pere/sami_parallel huggingface dataset:
Go juo dás lea sáhka dataid doallevašvuođa sihkkarastimis, dainna ulbmiliin ahte sihkkarastit ahte áššemeannudeapmi dáhpáhuvvá doarjjaortnega áigumuša mielde, seammás go ortnet galgá unnimus lági mielde resurssaid gáibidit sihke ohccis ja hálddašeaddjis, de lea ge hástalus guorahallat makkár dokumentašuvnna galgá duojáris gáibidit, mii lea sihke ávkkálaš ja dohkálaš.
Ettersom dette handler om kvalitetssikring av data for å sikre at saksbehandlingen skjer i samsvar med tilskuddsordningens hensikt, samtidig som ordningen skal være minst mulig ressurskrevende for søker og forvalter, er utfordringen hva som er hensiktsmessige, men også forsvarlige, krav til duodjiutøvernes dokumentasjon.
3.2 Čearddalaš sápmelaš dahje sámi gullevašvuohta – áittan dahje vejolašvuohtan váikkuhangaskaomiid geavaheapmái ?
3.2 Etnisk samisk eller samisk tilhørighet - trussel eller mulighet i virkemiddelbruken ?
3.2.1 Sámedikki jienastuslogu gáibádusat – ráddjenhástalusat
3.2.1 Kriteriene i Sametingets valgmantall – avgrensningsutfordringer
Sámedikki jienastuslogu gáibádusain, maid ferte deavdit jus galgá sáhttit ohcat doaibmadoarjaga duodjeealáhussii, lea čuovvovaš sisdoallu:
Kravene til Sametingets valgmantall, som er nødvendig å oppfylle for å kunne søke driftstilskudd til duodjinæringen, innebærer følgende:
 galgá lea badjel 18 jagi dahje deavdit 18 jagi válgajagis
 at man er over 18 år eller fyller 18 år i valgåret
 ahte sámegiella lea ruovttugiella, dahje
 at man har samisk språk som hjemmespråk, eller
 ahte lea dahje lea leamaš váhnen, áhkku dahje áddjá dahje máttut geain lei
 at man har eller har hatt forelder, besteforelder eller oldeforelder med samisk
sámegiella ruovttugiellan, dahje
som hjemmespråk, eller
 ahte lea dakkár olbmo mánná gii lea dahje gii leamaš sámi jienastuslogus
 at man er barn av person som står eller har stått i samemanntallet
Dás oaidná ahte sámi jienastuslogu gáibádusat leat oalle viidát.
Som det framgår er kriteriene i samemanntallet ganske vide.
Lea doarvái ahte muhtumis du máttáráhkuin dahje máttarádjáin dahje muhtun lagas sogalaččas lea dahje lea leamaš sámegiella ruovttugiellan.
Man trenger ikke å kunne samisk eller ha samisk kulturforståelse dersom dine oldeforeldre eller nærmere slektsledd har eller har hatt samisk som hjemmespråk.
Dákkár definišuvnnain badjána maid dat juridihkalaš hástalus ahte makkár eavttuid vuođul galgá soapmása dohkkehit sápmelažžan.
En utfordring som også oppstår ved en slik definisjon er det juridiske om hvilke kriterier som legges til grunn for å bli definert som samisk.
Jus du áhkuin ja ádjáin lea sámi duogáš ja hupme sámegiela, de don sáhtát iežat defineret sápmelažžan, vaikko ieš leat ge bajásšaddan dakkár báikkis gos ii gullo sámegiella ja gos ii leat sámi kulturipmárdus.
Har dine besteforeldre samisk bakgrunn og snakker samisk kan du definere deg som samisk selv om du har vokst opp et sted uten samisk språk eller kulturforståelse.
Buot oahppit Guovdageainnu joatkkaskuvllas ožžot oahpu sámi kultuvrras ja sámegielas.
Alle elever som går på Kautokeino videregående skole får opplæring i samisk kultur og språk.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Dat mearkkaša ahte olbmot geain muđui ii leat makkárge sámi gullevašvuohta sáhttet oahppat bures giela ja oažžut buori sámi kulturipmárdusa, muhto sii eai oaččo iežaset defineret sápmelažžan.
Det vil si at personer uten øvrig samisk tilknytning kan ha stor språklig og kulturell forståelse for det samiske, men får ikke lov til å definere seg som same.
Dat gáibádus, ahte olmmoš galgá muhtun eavttuid deavdit ovdal beassá čálihit iežas sámi jienastuslohkui, ii leat jierpmálaš oallugiid vásáhusaid mielde, ja dan lea oallugiidda váttis ipmirdit.
Kravet om at personer må oppfylle kriteriene for å kunne registrere seg i samemanntallet oppleves dermed som ulogisk eller vanskelig å forstå for flere.
Jus duojáris leat veahkkebargit, de lea váttis duođaštit ahte buohkain sis lea sámi duogáš.
Hvis duodji utøveren har personer som jobber for seg har man ingen garanti for at disse har samisk bakgrunn.
Ii ge oro jierpmálaš gáibidit sámi duogáža jus galgá doaibmadoarjaga oažžut, danin go duojárat ostet ollu duodjeávdnasiid olggobeale gávpegálvovuovdaleddjiin main ii leat sámi gullevašvuohta.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 å tildele driftstilskudd så lenge flere av råvarene som benyttes i produksjonen av duodjiprodukter kjøpes fra eksterne kommersielle leverandører uten samisk tilhørighet.
3.2.2 Sámi duodje-ja kulturmáhtu viidáseappot fievrredeapmi-
3.2.2 Videreføring av samisk duodji- og kulturkompetanse
– lea go sierra lohpi áitta vai vejolašvuohta
– er dispensasjon en trussel eller mulighet
Váldonjuolggadus man vuođđun leat Sámedikki jienastuslohkui čálihan eavttut, lea bisson rievddakeahttá 2005 rájes.
Hovedregelen som ligger i kriteriene om å kunne stå i Sametingets valgmantall har vært uendret siden 2005.
Dalle dat mearriduvvui maŋŋá Ealáhusorganisašuvnnaid ja Sámedikki gaskasaš šiehtadallamiid.
Da ble det fastlagt etter forhandlinger mellom Næringsorganisasjonene og Sametinget.
Almmatge gávdne buriid ákkaid dasa manne earenoamáš dilálašvuođain ferte addit sierra lobi spiehkastit dan gáibádusas ahte galgá leat čearddalaš sápmelaš.
Imidlertid fant en gode grunner til i spesielle tilfeller å dispensere fra kravet om å være etnisk samisk.
Dát sáhttá leat okta dain hástalusain mat duodjeealáhusas leat go galget oaččuhit eanebuid dan ámmáhii.
Kanskje en av årsakene er utfordringene duodji virksomheten står overfor når det gjelder rekruttering til yrket.
Dálá duojárat boarásnuvvet, ja nuorra rávisolbmot ferrejit báikkis eret ja ásahit iežaset dállodoaluid.
Utøverne blir eldre, og yngre voksne i husholdningen forlater husholdet for å etablere egne hushold.
Danin bieđgana duodjeoahppanvuođđu juo árrat ja ruovttuin eai oahpa šat duddjot (Norut Alta-Áltá / NIBR 2001).
Produksjonsenhetene blir således tidlig splittet og utvikler ikke sine egne ressurser (Norut Alta-Áltá / NIBR 2001).
Árbevirolaš duodjemáhtu fievrredeapmi buolvvas bulvii mii ruovttuin dáhpáhuvvá, lea buore muddui juo jávkagoahtán.
Den tradisjonelle overføringen av kunnskap om duodji, fra en generasjon til den neste i de enkelte husholdninger, er klart svekket og i ferd med å forsvinne.
Dábálaš skuvlasystemain sáhttet maiddái earát, geain ii leat čanastat sámivuhtii, beassat oahppat duoji.
Gjennom utdanning i skolesystemet vil andre uten tilknytning til det samiske kunne tilegne seg kunnskaper om duodji.
Doaibmadoarjaga ulbmil lea earet eará dat ahte ovddidit sámi kultuvrra duodjedoaimmaid bokte, vrd. goalmmát jorbačuoggá.
Hensikten med driftstilskuddet er blant annet å skulle fremme samisk kultur gjennom slik virksomhet, jf. kulepunkt tre.
Ja ferte árvvoštallat lea go dán vejolaš áimmahuššat dušše de go doarju duojáriid geain lea sámi duogáš.
Om dette er mulig å ivareta kun gjennom utøvere med samisk bakgrunn må vurderes.
Ovdáneapmi manná dan guvlui ahte oahpahanásahusat šaddet dehálaččat duoji oahpaheamis boahtteáiggis.
Utviklingen i dag går i retning av at utdanningsinstitusjoner vil spille en viktig rolle i utdanning av duodji utøvere i fremtiden.
Dat addá vejolašvuođa sidjiide geain ii leat sámi duogáš oažžut dán ámmátoahpu.
Dette åpner for at de uten samisk bakgrunn kan utdannes innen yrket.
Ja jus dáid olbmuide ii atte seamma vejolašvuođa nagodit birget duodjedoaimmain, seammaládje go sidjiide geain lea čearddalaš duogáš, de dat sáhttá váikkuhit dasa ahte vuosttaš namuhuvvon joavku ii beroš šat nu bearehaga duojis.
Det å ikke gi disse en lik mulighet til å livnære seg av duodjivirksomhet, slik som de med etnisk tilhørighet, kan bidra til en lavere interesse for håndverket blant førstnevnte gruppe.
Iešguđetlágán institušuvnnat geahččalit iešguđetláhkái nannet duodjemáhtu viidásit fievrredeami.
På ulike måter forsøker en gjennom ulike institusjonelle tiltak å videreføre kunnskap om duodji.
Sámediggi lea ovdamearkkadihte dahkan šiehtadusa Sámi allaskuvllain man ulbmil lea ” gávnnahit vuođu man alde sáhttá ovddidit oahpuala huksejuvvon
Sametinget har for eksempel inngått avtaler med Samisk høgskole om å ” utvikle et grunnlag for utvikling av et kunnskapsbasert system for forvaltning av dokumentert tradisjonell kunnskap, árbediehtu ”.
namuhit ahte Sámediggi lea addán oahppodoarjagiid Boazodoalu oahpahuskántuvrii vai sáhttet ásahit duodjeoahppansajiid.
Ytterligere kan nevnes at Sametinget har gitt opplæringsmidler til Opplæringskontoret i reindrift for å opprette lærlingeplasser i duodji.
Duodjeinstituhtta lea ožžon doarjaga vai sáhttá ásahit duodjái bagadallanvirggi.
Duodjeinstituhtta har fått bevilget tilskudd til å etablere veilederstillinger i duodji.
Sámediggi lea maid addán doarjaga NatourNor ja Duodjeinstituhta ovttasbargoprošektii man ulbmil lea ásahit interneahttarámbuvrri gos sáhttet vuovdalit duoji.
Sametinget har også gitt tilskudd til et samarbeidsprosjekt mellom NatourNor og Duodjeinstituhtta til etablering av internettbutikk for salg av duodji.
Guovddáš gažaldahkan dasto šaddá ge ahte nákcejit go dušše sii geain lea sámi duogáš fievrredit viidáseappot duddjoma.
Et sentralt spørsmål blir da om de med samisk bakgrunn alene vil være i stand til å videreføre duodjiproduksjonen.
Veadjá lea dehálaš smiehttagoahtit maiddái dan makkár váikkuhusat šattaše jus luoittáše ollu eanet eará olbmuid duodjeealáhussii, dakkáriid geain lea beroštupmi, máhttu ja soaitá vel sámi gullevašvuohta ge. Dán ášši
En vurdering av hvilke konsekvenser det kan få i større grad å slippe inn andre i næringen med interesse, kunnskaper og kanskje tilhørighet, blir kanskje viktig å ta stilling til.
Prošeavtta čađahii dálá Norut Alta – Áltá mii 2001:s lei NIBR oassi.
Det er flere perspektiver som her må ivaretas.
Sáhttá go sámi kultuvrra ja árbedieđuid vuhtiiváldit go maiddái earát, geain ii leat sámi gullevašvuohta, ráhkadit ja vuvdet sámi dujiid ?
Blir samisk kultur og tradisjon ivaretatt ved at andre uten samisk bakgrunn produserer og selger samiske produkter ?
Man ollu sámivuohta lea sámi dujiin ?
Hvor samisk er de samiske produktene ?
Šaddá eanet ja eanet dábálaš ahte leat earát go duojárat ieža geat ráhkadit ávdnasiid mat duodjái adnojit.
Råvarene som benyttes i produksjonen blir i større og større grad tilvirket av andre enn en selv.
Dađistaga lea duodji luovvanišgoahtán eanet ja eanet boazodoalus (Norut Alta / NIBR 2001).
Det har foregått en gradvis frikobling mellom duodji og reindrift (Norut Alta / NIBR 2001).
Dál sáhttá duodjeávdnasiid oastit vaikko gos.
Råvarene kan nå kjøpes nær sagt hvor som helst.
3.2.3 Oassálastiid árvvoštallan ja loahppajurdagat
3.2.3 Aktørvurderinger og konklusjoner
Duojáriid ealáhusorganisašuvnnain lea guovddáš sadji sámi giehtaduodjedoaimmaid viidásit fievrredeamis ja dat galget maid áimmahuššat miellahtuid beroštumiid.
Næringsorganisasjonene for duodjiutøvere har sentrale roller i videreføring av de samiske håndverkstradisjonene samt i å ivareta medlemmenes interesser.
Go álgošiehtadallamiin rahpe vejolašvuođa addit lobi spiehkastit čearddalašvuođagáibádusas, de lea sihke Sámediggi ja ja ealáhusorganisašuvnnat dorjon dan.
Siden de opprinnelige framforhandlede kriteriene for driftstilskudd åpnet for dispensasjon fra etnisitetskravet, har både Sametinget og næringsorganisasjonene støttet dette.
Eavttut eai leat vel rievdaduvvon, ja ealáhusorganisašuvnnat leat midjiide duođaštan ahte sii dorjot dan ahte earenoamáš dilálašvuođain galgá sáhttit spiehkastit čearddalašvuođagáibádusas.
Kriteriene er fortsatt uendret, og vi har fått bekreftet fra næringsorganisasjonene at de fortsatt støtter at det i spesielle tilfeller gis dispensasjon fra etnisitetskravet.
Jus galgá sáhttit spiehkastit dien gáibádusas, de oaivvilduvvo ahte fitnodagas galgá leat sámi kulturfágalaš gullevašvuohta ja máhttu.
For å gi dispensasjon mener man bedriften må ha samisk kulturfaglig tilknytning og kompetanse.
Nubbi organisašuvnnain oaivvilda ovdamearkkadihte ahte jus muhtun olmmoš fárre čielga sámi suohkanii ja áso dohko guhkit áigái, ja oahppá duddjot dábálaš árbevirolaš sámi duoji, nugo ovdamearkkadihte goikkehiid, de dat buktá áibbas unnán ođđasa sámi duodjemáilbmái, danin go gávdnojit juo hui ollugat geat goikkehiid gorrot.
For eksempel mener en av organisasjonene at hvis en person flytter til en typisk samisk kommune og bor der lenge, så gir det et veldig lite bidrag hvis de starter produksjon av helt tradisjonelle samiske produkt, for eksempel skaller, som mange allerede lager.
Muhto, jus sii baicca buktet duodjeealáhussii juoidá ođđasa, ovdamearkkadihte áibbas ođđa duodjesortta maid eai nu beare gallis ráhkat, de sáhttá dohkkehit ahte spiehkasta gáibádusas.
Derimot hvis de tilfører duodjinæringen noe nytt, for eksempel et nytt nisjeprodukt som få andre produserer, så er det greit.
Dat lea maid dohkálaš dakkár oktavuođain go duojár lea náitalan sámi bearrašii, ja su fitnodat dien láhkái duođas lea oassi sámi duodjeealáhusas.
Det er også greit hvis en duodjiutøver er inngiftet i en samisk familie, og bedriften dermed reelt er en del av samisk duodjinæring.
Sámedikki áššemeannudeddjiid dásis leat vuohttán ahte lea čađat leamaš sáhka dan birra ahte man garrasit galgá čuovvut gáibádusa ahte leat vuosttažettiin čearddalaš sápmelaččat geain galgá leat vejolašvuohta beassat duodjeregistarii. Ja dát ságastallan orro áiggi mielde lassánan.
Fra saksbehandlernivå i Sametinget er inntrykket at det er en løpende, og muligens økende, diskusjon om hvor strengt en skal holde på kriteriet om at primært etniske samer skal ha muligheter til å komme inn i duodjiregisteret.
Raporttas ” Mearkagálvvuid ovddideapmi duojáriidda ” (geassemánu 2009), maid dat guokte duodje ealáhusorganisašuvnna leaba ráhkadan oktasaš prošeaktan, dorjot dan ahte váldonjuolggadus ain galgá leat ahte duojár galgá deavdit eavttuid maid vuođul beasašii čálihit iežas Sámedikki jienastuslohkui.
I rapporten ” Merkevareutvikling for duodjiprodusenter ” (juni 2009), utarbeidet som et fellesprosjekt for de to næringsorganisasjonene i duodji, støttes at hovedregelen fortsatt bør være er at en duodjiutøver skal oppfylle kriteriene for å stå i Sametingets valgmantall.
Almmatge lea daddjon ahte oalle stuora oassi máŋgga sámi báikkálaš servodaga ovdáneamis maŋemus jagiid lea boahtán sápmelaččaid ja eará olbmuid, geat eai leat sápmelaččat, ovttasdoaimmas.
Imidlertid er det uttrykt at en betydelig del av veksten i flere samiske lokalsamfunn de senere årene har kommet i samspill mellom samer og utøvere som ikke er samisk.
Dat lea váikkuhan dasa ahte sámi kultuvra lea šaddan dovddusin sihke našuvnnalaččat ja internašuvnnalaččat, ja lea maid ráhkadan vuođu ođđa ealáhusaide ja bargoovdánanvejolašvuođaid sihke sámi nuoraide ja earáide geat orrot ja ellet sámi guovlluin.
Dette har bidratt til å gjøre samisk kultur kjent både nasjonalt og internasjonalt, og skapt grunnlag for nye næringer og karrieremuligheter både for samisk ungdom og andre som bor og lever i de samiske områdene.
Namuhuvvon prošeavtta stivrenjoavku guorahalai ge dan ahte duodji nugo ealáhus ja gálvomearka galgá sáhttit láhčit dili nu ahte muhtun sierranas dilis galgá sáhttit spiehkastit váldonjuolggadusas. Dan berre sáhttit dahkat danin vai ásahuvvoše ođđa ovdánanvejolašvuođat sihke árbeduodjái ja maiddái duodjái nugo giehtadáida ja ealáhus mii sáhttá ođđa vugiid gávdnat.
Styringsgruppen for nevnte prosjekt drøftet derfor at duodji som næring og merkevare kan legge til rette for at det kan gjøres enkeltvise unntak fra hovedregelen for å skape nye utviklingsmuligheter både for tradisjonsduodji og slik at duodji som håndverk og næring kan ta nye former.
Stivrenjoavku definerii namuhuvvon raporttas váldonjuolggadusas spiehkasteami ná: spiehkasteami berre árvvoštallat sin ektui geain lea fágareive duojis ja/dahje geain lea reálagelbbolašvuohta duojis ja geain muđui lea sámi gullevašvuohta ja geat dovdet sámi kultuvrra ja giela.
Styringsgruppens definisjon av unntaket fra hovedregelen var i følge nevnte rapport at: unntaket bør gjelde for de som har fagbrev i duodji og / eller har opparbeidet seg realkompetanse innen duodji og ellers har tilhørighet og kjennskap til samisk kultur og språk.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Dán oktavuođas lea dehálaš geahččat man gallásii dán rádjái lea mieđihuvvon spiehkastit sámi gullevašvuođa gáibádusas, ja movt dat lea váikkuhan doaimmaide ?
Et viktig forhold er hvor mange som til nå har fått dispensasjon fra kravet om samisk tilhørighet, og hvordan har det påvirket aktiviteten ?
Dán rádjái, namalassii cuoŋománu 2010 rádjái, lea Sámedikki dieđuid mielde dušše okta olmmoš geasa lea mieđihuvvon ahte beassá spiehkastit sámi čearddalašvuhtii gullevaš gáibádusas.
Hittil, per april 2010, er det i følge Sametingets datagrunnlag kun én person som har fått dispensasjon fra kravet om samisk etnisk tilhørighet.
Mii leat ipmirdan ahte leat leamaš muhtun áššit gos leamaš váttis mearridit galgá go addot lohpi spiehkastit.
Vi har forstått at det har vært noen saker der det har vært vanskelig å fatte beslutning om dispensasjon skulle innvilges.
Almmatge orro stuora doarjja čuovvut daid njuolggadusaid mat dál leat, seammás go lea dárbu oažžut čielgaseabbon daid rájiid maid siskkobealde njuolggadusaid galgá dulkot, vai šaddá álkit addit sierra lobi dakkár ohcciide geaidda hálidivčče addit doarjaga.
Det virker imidlertid å være klar støtte til det regelverket man har i dag, samtidig som det er behov for en klarere grensedragning av hvordan regelverket skal fortolkes slik at det blir enklere å innvilge de dispensasjoner man egentlig ønsker å gi støtte til.
Jus rievdadivččii njuolggadusaid nu ahte oalát bidjá eret čearddalaš gáibádusa, de dat dagahivččii ahte eanebut sáhtáše ohcat miellahttun duodjeregistarii ja ahte eanebut sáhtáše ohcat doarjagiid.
En regelendring der man for eksempel helt frafaller det etniske kravet, ville kunne føre til flere søknader om opptak i duodjiregisteret og at flere søker om driftstilskudd.
Muhto liikká ii leat daddjon ahte dat mielddisbuvttášii eanet ohcamušaid, danin go ain doalaha gelbbolašvuođa- ja buvttagáibádusaid.
Det er imidlertid ikke sikkert at antall søknader vil øke så mye når en samtidig beholder kompetanse- og produktkravene.
Muhto jus ekonomalaš rámmat bissot rievddakeahttá, de gal liikká dáidá šaddat nu ahte doarjja čearddalaš sámi duojáriidda šaddá vuoliduvvot veaháš.
Dersom de økonomiske rammene holdes uendret, vil det dog være en viss risiko for at støtten til etnisk samiske duodjiutøvere kan måtte nedjusteres litt.
Njuolggadusaid rievdadeapmi sáhttá gal maid dagahit ahte soaitá šaddat gažaldat das ahte gos duojit bohtet ja man ” albma ” duojit leat, earenoamážit de jus ii leat šat nu nanu gullevašvuohta sámi guovlluide.
En regelendring vil muligens også kunne reise tvil om identiteten og ” ektheten ” til produktene, særlig hvis tilknytningen til de geografisk samiske regionene
Jus ii nagot doalahit doarvái doaimma ja gelbbolašvuođa čearddalaš sámi duodjebirrasiin, de sáhttá liikká šaddat dárbu viiddidit doarjjaortnega nu ahte maiddái dakkár duojárat geain lea fágareive ja reálagelbbolašvuohta duojis sáhttet oažžut doarjaga.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 svekkes. Dersom en ikke klarer å opprettholde tilstrekkelig aktivitet og kompetanse i de etnisk samiske duodjimiljøene, kan det likevel bli nødvendig å utvide muligheten for støtte til andre duodjiutøvere med fagbrev og realkompetanse.
3.3 Makkár fitnodatorganiseren gáibiduvvo– ovttaolbmofitnodat dahje maiddái eará
3.3 Krav til selskapsform – enkeltpersonforetak eller også andre
3.3.1 Fitnodatvuogit ja doaibmadoarjaortnegat
3.3.1 Selskapsformer og driftstilskuddsordningen
3.1 kapihttala nuppi čáhppes čuoggá mielde sáhttá doaibmadoarjaga juolludit váikkuhangaskaoapmin dušše ovttaolbmofitnodagaide.
Kulepunkt to i kapittel 3.1 begrenser virkemidlet driftstilskudd til kun å omfatte enkeltmannsforetak.
Ovttaolbmofitnodat lea doaibma maid okta olmmoš jođiha dan guovttegávdnái ahte manná go bures vai ii.
Enkeltpersonforetak er en virksomhet som drives for en enkelt persons regning og risiko.
Oamasteaddjis lea ovdamearkkadihte ollislaš ekonomalaš ovddasvástádus ja geatnegasvuođat jus doaimmain ii mana ruđalaččat bures dahje jus vejolaččat koŋkána.
Eieren bærer for eksempel hele det økonomiske ansvaret og alle forpliktelser dersom driften ikke skulle lønne seg og eventuelt gå konkurs.
Ja jus šaddá buohcci guhkit áigái, de lea duojára priváhta ruhtadilli mii šaddá guoddit fitnodaga geatnegasvuođaid dakkár dilis.
Og skulle man bli syk over lengre tid så vil forpliktelsene duojáren har i foretaket overføres til den private økonomien.
Das ii leat erohus olbmo priváhta ja fitnodaga ovddasvástádusas.
Det skilles altså ikke mellom personens private og selskapsrettslige ansvar.
Don ja du fitnodat leat okta !
Du og bedriften er ett !
Nuppiin sániin dadjat, de lea fitnodaga vealgi du persuvnnalaš ovddasvástádus, mii čuohcá maiddái du priváhta opmodahkii.
Du er med andre ord personlig ansvarlig for selskapets gjeld, også med din private formue.
Buorre bealli dákkár fitnodatvugiin lea ahte dus alddis lea ollislaš friddjavuohta disponeret fitnodaga ruđaid ja dahkat mearrádusaid.
Fordelen er at du har den fulle frihet til å disponere selskapets midler og treffe beslutninger.
Ii gáibiduvvo iežakapitála go galgá ásahit ovttaolbmofitnodaga, earret de jus fitnodagas leat eanet go 30 bargi.
Det stilles ingen krav til egenkapital ved dannelse av enkeltpersonforetak, med mindre bedriften har mer enn 30 ansatte.
Makkár váikkuhusaid dat dagašii doarjjaortnegii jus viiddida doaibmadoarjaga maiddái eará fitnodatvugiide nugo ovdamearkkadihte oasusservviide jna., vuolgá muhtun muddui das movt árvvoštallá čearddalašvuođagáibádusa mii namuhuvvo vuosttaš čáhppes
Hvilke konsekvenser det kan få for ordningen å utvide driftstilskuddet til også å omfatte andre selskapsformer som aksjeselskap osv., henger delvis sammen med vurderingene relatert til etnisitetskravet i kulepunkt én foran.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 čuoggás dás ovdalis. Jus guođđá dien gáibádusa ahte galgá sáhttit čálihit sámi jienastuslohkui, de sáhttet sii geat hálidit bargagoahtit duodjedoaimmain viidát oktavuođain virgáibidjat olbmuid geat máhttet duoji, muhto geat eai leat sápmelaččat.
Dersom en fraviker kravet om å kunne stå i samemanntallet, vil de som ønsker å satse på å drive duodjivirksomhet i større omfang kunne ansette personer som behersker håndverket, men ikke har samisk etnisk opphav.
Nugo ovdalis leat čájehan, de lea ovdáneapmi nu ahte duojáris eai šat leat iežas earenoamáš ávdnasat, muhto baicca dakkár vuogas ja heivvolaš ávdnasat mat eará báikkiin leat ráhkaduvvon mat barggu geahpedit.
Utviklingen som vist over går i retning av at råvarene ikke lenger er unike for den enkelte utøver, men av praktiske og effektivitetsmessige hensyn tilvirkes andre steder.
Ferte vuhtiiváldit duoji iežas earenoamáš sámivuođa ja geahččat movt dan áimmahuššet dálá duddjomis, ja makkár váikkuhusat leat jus duodjebirrasat šaddet stuorábut ja bargagohtet eanet dan guvlui ahte galgá ollu ráhkaduvvot ja ollu vuvdojuvvot.
En må ta hensyn til det genuine samiske og hvordan det blir ivaretatt i dagens duodjiproduksjon og hvilke konsekvenser det kan få dersom aktørene blir større og mer kommersielle.
Vearu dáfus lea maid dávjá heittot go lea ovttaolbmofitnodat.
Skattemessig er det også oftest en ulempe å ha enkeltpersonforetak.
Buot dienas (sisaboahtu earret goluid maid sáhttá gollun čállit) fitnodagas ferte čállot oamasteaddji priváhta iešdieđáhussii ovttas vejolaš eará dietnasiiguin mat fitnodagas soitet leat.
Alt overskudd (inntekter minus fradragsberettigede utgifter) fra selskapet må føres i eierens private selvangivelse sammen med eventuelle andre inntekter eier av selskapet har.
Muhto muhtun oktavuođain gal lea nu ahte ovttaolbmofitnodagat vearu dáfus leat ávkkálaččat.
Det innebærer imidlertid i en del tilfeller at enkeltmannsforetak også kan være skattemessig fordelaktig.
Ovamearkkadihte de jus ovttaolbmofitnodagas lea vuolláibáza, dan beassá fievrredit gollun oamasteaddji persuvnnalaš dietnasii, ja dien láhkái geahpedit oamasteaddji oppalaš vearu.
Det gjelder for eksempel hvis enkeltmannsforetaket går med underskudd, ettersom det vil det gi fradrag i eierens personlig inntekt, og dermed redusere eierens samlede skatt.
Ja lea maid nu, ahte jus ovttaolbmofitnodagas ja oamasteaddjis muđui lea hui heittot dienas oktiibuot, de dat dagaha unnit vearu go ovdamearkkadihte oasussearvvis, man vearroproseanta lea 28.
Dessuten, hvis summen av enkeltmannsforetakets overskudd og eierens øvrige inntekter er lav, vil det gi lavere skattlegging enn for eksempel aksjeselskap der skattesatsen er 28 %.
Dat ahte gáibiduvvo ovttaolbmofitnodat ovdal go sáhttá doaibmadoarjaga oažžut, sáhttá ge leat hehttehussan fitnodaga viidásit ovddideapmái, danin go lea fitnodaga oamasteaddji iežas persuvnnalaš noađđi go šaddá vealggi váldit investeremiidda ja maiddái vearrodilálašvuođa geažil.
Kravet om at kun enkeltpersonforetak skal motta driftstilskudd kan altså være til hinder for å utvikle bedriften videre på grunn av den personlige risiko eieren av selskapet får ved å pådra selskapet gjeld ved investeringer og pga. skattemessige forhold.
Ii ge ovttaolbmofitnodat leat makkárge dáhkádus dasa ahte duojit mat doppe ráhkaduvvojit, leat albma sámi duojit.
Enkeltpersonforetak er heller ingen garanti for at de ferdige produktene er laget av samer.
Doppe sáhttet bargat olbmot geain ii leat sámi duogáš.
De kan ha ansatte uten samisk bakgrunn til å jobbe for seg.
Ealáhusa gávpejorru 2007:s lei 4,8 mill. kr.. Dat lea 20 % lassáneapmi 2005 ektui.
Næringen omsatte for 4,8 mill kr i 2007, som er en økning på 20 % fra 2005.
Stuorámus oassi gálvvuin vuvdojuvvo njuolga kundarii, sierra vuovdinbuvrriin, rámbuvrriin ja/dahje márkaniin.
Det meste av salget foregår direkte til kunde, egen salgsbod, butikk og / eller messer.
Poasttas ja interneahtas vuovdin geavahuvvo áibbas unnán.
Postordre og internett salg blir i liten grad benyttet.
Dát mearkkaša ahte duojáriin ferte leat njuolga ja lagas oktavuohta kundariin.
Det betyr at de er avhengig av direkte nærhet til kunden.
Diekkár lagasvuohta gáibida ahte kunddar maid boahtá duojáriid lusa.
En slik nærhet krever igjen at kundene kommer til dem.
Dasto šaddá ge ealáhus rašši internašuvnnalaš gávpemárkanbárrodagaid ektui mat váikkuhit turistarávdnjái.
Næringen blir dermed sårbar i forhold til internasjonale konjunktursvingninger som igjen påvirker turiststrømmen.
Danin lea ealáhusas dárbu ásahit vuovdinorganisašuvnnaid dahje nannosit ovttaolbmofitnodagaid mat ieža nagodit olahit stuorát márkaniidda go báikkálaš márkaniidda.
Næringen har derfor behov for å etablere salgsorganisasjoner eller sterkere enkeltbedrifter som selv er i stand til å nå ut til andre markeder enn lokalmarkedet.
Dien maŋit áššis gal dáidá leat álkit ovddidit doarvái nanu fitnodagaid eará organiserenmálliiguin go ovttaolbmofitnodagaiguin.
I sistnevnte tilfelle vil det nok være enklere å utvikle tilstrekkelig robuste bedrifter med andre organisasjonsformer enn enkeltmannsforetak.
Maŋemus jagiid ovdáneapmi čájeha ahte eanebut ja eanebut dinejit dađistaga eanet duodjedoaimmain. Dat sáhttá čájehit dan ahte ealáhus lea rievdamen astoáiggedoaimmas dehálit dienasgáldon go ovdal leamaš.
Utviklingen de siste årene viser at flere og flere får høyere inntekt fra duodji virksomheten, noe som kan tyde på at næringen beveger seg bort fra å være en hobby til å bli en viktigere inntektskilde enn før.
Dakkár váikkuhangaskaoamit mat dorjot dušše ovttaolbmofitnodagaid, sáhttet hehttet dákkár ovdáneami.
Virkemidler som kun støtter enkelmannsbedrifter kan dermed virke hemmende for en slik dynamikk.
3.3.2 Oassálastiid oaivilat ja loahppaárvvoštallamat
3.3.2 Aktøroppfatninger og sluttvurderinger
Vuosttaš šiehtadallamiin leigga goappešat duodjeorganisašuvnnat ovttaoaivilis dasa ahte ferte gáržžidit dan olmmošjoavkku (maiddái juridihkalaš olbmuid) geat sáhttet dohkkehuvvot lahttun duodjeregistarii (Sámedikki siskkáldas notáhtta 8.6.2007).
Under de første forhandlingene var begge duodjiorganisasjonene enige om å begrense gruppen av personer (også juridiske personer) som kunne registrere seg i duodjiregisteret (internt notat Sametinget 8.6.2007).
Seamma notáhtas daddjo ahte šiehtadallančoahkkimis 24.4.2007 gaskal duoji ealáhusorganisašuvnnaid ja Sámedikki, bohte bealálaččat ovttaide čuovvovaš áššis:
Iflg. samme notat ble det i forhandlingsmøte 24.4.2007 mellom næringsorganisasjonene for duodji og Sametinget enighet mellom partene om følgende:
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 ” Šiehtadallanbealálaččat lea prinsihpalaččat ovttaoaivilis das ahte sáhttá viiddidit eavttuid mat gusket fitnodatvuohkái go galget beassat lahttun duodjeregistarii.
” Forhandlingspartene er prinsipielt enige om å utvide kriteriene for selskapsform ved opptak i duodjiregisteret.
Sámediggi galgá čielggadit makkár fitnodatvugiin sáhttá leat sáhka ja galgá maid árvvoštallat čearddalašvuođa čanastaga guđege fitnodatvuogi oktavuođas.
Sametinget foretar en utredning om ulike selskapsformer og vurderer etnisitet i forhold til de ulike selskapsformene.
Dát čielggadeapmi galgá gárvvistuvvot ovdal 1.7.2007.
Utredningen skal være ferdig før 1.7.2007.
Šiehtadallamat mat gusket duodjeregistarii beassan gáibádusaid rievdadeapmái gieđahallojuvvojit seammás go jahkásaš duodjesoahpamuš šiehtadallojuvvo. ”. …
Forhandlinger om endring av kriteriene for opptak i duodjiregisteret skjer i forbindelse med de årlige forhandlingene om en duodjiavtale. ”. …
Dan maŋŋil leat siskkáldasat Sámedikkis ráhkadan ollu siskkáldas notáhtaid ja árvvoštallan áššečuolmmaid mat gusket dasa makkár váikkuhusat das bohtet jus ortnega rievdada.
Etter dette har man internt på Sametinget utarbeidet flere interne notat og vurdert problemstillinger omkring konsekvenser av å endre ordningen.
Go leat árvvoštallan makkár fitnodatvugiid galggaše dohkkehit, de leat deattuhan dan ahte sihkkarastit duojára ja duodjegálvvuid dehálaš oktiigullevašvuođa.
I vurdering av tillatte selskapsformer har man vært opptatt av å sikre den viktige koblingen mellom produsenten av duodji og duodjiproduktene.
Lea namalassii juohke eaŋkil duojár gii dahká dan ahte duojis lea dat dovdomearka ahte dat lea sápmelačča giehtaduodji – mii mearkkaša ahte duojáris lea dat dárbbašlaš máhttu mii dárbbašuvvo go galgá ráhkadit dakkár gálvvu mas lea nu earenoamáš duogáš.
Gjenkjennelsen av duodji som noe samisk er båret fram av nettopp den enkelte duojár – dvs. duodjiutøver med den nødvendige kunnskap som skal til for å lage en genuin vare der bakgrunn, levemåte tenkemåte, kulturforståelse og kompetanse skal være garantien for at det ferdige produktet har den ektheten som markedet krever og som gjør duodji til noe mer enn bare næring.
Seammás ferte duojáris maid leat dakkár eallinmálle, jurddašeapmi, kulturipmárdus ja gelbbolašvuohta mii lea dáhkádussan dasa ahte gárvves gálvu lea dakkár albma duodji maid márkan gáibida ja mii dahká ahte duodji lea eanet go dušše ealáhus.
Konsekvensen av kravet om enkeltmannsforetak er at man begrenser den enkelte duojárs mulighet til å organisere sin virksomhet slik vedkommende selv ønsker. Spørsmålet er om to personer som har samme type produksjon skal ha ulike forutsetninger for å utvikle sin bedrift bare fordi selskapsformen er forskjellig.
Váikkuhus das go gáibiduvvo dušše ovttaolbmofitnodat, lea ahte hehtte duojára organiseret iežas doaimmas nugo son ieš hálida.
Et usikkerhetsmoment har vært om lemping av kravet til selskapsform vil gi mindre forutsigbarhet for hvem som registreres i duodjiregisteret, dvs. også hvem som lager
Gažaldahkan šaddá ge ahte galgá go guovtti olbmos, geat ráhkadeaba juste seammalágán dujiid, leat goabbatlágán vejolašvuohta ovddidit iežaskka fitnodagaid, dušše danin go leaba fitnodagaid organiseren goabbatláhkái.
Bl.a. er det i notat 8.6.2007 (” vår ref. 06/3799-14 ”) foretatt en grundig vurdering ” pro & contra ”
Okta eahpesihkkaris bealli mii boahtá das jus rievdada fitnodatorganiserengáibádusa, lea ahte šattašii go de eanet eahpesihkarvuohta dan hárrái geat besset duodjeregistarii, mii mearkkaša ahte jerrojuvvo gii dujiid duddjo.
av å akseptere andre selskapsformer enn enkeltmannsforetak, også der man vurderer kravene om etnisitet i forhold til dette. Jfr. også notat av 31.7.2007, ” vår ref. 06/3799-16 ”, og ikke minst notat av 11.9.2008 (” vår ref. 08/3500-9 ”).
Muhto maiddái ovttaolbmofitnodagas lea seamma vejolašvuohta bálkáhit bargiid go eará fitnodagain, ja dán rádjái ii leat registreren duodjeregistarii gáržžiduvvon daid ovttaolbmofitnodagaid oktavuođas geain leat bálkáhuvvon bargit.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 produktene. Et enkeltmannsforetak har imidlertid som andre foretak anledning til å ha ansatte, og hittil har ikke registrering i duodjiregisteret blitt begrenset når det gjelder enkeltmannsforetak som har ansatte.
De ii leat šat álo áibbas vissis ahte lea njuolga oktavuohta duojára ja duoji gaskkas, ja nu dat sulastahttet eará fitnodatvugiid.
Da har man ikke lenger alltid en garantert kobling mellom den enkelte duojár og produktet, og slik sett lik andre selskapsformer.
Lea áibbas čielggas ahte lea dárbu ovdagihtii diehtit sulaid man oallugiidda doaibmadoarjjaortnet galgá juollut, go dás lea sáhka ruđain mat galget sirrejuvvot ealáhusšiehtadussii, ja danin leat ge biddjon eavttut mat muddejit geat besset dán ortnegis ohcat doarjaga.
Behovet for å ha forutsigbarhet for driftsstøtteordningen når det gjelder avsetning av midler over næringsavtalen er opplagt til stede, og derfor har en lagt inn kriterier for begrensninger i hvem som kan komme inn under ordningen.
Váldoerohus dán oktavuođas ii oro leamen dat ahte lea go ovttaolbmofitnodat vai oasussearvi, dasgo goappešat diein fitnodatvugiin sáhttet leat bargit geat ráhkadit dujiid maid fitnodat vuovdá.
Hovedforskjellen her synes ikke å ligge mellom enkeltmannsforetak og aksjeselskap ettersom begge kan ha ansatte som produserer duodji som utgjør omsetningen i foretaket.
Danin orro leamen ahte eará ráddjenvuogit go dat ahte geahččat movt fitnodat lea organiserejuvvon, orrot leamen eanet heivvolaččat.
Andre begrensningskriterier synes derfor mer passende enn selskapsform.
Lea ákkastallojuvvon ahte eanemus áigeguovdilis fitnodatvuogit earret ovttaolbmofitnodaga, jus daid galgá árvvoštallat, leat oasussearvi (AS), ovddasvástideaddji searvi (ANS) ja juogaduvvon ovddasvástideaddji searvi (DA), danin go diein lea oamasteapmi čielgasit definerejuvvon, vaikko ovttaolbmofitnodaga oamasteapmi leage buot čielgaseamos, go das lea dušše okta ovddasvástideaddji oamasteaddji. ”
Det er argumentert at de mest aktuelle selskapsformene utenom enkeltmannsforetak, dersom det skal vurderes, er AS.
Vai galgá sáhttit ráddjet ohcciid logu ja ulbmiljoavkku, de ii berre duodjeregistarii sáhttit váldit lahttun oasseservviid (BA) ja searvefidnuid dahje vuođđudusaid (Sámedikki siskkáldas notáhtta 8.6.2007).
, ANS og DA fordi eierskapet der er klart definert, selv om eieren bak enkeltmannsforetaket er mest entydig med kun én ansvarlig eier. ”
& contra ” ahte galgá go dohkkehit eará fitnodatorganiserenvugiid go ovttaolbmofitnodagaid, maiddái dan oktavuođas go árvvoštallá gáibádusaid mat gusket čearddalašvuhtii. Vrd. maid notáhta 31.7.2007, ” min ref. 06/3799-16 ”, ja ii unnimusat notáhta 11.9.2008 (” min ref. 08/35009 ”).
For å ha en avgrensing av søkermassen og målgruppen bør verken BA (andelslag og samvirkeselskap) eller stiftelser kunne tas opp i duodjiregisteret (internt notat Sametinget 8.6.2007).
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Okta ágga manne hálidit dálá eavttuid doalahit, lea ahte doarjja manná njuolga duoji ráhkadeaddjái, ii ge fitnodaga passiiva oamasteddjiide, ja ahte lea dáhttu doalahit čearddalaš sámi gullevašvuođa.
En begrunnelse for nåværende vilkår er et ønske om at tilskuddet skal gå til duodjiprodusenten og ikke til passive eiere av virksomheten, samt ha etnisk samisk tilknytning.
Eará ášši lea ahte hálidit hehttet dan ahte addit doarjaga seamma olbmui máŋgga geardde.
Et annet hensyn er å forhindre at det gis støtte til samme person flere ganger.
Dákko lea vejolaš bidjat njuolggadusaide gáržžidemiid vai sihkkarastá ahte nie ii dáhpáhuva.
Her vil det være mulighet å lege inn begrensninger i regelverket slik at en sikrer seg mot dette.
Ovdamearkkadihte sáhttá gáibidit ahte unnimustá bealli oamasteddjiin / oasusoamasteddjiin, ja vaikko vel 100 % galget deavdit Sámedikki eavttuid maid vuođul beasaše Sámedikki jienastuslohkui, ja ahte duojáris gii dujiid ráhkada, áinnas galgá leat sámi duogáš.
For eksempel vil en kunne kreve at minst halvparten av eierne / eierandelen, eventuelt 100 % fyller kravene til Sametingets valgmantall, og videre at produksjonen i hovedsak skal utføres av personer med samisk bakgrunn.
Prinsihpas eai leat dát earámállet gáibádusat go dat mat juo geavahuvvojit, goittot sin ektui geat oamastit ovttaolbmofitnodagaid ja leat duodjeregistaris.
I prinsippet er ikke dette andre typer av krav enn de man allerede anvender for i alle fall eieren av enkeltmanssforetak i duodjiregisteret.
Goappešat duodjeealáhusa šiehtadallanbealit, Riikkaorganisašuvdna Sámiid Duodji (SD) ja Duojáriid ealáhussearvi, dorjot dan ahte maiddái eará fitnodatvuogit go ovttaolbmofitnodagat galget sáhttit oažžut doaibmadoarjaga (jearahallan njukčamánus 2010).
Begge avtalepartene for duodjinæringen, Landsorganisasjonen Sámiid Duodji (SD) og Duojáriid ealáhussearvi, støtter å åpne for at andre selskapsformer enn enkeltmannsforetak skal kunne få driftstilskudd (intervju mars 2010).
SD doarjja lea čielgaseamos, ja vuođusta ákkastallama dasa ahte doarjja dagahivččii ea.ea. ahte livččii sihkkarit bálkádilli, penšuvdna ja sosiála buorit jus ovdamearkkadihte buohccá.
SD er klarest i sin støtte og grunngir at det bl.a. gir større sikkerhet for lønn, pensjon og sosiale goder hvis man for eksempel blir syk.
Lea unnán ágga biehttalit doarjaga oasusservviide danin go olaha seamma mihttomeari go beare gáibádusaid rievdada veaháš.
Det er liten grunn til å nekte aksjeselskap fordi en vil oppnå de samme intensjonene bare en justerer litt på kravene.
Duojáriid ealáhussearvi lea leamaš eanet eahpádusas, muhto doarju dan ahte maiddái oasussearvvit galget sáhttit oažžut doarjaga, jus sii devdet eavttuid mat leat biddjon Sámedikki jienastuslohkui beassamii.
Duojáriid ealáhussearvi har vært litt mer i tvil, men støtter også at aksjeselskap skal kunne få driftstilskudd dersom eierne oppfyller kriteriene som gjelder for å stå i Sametingets valgmantall.
Lea váttis gáibidt ahte bargit galget leat sápmelaččat.
Det er vanskelig å stille krav til at ansatte skal være samer.
Fitnodagaid oamasteaddjit galget maid deavdit gáibádusaid ahte buvttadeamis lea fágalaš ja kultuvrralaš kvalitehta.
Eierne av aksjeselskap må også oppfylle kravene til faglig og kulturell kvalitet i produksjonen.
Sámediggi / Sámedikki hálddahus orro leamen dat bealli mii eanemusat hálida doalahit gáibádusa ahte dušše ovttaolbmofitnodagat galget sáhttit oažžut doaibmadoarjaga (áššemeannudeddjiid jearahallan njukčamánus 2010).
Sametinget / administrasjonen i Sametinget synes å ha vært den part som mest har ønsket å beholde kravet om at bare enkeltmannsforetak skulle få driftstilskudd (intervju saksbehandlere mars 2010).
Sivvan orro leamen dat ahte sii ballet massimis stivrejumi dan ektui ahte nagodit go doalahit duodjeregistara ulbmila (doalahit ja ovddidit sámi kultuvrra jna.). Sii ballet maid veaháš das ahte šaddá beare váttis áššemeannudeapmi ja ahte dat dagaha maid garra deattu ekonomalaš rámmaide.
Årsaken synes å være at man er redd for å miste kontrollen med at intensjonene i duodjiregisteret kan beholdes (bevare og utvikle samisk kultur mv.), en viss uro for at det vil komplisere saksbehandlingen og eventuelt kunne medføre økt press på de økonomiske rammene.
Jerrojuvvo ahte jus leat ollu oamasteaddjit, galgá go de 50 % sis dahje buot oasusoamasteaddjit deavdit čearddalašvuhtii gullevašvuođa ja eará gáibádusaid, ja sáhttá go geavvat nu ahte dat ekonomalaš rámmat mat dál leat dán ortnegis, eai šat leat doarvái stuorrát.
Spørsmål en stiller seg er hvis det er mange eiere, om da 50 % eller alle aksjonærene skal oppfylle etniske og andre krav, og risikerer en at de økonomiske rammene som er nå for ordningen sprenges.
Daid dieđuid mielde maid mii leat ožžon, de leat Sámedikki juristtat digaštallan ja guorahallan eavttuid ja váikkuhusaid oalle miha vuđolaččat ja guhkes áiggi.
Etter det vi er informert om har juristene i Sametinget drøftet og diskutert premissene og konsekvensene for ordningen relativt grundig og i lang tid.
Hálddahusa bealis ja áššemeannudeddjiid bealis lea álkimis gieđahallat ovttaolbmofitnodagaid, ja danin Sámediggi lea dan vuogi hálidan doalahit.
Rent administrativt og fra et saksbehandlerperspektiv er enkeltmannsforetak enklest å håndtere, og slik sett vært foretrukket hittil fra Sametingets side.
Mii leat ožžon dihtosii ahte 2009 bušeahtas bijai Sámedikki dievasčoahkkin 1 mill. kr, duojáriidda geat šaddet olggobeallái ealáhusšiehtadusa, rievdaduvvon bušeahtas unniduvvui dát summa 500.000 kr. rádjái – dán vuollái bohtet eará fitnodagat go ovttaolbmofitnodagat.
Vi er informert om at i budsjettet for 2009 avsatte Sametinget i plenum 1 mill. kr, redusert i revidert budsjett til kr 500.000, til duodjiutøvere som faller utenom næringsavtalen - her andre selskapsformer enn enkeltmannforetak. Tre bedrifter fikk da
Golbma fitnodaga ožžo doaibmadoarjaga dáin sirrejuvvon ruđain, guhtege sullii 150.000 kr..
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 driftstilskudd på ca. kr 150.000 hver av disse avsatte midlene.
Seammás go áššemeannudeddjiid bealis ákkastallojuvvui ahte jus rahpá ortnega maiddái eará fitnodatvugiide, de ferte ekonomalaš rámmaid lasihit, de lea maid okta áššemeannudeaddji čilgen ahte ” go dát earenoamáš poasta ásahuvvui 2009:s, de dat sáhttá čujuhit dan guvlui ahte maiddái eará fitnodatvuogit galget bissovaččat sáhttet daid eavttuid vuođul ohcat doarjaga.
Samtidig som saksbehandlernivået mente at aksept av andre selskapsformer vil kunne nødvendiggjøre økte økonomiske rammer, ble det også fra en saksbehandler framhevet at nettopp ” det at denne særskilte posten oppsto i 2009 kan tyde på at det er et ønske om at også andre selskapsformer skal komme permanent inn under kriteriene.
Muhto de lea dehálaš muitit dan makkár váikkuhusaid dat buktá doaibmadoarjjaortnegii, ovdamearkkadihte dan ahte rámmat fertejit viiddiduvvot dahje ahte ferte čađahit eará gáržžidemiid (doarjjameriid, eará beassangáržžidemiid dahje sullasaččaid) ?
Men det er da altså viktig å være klar over de konsekvenser det vil få for driftstilskuddsordningen, for eksempel at rammene må økes eller at det må gjøres andre innskrenkinger (tilskuddssats, andre adgangsbegrensninger eller lignende) ?
3.3.3 Loahppaárvvoštallamat
3.3.3 Konklusjoner
Loahpaloahpas lea dás sáhka das maid hálida joksat ealáhusšiehtadusain ja doaibmadoarjjaortnegiin mat leat duodjái ásahuvvon.
Til syvende og sist dreier det hele seg om hva en ønsker å oppnå med næringsavtalen og driftstilskuddsordningen for duodji.
Váldoulbmilin lea leamaš ahte hálidit nannet duoji ealáhussan.
En hovedhensikt har vært at man vil ha en sterkere næringsrettet duodji.
Duodjeealáhus ii leat beare gánnáhahtti, ja jus lea nu ahte muhtumat eai arvva ovttaolbmofitnodaga guovttegávdnái ovdánahttit, dahje jus soapmásat juo leat válljen organiseret doaimma oasussearvin, de sáhttá jearrat ahte lea go áššálaš ágga sin doalahit olggobealde.
Duodjinæringens lønnsomhet er ikke stor, og dersom aktører ikke tør satse pga. risiko ved enkeltmannsforetak, eller aktører som allerede har valgt å organisere seg som aksjeselskap, så er det et spørsmål om man egentlig har noen saklig grunn til å holde disse utenfor.
Ferte vihkkedallat ahte jus sidjiide rahpá vejolašvuođa beassat ohcat doarjaga, lea go de heajosmahttimin doarjaga ulbmila, ja man garrasit dat boahtá čuohcat doarjjaortnega ekonomalaš rámmaide.
Avveiinger man står overfor er om man ved å åpne for andre foretaksformer vil svekke denne målsettingen, og i hvilken grad det vil øke presset på de økonomiske rammene for ordningen.
Doaibmadoarjjaortnega áigumušaid ektui jáhkkit mii ahte lea riekta dohkkehit maiddái eará fitnodatvugiid go ovttaolbmofitnodagaid, goittot oasusservviid, muhto sáhttá doalahit gáibádusa ahte ovdamearkkadihte bealli oamastanosiin dahje oamasteddjiin devdet čearddalašvuođaeavttuid (maiddái vejolaš sierralobiin) nugo dál lea.
Ut fra intensjonene med driftstilskuddsordningen tror vi det er riktig å åpne for å akseptere andre selskapsformer enn enkeltmannsforetak, i alle fall aksjeselskap, men beholde krav om for eksempel minst halvpartene av eierandel og eller eierne oppfyller etnisitetskriteriet (med eventuell dispensasjon) slik det er i dag.
Eanemus doarjjaráji sáhttá doalahit nugo lea, jus oaivvilda ahte sis geain lea stuorát doaibma eai dárbbaš seamma buriid doarjjaortnegiid.
Maksimalt tilskudd kan beholdes hvis en mener at de som driver i litt større omgang ikke trenger like gunstige ordninger.
Namuhuvvon notáhtas leat gieđahallajuvvon muhtun vejolaš oktavuođat / ” detáljat ” mat sáhttet rahpat earenoamáš sisabeassama dahje dagahit ahte ii šatta seammadássásaš meannudeapmi. Das leat maid evttohuvvon movt dákkár ” ráiggiid ” dahje ” vuoigameahttun diliid ” sáhttá duogŋat dahje divvut.
I nevnte internnotat er tatt opp en del tilfeller / ” detaljer ” som kan åpne for smutthull eller noe manglende likebehandling, og der er også forslag til hvordan slike ” hull ” eller ” urettmessigheter ” kan tettes eller korrigeres.
Mii oaivvildit ahte lea vuođđu rahpat vejolašvuođaid maiddái eará fitnodatvugiide, ja dan hálidit maiddái ealáhusorganisašuvnnat, nu ahte sáhtášii dahkat prinsihppamearrádusa mas daddjo ahte galgá dán rievdadusa čađahit.
Vi mener at grunnlaget for å åpne for andre selskapsformer er til stede, og at næringsorganisasjonene ønsker det, slik at en bør kunne fatte prinsippvedtak om å gjennomføre endringen.
Ja dasto sáhttá Sámediggi iežas áššeráhkkanemiin lasihit eavttuid ja divodemiid maidda lea dárbu.
Men at Sametinget i sine saksforberedelser legger inn de forbehold og korreksjoner som skal til.
Duohtavuođas ii dárbbaš iešalddis smávva oasusservviid doaibma leat earalágán go ovttaolbmofitnodaga doaibma, muhto doalvu go dat dakkár dillái ahte doarjagat lassánit mearkkašahtti ollu, dan ferte Sámediggi mearridit go gieđahallá bušeahttarámmaid.
I prinsippet trenger ikke aktiviteten i små aksjeselskap være annerledes enn i enkeltmannsforetak, men om tilskuddene gjennom dette vil øke merkbart blir det opp til Sametinget å ta stilling til budsjettrammene.
Eai oro goitge leamen doarvái buorit ákkat hilgut muhtun duojáriid danin go sii leat válljen organiseret iežaset fitnodagaid earaládje, go sáhttá seamma áigumuša joksat go beare fal njuolggadusaid veaháš heivehallá.
Det synes imidlertid ikke å være gode grunner å ekskludere duodjiaktivitet bare pga. selskapsform når en kan oppnå samme intensjoner ved noen justeringer av regelverket.
Stuorát fitnodagaid oktavuođas (sihke ovttaolbmofitnodagaid, oasusservviid jna.) sáhttá almmatge árvvoštallat sierra bušeahttarámmaid ja eavttuid maid mielde doarjaga juohká vai ovddida duoji stuorát oktavuođas, mii sáhtášii nanusmahttet barguibidjamiid vel eanet ja dahkat doaimma eanet gánnáhahttin.
For større selskap (både enkeltmannsforetak, aksjeselskap mv.) kan en imidlertid vurdere egne budsjettrammer og tildelingskriterier for å fremme duodjiaktivitet i større skala og som kan gi ytterligere vekst i sysselsetting og sterkere grad av lønnsomhet.
Go váilot heivvolaš váikkuhangaskaoamit mat sáhttet ovdánahttit duodjedoaimma stuorát oktavuođas, nugo ovdamearkkadihte dat ahte muhtun organiasernmállet eai dohkkehuvvo, de dat sáhttá doaibmat hehttehussan duodjeealáhusa ovdáneapmái.
Mangel av tilpassede virkemidler som kan utvikle duodjinæringsvirksomhet i noe større skala, for eksempel ved at organisasjonsformer som er egnet til dette ekskluderes, kan dermed virke hemmende på utviklingen i duodjinærngen.
Loahpalaš árvvoštallan min bealis lea ahte eará fitnodatvuogit, goittot oasussearvvit, berrejit meannuduvvot seamma dásis go ovttaolbmofitnodagat.
Oppsummert konkluderer vi med at andre selskapsformer, i alle fall aksjeselskap, bør likestilles med enkeltmannsbedrifter.
Dat mielddisbuvttášii ahte ovdamearkkadihte silbarávddit, niiberáhkadeaddjit ja lávvoráhkadeaddjit ja eará oasussearvvit sáhtáše beassat duodjeregistarii.
Det vil kunne føre til at for eksempel sølvsmier, knivprodusenter, lavvoprodusenter og andre aksjeselskap opptas i registeret.