresselisteSametingets retningslinjer etter Finnmarkslovens § 4 - utkast 7-14Innspill til Sametingsrådets utkast av 28.02.2007 15
07.07.2006 Čujuhuslista «Sdo _Tittelš 07.07.2006 Čujuhuslista Gulaskuddannotáhta 14.09.2006 Čujuhuslista «Sdo _Tittelš 28.02.2007 Čujuhuslista Sámedikki rievdaduvvon meahcceávkkástallama njuolggadusat
Høringsuttalelser til høringsnotatet av 07.07.2006
Gulaskuddancealkámušat 07.07.2006 beaiváduvvon gulaskuddannotáhtii
Sametinget vedtar følgende retningslinjer for vurdering av samiske hensyn ved endret bruk av meahcci / utmark i Finnmark, jf finnmarksloven § 4:
Sámediggi mearrida čuovvovaš njuolggadusaid sámi beroštumiid árvvoštallamii meahcceeatnamiid rievdaduvvon ávkkástallanvugiid oktavuođas Finnmárkkus, gč. finnmárkkulága § 4:
§ 1 Formål
§1 Ulbmil
Retningslinjenes formål er å sikre at offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen foretar en grundig og forsvarlig vurdering på samenes egne premisser av virkningene for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv før det treffes avgjørelse i saker om endret bruk av meahcci / utmark i Finnmark fylke.
Njuolggadusaid ulbmilin lea sihkkarastit ahte almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat vuđolaččat ja dohkálaččat árvvoštallet váikkuhusaid sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmái, ealáhusaide ja servodateallimii sámiid iežaset eavttuid vuođul ovdalgo mearriduvvojit rievdadusat meahcceeatnamiid ávkkástallanáššiin Finnmárkku fylkkas.
På den måten skal retningslinjene bidra til å sikre naturgrunnlaget for og sikre videre utvikling av samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv, samt en bærekraftig bruk og forvaltning av dette naturgrunnlaget på samenes egne premisser.
Dieinna lágiin galgá njuolggadusaiguin sihkkarastojuvvot luondduvuođus sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmái, ealáhusaide ja servodateallimii ja daid viidáset ovddideapmái, ja dasto dán luondduvuđđosa ceavzilis ovdáneapmi ja hálddašeapmi sápmelaččaid iežaset eavttuid vuođul.
Retningslinjene gjelder for statlige, fylkeskommunale og kommunale myndigheter samt Finnmarkseiendommens behandling av saker om endret bruk av meahcci / utmark i Finnmark fylke, jf. finnmarkslovens §§ 4 og 10.
Njuolggadusat gusket stáhtalaš, fylkkagielddalaš ja gielddalaš eiseválddiide ja Finnmárkkuopmodahkii go meannudit áššiid meahcceeatnamiid ávkkástallama rievdadeamis Finnmárkku fylkkas, geahča finnmárkkulága §§ 4 ja 10.
Den samiske benevnelsen meahcci og den alminnelige språklige forståelsen av dette begrepet er ikke identisk med friluftslovens definisjon av utmark.
Sámegiel doaba meahcci ja dán doahpaga dábálaš gielalaš áddejupmi ii leat seamma go olgoáibmolága (friluftsloven) “ utmark ” doaba.
I disse retningslinjer skal meahcci forstås på samme måte som utmark i friluftslovens § 1 a.
Dáin njuolggadusain galgá meahcci áddejuvvot seammaláhkai go doaba “ utmark ” olgoáibmolága vuosttaš paragráfas.
Retningslinjene kommer ikke til anvendelse ved statlige, fylkeskommunale og kommunale myndigheters vedtak om endret bruk av meahcci / utmark som er i samsvar med vedtatt arealplan dersom retningslinjene ble fulgt under vedtakelsen av arealplanen.
Njuolggadusat eai geavahuvvo dalle go stáhta, fylkasuohkanlaš ja suohkanlaš eiseválddit mearridit meahcceeatnamiid ávkkástallanvugiid rievdadeamis dávistettiin mearriduvvon areálaplánii ja go njuolggadusat leat čuvvojuvvon areálaplána mearrideamis.
Arealplan brukes i denne sammenhengen som fellesbetegnelse for kommuneplanens arealdel, reguleringsplan og bebyggelsesplan.
Areálaplána geavahuvvo dán oktavuođas oktasašnamahussan gielddaplána areálaoasis, muddenplánas ja huksenplánas.
Retningslinjene kommer heller ikke til anvendelse på tiltak som ikke er søknadspliktige etter plan- og bygningsloven.
Njuolggadusat maid eai geavahuvvo doaibmabijuide mat eai leat ohcangeatnegahttojuvvon plána- ja huksenlága mielde.
Hva som er å anse for endret bruk av meahcci / utmark i finnmarkslovens forstand må avgjøres konkret i det enkelte tilfellet.
Go galgá mearridit goas lea sáhka meahcceeatnamiid ávkkástallama rievdadeamis finnmárkkulága áddejumiin, de ferte juohke áššis dan sierra árvvoštallat.
Det skal tas utgangspunkt i den sedvanlige bruken av området og vurderes hvorvidt denne bruken vil kunne videreføres.
Vuolggasadji galgá váldojuvvot guovllu virolaš ávkkástallamis ja árvvoštallojuvvo movt dan sáhtášii joatkit viidáseappot.
Det bør blant annet legges vekt på tidligere tiltak i området og det nye tiltakets karakter, varighet og omfang.
Berre earret eará deattuhit ovddit doaibmabijuid guovllus ja ođđa doaibmabiju hámi ja viidodaga ja man guhká dat bistá.
Planer som regulerer utmarksbruk, herunder blant annet kommunenes areal- og reguleringsplaner, som vil medføre at tradisjonell samisk bruk innskrenkes eller på andre måter hindres, anses som endret bruk etter disse retningslinjer.
Plánat mat muddejit meahcceeatnamiiguin ávkkástallama, mieldelohkkojuvvon maid earret eará gielddaid areála- ja muddenplánat, mat sáhttet gáržžidit árbevirolaš sámi ávkkástallama dahje eará láhkai leat dasa hehttehussan, lohkkojuvvo ávkkástallama rievdadeapmin dáid njuolggadusaid mielde.
Det samme gjelder planer og vedtak om etablering av nasjonalparker eller andre typer verneområder som vil medføre at tradisjonell samisk bruk innskrenkes eller på andre måter hindres.
Seamma guoská álbmotmehciid ja eará suodjalanguovlluid ásaheami plánaide ja mearrádusaide mat sáhttet gáržžidit dahje eará láhkai heađuštit sámi árbevirolaš ávkkástallama.
Midlertidige disponeringer og tiltak som medfører økt støynivå, økt forurensning eller forstyrrelser kan medføre endret bruk av meahcci / utmark.
Gaskaboddosaš rievdadusat ja doaimmat, mat mielddisbuktet eanet rieja, earalágan nuoskkideami dahje muosehuhttimiid, sáhttet maid muhtomin rievdadit meahcceávkkástallama.
Også utvidelse av eksisterende tiltak kan være endret bruk.
Maiddái dáláš doaimmaid viiddideapmi sáhttá leat ávkkástallama rievdadeapmi.
Hus- og hytteutbygging, bygging av veier, oppstart av gruvedrift og oppføring av vindmølleparker er eksempler på endret bruk, jf. finnmarkslovens forarbeider.
Viesso / viste- ja bartahuksemat, geainnuid ráhkadeapmi, ruvkedoaimma álggaheapmi ja bieggamillorusttegiid ceggen leat ovdamearkkat ávkkástallama rievdadeamis, geahča finnmárkkulága ovdabargguid.
Også andre type tiltak og mindre inngripende tiltak kan innebære endret bruk.
Maiddái earálágan doaimmat ja unnit duohtadandoaimmat sáhttet rievdadahttit ávkkástallama.
Således kan for eksempel tillatelser til prøveuttak / prøvedrift som ledd i nærmere undersøkelser om det foreligger drivverdige mineraler / malmer for gruvedrift omfattes.
Dasa sáhttet ovdamearkka dihte gullat iskosiid váldin / geahččalandoaibma lobit mat leat oassin lágat iskkademiin dan ektui ahte gávdnojitgo rogganveara minerálat / málmmat ruvkedoaimma váste.
Videre vil fastlegging av barmarksløyper utenfor de tradisjonelle ferdselsveier og dispensasjonspraksis i saker om barmarkskjøring kunne innebære endret bruk.
Dasto sáhttá leat bievlamáđiijaid ráhkadeapmi olggobealde árbevirolaš johtolagaid ja dispensašuvdnageavahus bievlavuodjenáššiin leat meahcceávkkástallama rievdadeapmi.
Videre kan disposisjoner eller tillatelser Finnmarkseiendommen gir i kraft av sin grunneierposisjon, medføre endret bruk.
Dasto sáhttet rievdadeamit dahje lobit maid eanaeaiggát Finnmárkkuopmodat addá, rievdadahttit meahcceávkkástallama.
Dette gjelder blant annet vedtak om salg, bortfeste eller bortleie av grunn eller rettigheter til grunn i meahcci / utmark, og tillatelser til å foreta endringer i vegetasjon og naturformasjonene gjennom nydyrking, beplantning og flatehogst.
Dát guoská earret eará vuovdin, láigohan dahje eanaláigohan dahje eanavuoigatvuođaid mearrádusaide meahcis, ja lobiide rievdadit meahcceávkkástallama šattuid nuppástuhttima, meahcceduovdagiid gilvima ja čuollamiiguin jalgema bokte.
Retningslinjene gjelder ikke for endringer innenfor rammen av tradisjonell utmarksbruk, jf. finnmarkslovens forarbeider.
Njuolggadusat eai guoskka rievdadusaide árbevirolaš meahcceávkkástallama rámma siskkobealde, geahča finnmárkkulága ovdabargguid.
Endringer innenfor tradisjonsbasert høsting og bruk av meahcci / utmark er ikke å anse som endret bruk av utmark, forutsatt at endringene eller tiltakene ikke medfører vesentlig økning i menneskelig aktivitet eller andre vesentlige ulemper eller hindringer for andre brukere av områdene.
Rievdadusat mat gusket árbevirolaš meahcceávkkástallamii, eai dábálaččat lohkkojuvvo ávkkástallama rievdadeapmin dáid njuolggadusaid vuođul, jus rievdadusat dahje doaibmabijut eai mielddisbuvtte eanet meahccejohtolaga dahje earaládje leat mearkkašáhtti vahágin dahje hehttehussan eará meahcceávkkástalliide.
§ 4 Overordnede prinsipper for vurderingen
§4 Bajimuš árvvoštallanprinsihpat
Ved vurderingen av hvilke virkninger vedtaket vil kunne få for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv, skal det tas hensyn til de kulturelle særegenhetene som ligger til grunn for den tradisjonelle samiske bruken av meahcci / utmark.
Go galga árvvoštallat movt mearrádus sáhttá váikkuhit sámi kultuvrii, boazodollui, meahcceávkkástallamii, ealáhusaide ja servodateallimii, galget sámi árbevirolás meahcceávkkástallama erenoamášvuođat ja kultuvrralaš erohusat vuhtiiváldojuvvot.
Tradisjonell praksis og kunnskaper knyttet til bruken av meahcci / utmark vil være en sentral del av grunnlaget for vurderingen.
Meahcceávkkástallama árbevirolaš geavahus ja máhtolašvuohta galgá leat guovddáš vuođđun árvvoštallamis.
Endret bruk av utmark bør som utgangspunkt skje etter forutgående konsultasjoner med de som er rettighetshavere, brukere av området eller berørte samiske interesser i området.
Meahcceávkkástallama rievdadeami oktavuođas berre vuolggasajis ovdagihtii čađahit konsultašuvnnaid guovllu vuoigatvuođaoamasteaddjiiguin, ávkkástalliiguin dahje guoskevaš sámi beroštumiiguin.
De berørte kan samtykke i forslaget, og samtidig stille vilkår for iverksettelsen av planen og den videre utvikling av tiltaket som må oppfylles for at de berørte kan anses for å ha samtykket.
Guoskevaš áššeoasálaččat sáhttet miehtat evttohusas, ja seammás bidjat eavttuid maid ferte ollašuhttit plána álggaheami ja doaibmabiju viidáset ovddideami oktavuođas ovdalgo sáhttá dadjat ahte guoskevaš oasálaččat leat miehtan.
Det planlagte tiltaket må vurderes opp mot den bruken samiske utmarksbrukere har av det aktuelle området, og de konsekvensene det vil få for denne bruken.
Plánejuvvon doaibmabiju ferte vuos árvvoštallat dan ektui makkár meahcástallanvuogit sámi meahcásteddjiin leat juste dan guovllus, ja makkár váikkuhusat doaimmas lea sin meahcásteapmái.
I de tilfeller det ikke foreligger samtykke fra de berørte interesser, skal nytteverdien av planen eller tiltaket som medfører endret bruk av utmark, alltid vurderes mot de ulemper planen eller tiltaket har som materielt grunnlag for samisk kultur og samfunnsliv.
Dain oktavuođain go guoskevaš beroštumit eai leat miehtan, galgá plána dahje doaibmabiju geavahusárvu mii sáhttá rievdadahttit meahcceávkkástallama, álohii árvvoštallojuvvot daid vahágiid ektui mat plánas dahje doaibmabijus leat sámi kultuvrra ja servodateallima ávnnalaš vuđđui.
Det skal tas særlig hensyn til hvilke virkninger tiltaket vil få for samisk tradisjonell bruk av området eller ressursene.
Ferte erenoamážit vuhtii váldit makkár váikkuhusat doaibmabijus sáhttet leat sámi árbevirolaš guovllu- dahje resursaávkkástallamii.
Det skal tas hensyn til tidligere og andre aktuelle tiltak i samme bruksområde, og til den samlede effekten av slike tiltak.
Vuhtii galgá váldit ovdalis ja eará guoskevaš doaibmabijuid seamma ávkkástallanguovllus, ja makkár váikkuhusat dáin doaibmabijuin oktiibuot leat sámi beroštumiide.
I tilfelle det gjelder større endringer eller endret bruk av store områder som kan være av vesentlig betydning for samisk kultur, samfunnsliv, reindrift, utmarksbruk eller næringsliv, skal også Sametinget konsulteres, jf kgl. res 1. juli 2005 om konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget og ILO-konvensjon nr. 169 art. 6, 7 og 15.
Dalle go lea sáhka stuorát rievdademiin dahje stuorát guovlluid ákkástallama rievdadeamis main sáhttá leat stuorra mearkkašupmi sámi kultuvrii, servodateallimii, boazodollui, meahcásteapmái dahje ealáhusaide, galgá maid Sámedikkiin konsultrerejuvvot, geahča gonagaslaš resolušuvnna 01.07.2005 konsultašuvnnaid hárrái stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki gaskka ja ILO-konvenšuvnna nr 169 artihkkaliid 6, 7 ja 15.
Dette gjelder blant annet ved regulering av vassdrag, etablering av vindkraftparker, større sports- og fritidssentre, gruvedrift eller annen lignende utnyttelse av ikke fornybare ressurser.
Dát guoská earret eará čázádatmuddemiidda, bieggamillorusttegiid ásaheapmái, stuorát valáštallan- ja astoáigeguovddážiidda, ruvkedoibmii dahje eará sullasaš ođasmuvvi resurssaiguin ávkkástallamii.
§ 5 Virkninger for samisk reindrift
§5 Váikkuhusat sámi boazodollui
Det skal vurderes hvilke virkninger vedtaket eller tiltaket vil kunne få for reindriften.
Galgá árvvoštallat makkár váikkuhusat mearrádusas dahje doaibmabijus sáhttet leat boazodollui.
Det skal særlig legges vekt på virkningene for områder som anses som nødvendige for en bærekraftig reindrift.
Erenoamážit galget váikkuhusat daid guovlluide mat adnojuvvojit dárbbašlažžan ceavzilis boazodollui čilgejuvvot.