pere/sami_parallel huggingface dataset:
Revisjonsplikten koster mye penger for den enkelte bedrift, samtidig som det er svært tidkrevende arbeid for selskap med få ansatte.
Revišuvdnageatnegasvuohta lea hui divrras ovttaskas fitnodagaide, seammás go lea hirbmat áddjás bargu dakkár fitnodagaide main leat unnán bargit.
Det er rent økonomisk svært tøft å drive en liten bedrift, spesielt i distriktene hvor man er langt unna de store kundegruppene.
Ekonomalaččat lea lossat jođihit unna fitnodagaža, erenoamážit boaittobeale báikkiin gos lea guhkkin eret stuora kunddarjoavkkuin.
Når man i tillegg har et svært byråkratisk, fordyrende og strengt regelverk, vil dette føre til færre bedriftsetableringer enn man ellers ville hatt.
Go dasa lassin leat hui byrokráhtalaš, divrras ja garra njuolggadusat, de dagaha dát ahte ásahuvvojit unnit fitnodagat go muđui livčče leamaš.
Mange velger også å opprette enkeltmannsforetak.
Oallugat válljejit maiddái ásahit ovttaolbmofitnodaga.
Dette er risikofylt, siden ens egen privatøkonomi og bedriftens økonomi rent juridisk ikke er adskilt.
Dás leat olu várat, danne go juridihkalaččat ii leat earru priváhtaekonomiijas ja fitnodaga ekonomiijas.
Småbedrifter har ofte lav margin mellom kostnader og inntekter, og en enkel og oversiktelig økonomi.
Smávvafitnodagain lea dávjá vuollegis margiidna goluid ja dietnasa gaskka, ja dain lea eaŋkilis ja čielga ekonomiija.
Noen bedrifter bruker autorisert regnskapsfører, mens andre fører regnskapet selv.
Muhtun fitnodagat bálkáhit autoriserejuvvon rehketdolliid, ja earát fas fuolahit rehketdoalu ieža.
For disse små selskapene er dette fullverdig og gir god oversikt over økonomien, samtidig som man sparer ressurser, og kan konsentrere seg om sin hovedgesjeft, nemlig skape arbeidsplasser og tjene penger.
Dáidda smávva fitnodagaide leat dát dievaslaš vuohki ja addá buori ipmárdusa ekonomiijas, seammás go sestet resurssaid ja besset baicca geavahit návccaid iežaset váldodoibmii, namalassii háhkat bargosajiid ja dinet ruđaid.
Utvalget som nå er satt ned, består hovedsakelig av interessene til revisorer, autoriserte regnskapsførere og myndigheter, mens småbedrifter som sliter med skjemaveldet og revisjonsplikten til daglig, ikke er invitert inn i utvalget.
Lávdegottis mii dál lea ásahuvvon, leat vuosttažettiin revisoraid, autoriserejuvvon rehketdolliid ja eiseválddiid beroštumit váldojuvvon vuhtii, ja smávvafitnodagat mat rahčet daiguin oallut skoviiguin ja revišuvdnageatnegasvuođain beaivválaččat, eai leat bovdejuvvon mielde lávdegoddái.
Vi er redd dette ikke kommer til å gi et rettferdig og fornuftig resultat for alle småbedrifter i distriktene.
Mii ballat ahte dát ii mielddisbuvtte vuoiggalaš ja govttolaš bohtosiid visot smávvafitnodagaide boaittobeale báikkiin.
En konsekvens kan være at man tar vekk revisjonsplikten for aksjeselskaper med mindre enn 5 millioner i omsetning, samtidig som man påbyr de samme småselskapene å bruke autorisert regnskapsfører.
Okta váikkuhus sáhttá leat ahte heaittiha revišuvdnageatnegasvuođa oasusservviide main lea unnit gálvojorru go 5 miljovnna, seammás go geatnegahttá daid seamma smávvafitnodagaid bálkáhit autoriserejuvvon rehketdolliid.
I så fall er man akkurat like langt, og vil fortsatt være påtvunget en kostnad som ikke gir annet utbytte enn økte kostnader.
Jus nu šaddá, de bissu ášši goitge seammaládje, ja fitnodagat bággehallet máksit golu mainna eai vuoitte maidege eará go lassigoluid.
Vi ber Sametinget om å følge opp saken, og belyse de ulike utfordringer mikro- og småskala bedrifter har i forhold til revisjonsplikten, og ta dette opp med finansdepartementet, som har oppnevnt utvalget.
Mii bivdit Sámedikki čuovvolit ášši, ja čuvget daid iešguđetge hástalusaid mat mikro- ja smávvafitnodagain leat revišuvdnageatnegasvuođa ektui, ja ovddidit ášši ruhtadandepartementii, mii lea nammadan lávdegotti.
En oppmykning hvor man slipper revisjonsplikt og ikke påtvinges autorisert regnskapsfører, vil gjøre det enklere å eie og drive bedrift i distriktene, og vil sikre fortsatt levedyktige samfunn.
Jus ložže ortnega nu ahte beassá revišuvdnageatnegasvuođas ii ge bággehala bálkáhit autoriserejuvvon rehketdoalli dagahivččii álkibun eaiggáduššat ja jođihit fitnodagaid boaittobeale báikkiin, ja sihkkarasttašii ahte servodagat ain birgejit.
Forslag 4, representant Toril Bakken, Finnmarkslista
Evttohus 4, áirras Toril Bakken, Finnmárkolistu
Helhetlig næringspolitikk - behov for samisk næringsplan
Ollislaš ealáhuspolitihkka – dárbu sámi ealáhusplánii
Næringslivet og Sametingets arbeid med samiske næringer.
Ealáhuseallin ja Sámedikki bargu sámi ealáhusaiguin.
Et sterkt og levende privat næringsliv er selve livsnerven i samfunnet, spesielt i distriktene.
Nana ja ealli priváhta ealáhusdoaibma lea ieš dat eallinsuotna servodagas, erenoamážit boaittobeale báikkiin.
I de samiske områdene vil levesettet og kulturen bli svært skadelidende om man ikke bidrar til et sterkt næringsliv.
Sámi guovlluin boahtá eallinvuohki ja kultuvra gillát garrasit jus eat bargga nannet ealáhusdoaimmaid.
Mange av de samiske næringsformene er nært knyttet opp til naturen, som f eks utmarksnæring (reindrift, innlandsfiske, bærsanking, urte- og soppsanking), duodji, fjordfiske, gårdsdrift, kunst og turisme.
Olu sámi ealáhusvuogit leat nannosit čadnon lundui, omd. Meahcásteapmi (boazodoallu, sáivaguollebivdu, murjen, urttas- ja guopparčoaggin), duodji, vuotnabivdu, dállodoallu, dáidda ja turisma.
Språk, levesett, kultur og bosetningsmønster har alltid vært nært knyttet opp til utnytting av naturressurser og det næringslivet som finnes.
Giella, eallinvuohki, kultuvra ja ássanminstarat leat álo leamaš hui nannosit čadnon luondduresurssaid geavaheapmái ja dan ealáhusdoibmii mii guovllus lea.
Gjennom ulike naturnæringer gir man folk i nordområdene mulighet til å videreføre gamle tradisjoner i ny form, og dermed skape et nytt og moderne, bærekraftig samfunn.
Iešguđetge luondduealáhusaid bokte ožžot davviguovllu olbmot vejolašvuođa joatkit boares árbevieruid ođđa hámis, ja dainnalágiin hábmet ođđa ja ođđamállet, guoddevaš servodaga.
Sametingsrådet arbeider med en melding om utmarksnæring, og man har tidligere utarbeidet retningslinjer for tilskudd til kunstnere og duodji-utøvere.
Sámediggeráđđi lea ráhkadeame dieđáhusa meahcástanealáhusa birra, ja leat ovdal ráhkaduvvon njuolggadusat dáiddáriid ja duojáriid doarjjaortnegiid dáfus.
I tillegg er det nedfelt flere steder ulike næringspolitiske retninger, blant annet gjennom Sametingets budsjett.
Dasa lassin leat máŋgga sajis celkojuvvon iešguđetlágán ealáhuspolitihkalaš njuolggadusat, earret eará Sámedikki bušeahta bokte.
Sametinget gir også uttalelser til ulike stortingsmeldinger, senest under dette plenum hvor vi skal gjøre vedtak med tanke på regjeringens strukturmelding for fiskeflåten.
Sámediggi buktá maiddái cealkámušaid iešguđetge stuoradiggedieđáhusaide, maŋemusat dán dievasčoahkkimis gos galgat meannudit ráđđehusa strukturdieđáhusa guollefatnasiid dáfus.
Sametinget bevilger også egne penger via Sametingets budsjett, og via retningslinjer og midler delegert til Sametingets tilskuddstyre.
Sámediggi juolluda maiddái sierra ruđaid Sámedikki bušeahta bokte, ja njuolggadusaid ja ruđaid bokte mat leat delegerejuvvon Sámedikki Doarjjastivrii.
Samtidig ønsker man blant annet Motorferdselloven og dens konsekvenser.
Seammás dáhttut earret eará Mohtorjohtolatlága ja dan váikkuhusaid.
Retningslinjer for endret bruk av utmark vil få store konsekvenser for ulike samiske aktørers mulighet til å utvikle sine naturnæringer, siden noen her forfordeles fremfor andre.
Meahcceguovlluid nuppástuvvon geavaheami njuolggadusain leat stuora váikkuhusat iešguđetge sámi aktevrraid vejolavuođaide ovddidit iežaset luondduealáhusaid, danne og muhtumat loktejuvvojit ovdalii og earát.
Totalt sett gir dette et stort og komplisert bilde av den samiske næringspolitiske siden.
Leat hui negatiiva váikkuhusat og váilu ollislaš politihkka Oppalaččat addá dát stuora ja moalkás gova sámi ealáhuspolitihka dáfus.
Her er fullstendig mangel på helhetlig politikk, og det er vanskelig for den samiske og norske befolkningen å holde seg orientert om Sametingets næringspolitiske mål og hvilke områder man prioriterer.
Dás váilu oppalaččat ollislaš politihkka, ja sámi ja dáčča álbmogii lea váttis čuovvut mielde makkár ealáhuspolitihkalaš ulbmilat Sámedikkis leat ja guđiid surggiid vuoruha.
Det gir også lite langsiktighet.
Dát mielddisbuktá maiddái heittot guhkesáiggegeahčastaga.
Man klarer ikke å påvirke til en langsiktig satsing, hvor samiske næringer får vedvarende fokus og bedrede rammebetingelser over tid.
Eat nagot váikkuhit guhkesáiggevuoruhemiid, gos sámi ealáhusat ožžot bistevaš fokusa ja buoret rámmaeavttuid áiggi badjel.
Dette har gitt uheldige konsekvenser for den samiske befolkningen: 1.
Dás leat leamaš heittot váikkuhusat sámi álbmoga dáfus: 1.
Man klarer ikke ovenfor nasjonale myndigheter å prioritere noen hovedsatsingsområder for en fremtidig og levedyktig næringspolitikk.
Eat nagot našauvnnalaš eiseválddiid ektui vuoruhit muhtun váldovuoruhansurggiid boahttevaš ja guoddevaš ealáhuspolitihka dáfus.
Dermed har man heller ikke argumentasjon for å bedre rammebetingelsene og få økte bevillinger til samisk næringsutvikling.
Danne eai leat ákkat ge buoridit rámmaeavttuid ja oažžut lassi juolludemiid sámi ealáhusovdánahttimii.
Den uoversiktelige situasjonen gjør at Sametinget diskriminerer sine egne næringer, og prioriterer ikke å rette opp i dette.
Eahpečielga dilli dagaha ahte Sámediggi vealaha iežas ealáhusaid, ii ge vuorut njulget dán dili.
Man gir noen samiske næringer lavere verdi enn andre.
Muhtun sámi ealáhusain šaddá unnit árvu og earáin.
Det er for eksempel en nærmest øredøvende taushet med tanke på utmarksnæringer for fastboende, og man har heller ikke gjort mye for fjordfiskere.
Lea ovdamearkka dihte mearihis jávohisvuohta dáloniid meahcástanealáhusaid birra, ja unnán lea maiddái dahkkon vuotnaguolásteddjiid dáfus.
Dette strider mot befolkningens oppfatning av eget levesett – mange mener sametinget er helt fraværende i næringspolitiske saker som angår den store massen av befolkning i distriktene.
Dát lea álbmoga iežas eallinvuohkeipmárdusa vuostá – oallugat oaivvildit ahte Sámediggi lea áibbas jávkkus ealáhuspolitihkalaš áššiin mat gusket boaittobeale báikkiid olmmošhivvodagaide.
Man tør heller ikke mene noe om konfliktområder hvor enkelte samiske næringer tar seg til rette, og overkjører alle andre i sin streben etter å beskytte egen bedrift eller næring, eller øke på bekostning av andre.
Eat duostta oaivvildit maidege riidoguovlluid birra gos ovttaskas sámi ealáhusat ovddidit iežaset ja dulbmot earáid dainna og vigget suddjet iežaset fitnodaga dahje ealáhusa, dahje lasihit doaimma earáid duolbmamiin.
Dette er viktige områder, hvor det er behov for sterke, klare og overordnede synspunkt fra Sametingets side.
Dát leat deaŧalaš suorggit, gos lea dárbu nana, čielga ja guovddáš oaiviliidda Sámedikki bealis.
Det diskrimineres også ut fra kjønn.
Lea maiddái vealaheapmi sohkabeali dáfus.
Det er så mye enklere å snakke om, og prioritere de mer ” maskuline ” næringsformer (jakt, fiske), mens de mer ” feminine ” næringer (bærsanking, urtesanking, sopp etc) knapt nok nevnes.
Lea nu mihá álkit digaštallat ja vuoruhit ” maskuliina ” ealáhusvugiid (bivddu, guolásteami), seammás og ” feminiina ” ealáhusat (murjen, urttasčoaggin, guopparčoaggin jna) eai báljo oba namuhuvvo ge.
Den samiske befolkningen får ingen oversikt over Sametingets prioriteringer, og man kan derfor miste viktige nyetableringer.
Sámi álbmot ii oaččo makkárge čielggadeami Sámedikki vuoruhemiid dáfus, ja danne sáhttá massit deaŧalaš ođđaálggahemiid.
Så lenge folk ser at samiske myndigheter ikke vil prioritere naturnæringer, er det svært lite motiverende å engasjere seg i denne type næring.
Nu guhká og olbmot oidnet ahte sámi eiseválddit eai gáro vuoruhit luondduealáhusaid, de lea unnán movttiidahtti searvat dán lágán ealáhusaide.
Samisk Næringsplan
Sámi Ealáhusplána
Det er stor mangel på helhetlig næringspolitikk på Sametinget.
Sámedikkis váilu čielgasit ollislaš ealáhuspolitihkka.
Så lenge man ikke har en helhetlig næringspolitikk, vil diskrimineringen fortsette, og man vil fortsatt ha en kaotisk politikk, som endrer seg etter hvilke stortingsmeldinger man skal uttale seg om, eller hva som tilfeldig vis er på dagsorden.
Nu guhká og ii leat ollislaš ealáhuspolitihkka, de joatká vealaheapmi ja bissu ain dakkár moive politihkka mii rievddada dan mielde guđe stuoradiggemearrádusa birra ain galgat buktit cealkámuša, dahje dan mielde mii ain soaitá leat prográmmas.
De samiske samfunn er tjent med å ha en klar, langsiktig og helhetlig næringspolitikk, som gir utvetydige føringer for hvilke næringer man ønsker å satse på, på kort og lang sikt.
Sámi servodagaide livččii buorre jus livččii čielga, guhkesáigásaš ja ollislaš ealáhuspolitihkka mii bidjá čielga njuolggadusaid das guđiid ealáhusaid háliida vuoruhit, oanehit ja guhkit áiggi vuollái.
Målet må være å utvikle og sikre trygge, nyskapende og levedyktige arbeidsplasser med fokus på vår spesielle levemåte i nordområdene.
Ulbmil ferte leat ovdánahttit ja sihkkarastit oadjebas, ođasmahtti ja guoddevaš bargosajiid mat čalmmustahttet min erenoamáš eallinvuogi davviguovlluin.
Vi ber derfor Sametinget starte arbeidet med å utarbeide en samisk næringsplan.
Danne bivdit Sámedikki álggahit barggu ráhkadit sámi ealáhusplána.
Forslag 5, representant Synnøve Solbakken-Härkönen, NSRs samarbeidsgruppe
Evttohus 5, áirras Synnøve Solbakken-Härkönen, NSR:a ovttasbargojavku
SAMISK LÆRERNETTVERK
Sámi oahpaheaddjifierbmádat
I forbindelse med Kunnskapsløftet er det avsatt betydelige midler til kompetanseheving blant lærere.
Máhttoloktema oktavuođas lea biddjon ollu ruhta oahpaheaddjiid gelbbolašvuođa nannemii.
Det er skoleeiers ansvar å sørge for kompetanseheving.
Ovddasvástádus gelbbolašvuođaloktemis gullá skuvlaeaiggádiidda.
De samiske lærerne har fått sin kompetanseheving på grunnlag av det norske kunnskapsløftet.
Sámi oahpaheaddjit leat ožžon gelbbolašvuođaloktema dáža máhttoloktema vuođul.
Kompetanseheving på grunnlag av Kunnskapsløftet – Samisk er lite prioritert.
Gelbbolašvuođalokten Máhttolokten-Sámi vuođul lea hui unnán vuoruhuvvon.
Midler som er avsatt til kompetanseheving er fordelt til skoleeiere, og det er få tilbud om kurs innenfor Kunnskapsløftet – Samisk.
Ruhta gelbbolašvuođaloktemii lea háddjejuvvon skuvlaeaiggádiidda, ja kurssat Máhttolokten-Sámi vuođul eai bálljo fállojuvvo ge.
I prinsipper for opplæring i læreplanverket Kunnskapsløftet – Samisk, som er satt opp som sak til dette plenumet, kommer det klart fram at det er skoleeiers ansvar å se til at samiske lærere får kompetanse innen samisk språk, kultur og samfunnsliv.
Oahpahusa prinsihpat Máhttolokten-Sámi oahppoplánabuktosis mii lea áššin dán dievasčoahkkimis, dadjet čielgasit ahte skuvlaeaiggádiin lea ovddasvástádus das ahte sámi oahpaheaddjit ožžot gelbbolašvuođa sámi gielas, kultuvrras ja servodateallimis.
Det er behov for å opprette et eget nettverk for samiske lærere.
Lea dárbu ásahit sierra fierbmádaga sámi oahpaheaddjiide.
Formålet med nettverket vil være å koordinere kompetansehevingen og arrangere kurs for samiske lærere og skoleeiere fra barneskolenivå til videregående skole, og inkludere både det nordsamiske, lulesamiske og sørsamiske området.
Fierbmádat galggašii koordineret gelbbolašvuođanannema ja maiddái lágidit kurssaid sámi oahpaheaddjiide ja skuvlajođiheaddjiide mánáidskuvladásis joatkkaoahpahusa dássái ja fátmmastit sihke davvi-, julev- ja máttasámeguovllu.
Nettverket burde også ha en egen internettside.
Fierbmádagas galggašii maiddái leat sierra neahttabáiki doarjjan.
Samiske pedagoger mangler et slikt møtested.
Sámi pedagogat váillahit deaivvadanbáikki.
Det er mange skoler som kun har en eller noen få samisklærere, og de har få muligheter for utveksling av ideer og tanker med andre samisklærere om utfordringene rundt samiskopplæringen og om læremidler de selv har utviklet.
Ollu skuvllain leat dušše okta dahje moadde sámegielat oahpaheaddji geain leat unnán vejolašvuođat eará sámegielat oahpaheaddjiiguin lonohallat jurdagiid sámi oahpahusa hástalusaid birra ja oahpponeavvuid birra maid ieža leat ráhkadan.
Vi vil foreslå at Sametinget i samarbeid med skoleeierne innen forvaltningsområdet for samisk språk utreder hvordan opprettelse og finansiering av et slikt nettverk for samiske lærere og skoleeiere kan utføres.
Evttohan ahte Sámediggi čielggadivččii ovttas skuvlaeaiggádiiguin sámegiela hálddašanguovllus mo dákkár fierbmádat sámi oahpaheaddjiide ja skuvlajođiheaddjiide sáhtášii ásahuvvot ja ruhtaduvvot.
Forslag 6, representant Kjersti Myrnes Balto, NSRs samarbeidsgruppe
Evttohus 6, áirras Kjersti Myrnes Balto, NSR:a ovttasbargojavku
Manglende ressurser, læremidler og kartleggingsprøver på samisk
Unnán resurssat, oahpponeavvut ja iskangeahččaleamit sámegillii
Kunnskapsløftet er innført.
Máhttolokten lea dál doaimmas.
Konverteringsressursen er avviklet.
Nuppástuhttinresursa lea loahpahuvvon.
Det finnes fortsatt ikke et eneste samisk læremiddel tilpasset de nye læreplanene under kunnskapsløftet.
Ii vel ge gávdno oktage sámi oahponeavvu mii lea heivehuvvon Máhttoloktema ođđa oahppoplánaide.
Det finnes heller ikke oppdaterte kartleggingsprøver på samisk.
Eai ge gávdno ođastuvvon iskangeahččaleamit sámegillii.
Kartleggingsprøver er hjempemidler som f.eks kartlegger eventuelle problemer for enkeltelever i leseferdigheter.
Iskangeahččaleamit leat veahkkeneavvut maiguin omd. Sáhttá iskat leat og eaŋkilohppiin lohkanváttisvuođat.
Det samiske skriftspråket er forholdsvis lite synlig, og for skoleverket oppleves det som om skolen har hovedansvar for å synliggjøre det samiske skriftspråket ovenfor elevene.
Sámegiel čállingiella ii leat nu oidnosis, ja skuvllat vásihit ahte lea skuvlla váldoovddasvástádus oainnusindahkat sámegiela čállingiela ohppiide.
Lærere i skoler som følger samisk læreplan har mangedobbel belastning.
Daid skuvllaid oahpaheddjiin, mat čuvvot sámi oahppoplánaid, lea máŋgga geardde eanet noađđi og eará oahpaheddjiin.
De mangler både læremidler og hjelpemidler til å kartlegge kunnskapsnivået men det er likevel ikke avsatt ekstra ressurser for å tilpasse undervisningen.
Sis váilojit sihke oahpponeavvut ja veahkkeneavvut maiguin kártejit máhtolašvuođa dási, muhto goitge eai leat biddjon lassi resurssat oahpahusa heiveheapmái.
Samisk som undervisningsspråk kan utvikle seg til en byrde for både skoleeiere, ansatte og elever, og berørte parter i skoleverket karakteriserer situasjonen som en nasjonal skandale.
Sámegiella oahpahusgiellan sáhttá rievdat noađđin sihke skuvlaeaiggádiidda, bargiide ja ohppiide, ja skuvladoaimmahat govvida dili nationála skandálan.
NSR samarbeidsgruppe er sterkt bekymret for utvikling av den samiske skolen og ber Sametinget arbeide for at det straks settes inn statlige ressurser for å skape en likeverdig skolesituasjon for samiske elever.
NSR ovttasbargojoavku garrasit vuorjašuvvá sámi skuvlla ovdáneami hárrái ja bivdá Sámedikki bargat dan ala ahte stáhta jođaneamos lági mielde lasiha resurssat vai lea vejolaš hábmet ovttaárvosaš skuvladili sámi ohppiide.
Forslag 7, representant Tor Mikalsen, NSRs samarbeidsgruppe
Evttohus 7, áirras Tor Mikalsen, NSR:a ovttasbargojavku
Miljømelding
Birasdieđáhus
Forverringer i det lokale og globale miljøet er en av de største utfordringer samer og urfolk generelt står over for.
Báikkálaš ja máilmme birrasa vearráneapmi lea okta stuorámus hástalusain maid ovddabealde sámit ja eamiálbmogat leat.
En alvorlig utvikling er at industri og transport skaper klimaforandringer som gir store problemer for urfolk både i arktis og i tropiske områder.
Duođalaš ovdáneapmi lea ahte industriija ja fievrrideapmi rievdadahttet dálkkádagaid mat buktet stuorra váttisvuođaid eamiálbmogiidda árktisa ja tropihkalaš guovlluin.
Et annet økende problem er at høgt forbruk, spesielt i de rikeste landene, resulterer i spredning av miljøgifter i naturen.
Nubbi eará váttisvuohta mii lassána lea badjelmeari golaheapmi, erenoamážit riggámus riikkain, man geažil levvet birasmirkkot luonddus.
Giftene hoper seg opp i planter, dyr og mennesker, spesielt i arktiske områder.
Mirkot čoagganit šattuide, elliide ja olbmuide, erenoamážit árktalaš guovlluin.
Et tredje sentralt tema er at tap av naturarealer gjør at arter utryddes mange ganger rasker enn det som har vært naturlig.
Goalmmát guovddáš fáddá lea dat ahte luondduareálaid massima geažil luottahuhttojit šlájit máŋgga geardái johtileabbot og lea leamaš lunddolaš.
Det biologiske mangfold som både urfolk og andre er avhengige av blir dermed fattigere og svakere.
Dainna lágiin goariduvvo biologalaš šláddjivuohta mas sihke eamiálbmogat ja earát leat sorjavaččat.
Sametinget har en politikk på miljø innen mange områder.
Sámedikkis lea politihkka birrasa ektui máŋgga suorggis.
Men det er viktig med en gjennomgang slik at Sametinget får en helhetlig politikk på miljø.
Muhto lea deaŧalaš ollislaččat geahččat vai Sámedikkis šaddá ollislaš biraspolitihkka.
Sametinget må derfor ta mål av seg til å utarbeide en egen miljømelding.
Danne ferte Sámediggi bidjat mihttun ráhkadit sierra birasdieđáhusa.
En miljømelding bør blant annet ta opp temaene:
Birasdieđáhusas berrejit ovddiduvvot earret eará čuovvovaš fáttát:
Klimaendringer Miljøproblemer i urfolks og arktisk perspektiv Opphoping av miljøgifter i naturen Arealinngrep som medfører tap av biologisk mangfold og beiteland Hvordan kjøring i natur og reinbeiteområder med motoriserte kjøretøy skal begrenses Trusselen mot fiskeriene (overfiske, skadelige redskaper, rømming av oppdrettsfisk m.m..)
Dálkkádatrievdamat Birasváttisvuođat eamiálbmot ja árktalaš perspektiivvas Birasmirkkuid čoagganeapmi lundui Areáladuohtadeamit mat goaridit biologalaš šláddjivuođa ja guohtoneatnamiid Mo mohtorjohtalus luonddus ja boazoguohtonguovlluin mohtorfievrruiguin galgá ráddjejuvvot Áitta guolástusaide (badjelmeare bivdu, vaháguhtti bivdoneavvut, bibmon luosaid gárgideapmi jna..)
Oljevernberedskap langs kysten Sametingets interne drift: Energiforbruk, transport, miljøvennlige innkjøp m.m..
Oljosuodjalangearggusvuohta rittuin Sámedikki siskkáldas doaibma: Energiija golaheapmi, fievrrideapmi, birasseasti oastimat jna..
Forslag 8, representant Klemet Erland Hætta, NSRs samarbeidsgruppe
Evttohus 8, áirras Klemet Erland Hætta, NSR:a ovttasbargojavku
Verneplanprosesser i samiske områder
Suodjalanplánaproseassat sámi guovlluin
Staten har varslet nye store verneprosesser i samiske områder, hvor man planlegger å opprette nye verneområder.
Stáhta lea dieđihan ođđa stuorra suodjalanplánaproseassaid sámi guovlluide, gosa sii plánejit ásahit ođđa suodjalanguovlluid.
Sametinget er begymret over tempoet til verneprosessene som statlige myndigheter har lagt opp til i samiske områder.
Sámediggi lea fuolastuvvan man johtilit stáhta eiseválddit áigot čađahit suodjalanproseassaid sámi guovlluin.
Da dette kan medføre store ulemper for utøvelse av tradisjonell bruk av områdene.
Og dát sáhttá mielddisbuktit stuorra hehttehusaid guovlluid árbevirolaš geavaheapmái.
Dette spesielt siden mange av de foreslåtte verneområdene ligger i umiddelbar nærhet for lokalbefolkningen.
Dát erenoamážit og evttohuvvon suodjalanguovllut leat báikegottiid olbmuid lagamus birrasis.
Lokalbefolkningen må beholde sine tradisjonelle rettigheter, for å kunne høste av naturresurssene.
Báikkálaš olbmot fertejit bisuhit árbevirolaš vuoigatvuođaideaset vái besset ávkkástallat luondduriggodagaiguin.
Behovet for å høste av naturens spiskammers er i dag tilnærmet den samme som før.
Dál ge lea dárbu ávkkástallat luondduburiiguin seammaláhkai og ovdal ge.
Mange av områdene som foreslås vernet er attraktive og viktige jakt- og fangstområder for lokalbefolkningen.
Ollu guovllut mat evttohuvvojit suodjaluvvot, leat geasuheaddjit ja deaŧalaš bivdoguovllut báikegottiid olbmuide.
Mange liker å høste av naturen, de plukker bær, fisker, hugger ved, sanker emner til duodji og driver med jakt i området.
Ollugat liikojit viežžat luondduriggodagaid, sii murjejit, bivdet guliid, čuhppet muoraid, vižžžet duodjeávdnasiid ja bivdet fuođđuid dáin guovlluin.
Og for mange er dette en betydelig del til naturalhusholdningen.
Ja ollugiidda dát lea deatalaš oassi luondduruovttudoalus.
Samtidig må det også være lov å spørre seg om, hvorfor man ennå har verneverdige områder ?
Seammás ferte maid sáhttit jearrat manne mis ain galget leat suodjalanguovllut ?
Kan det være fordi den tradisjonelle forvaltningen som nå står i fare å bli forandret, har vært bærekraftig.
Sáhttá og sivvan dasa leat ahte dát árbevirolaš hálddašeapmi mii dál sáhttá rievdat, lea leamaš ceavzil.
Vern vil føre til økt aktivitet utenfor det vernede områder, og dermed større aktivitet og press der.
Suodjaleapmi mielddisbuktá eanet doaimmaid olggobealde suodjaluvvon guovlluid, ja nu maiddái stuorát doaimmaid ja stuorát nuođuheami doppe.
Hva slags virkning får det for verneområdet og de nærliggende områder utenfor ?
Makkár váikkuhusat das leat suodjalanguvlui ja guovlluide dastán olggobealde ?
Utgangspunktet i lokalbefolkningens kulturelle forståelse og bruk av natur bør være grunnlaget når viktige beslutninger knyttet til vern skal gjøres.
Báikegoddeolbmuid kulturáddejupmi ja luonddugeavaheapmi dat berre leat vuođđun og deaŧalaš mearrádusat dahkkojuvvot suodjaleami oktavuođas.
På grunnlag av lokalbefolkingens tradisjonelle bruk av områder skal de gis rett til å høste i eventuelle verne områder.
Báikki olbmuid árbevirolaš guovlogeavaheami vuođul galgá sidjiide addojuvvot vuoigatvuohta ávkkástallat luondduriggodagaiguin vejolaš suodjalanguovlluin.
Staten bør igangsette utredningsarbeid for å bli kjent med den tradisjonelle samiske naturforvaltningen.
Stáhta berre álggahit čielggademiid vai dovdagoahtá árbevirolaš sámi luondduhálddašeami.
Sametinget krever at dersom det planlegges å igangsettes vernearbeid i samiske områder må lokalbefolkningens tradisjonelle rettigheter til å høste, bruke og forvalte i områdene utredes først.
Sámediggi gáibida ahte jus suodjalanbarggut plánejuvvojit álggahuvvot sámi guovlluin, de ferte vuos čielggadit báikkálaš olbmuid árbevirolaš vuoigatvuođaid ávkkástallamii, geavaheapmái ja hálddašeapmái dáin guovlluin.
Forslag 9, representant Anders Urheim, Samisk Sosialdemokratisk Parti
Evttohus 9, áirras Anders Urheim, Sáme sosiálademokráhtalasj belludak
Konsultasjonsordninger med Stortingets komiteer
Konsultašuvdnaortnegat Stuorradikki lávdegottiiguin
Lovkomiteen (det første Samerettsutvalget) har oversett et vesentlig moment som burde ha vært åpenbar; man har vært for opptatt å etablere et sameting, men tingets rolle i det norske politiske system er ikke tilfredsstillende formelt regulert i dagens offisielle politiske system.
Láhkalávdegoddi (vuosttaš Sámi vuoigatvuođalávdegoddi) lea badjelgeahččan ovtta deaŧalaš momeantta mii livččii galgan leat čalmmus; sámedikki ásaheapmi lea adnojuvvon nu deaŧalažžan, ahte dikki sajádat Norgga politihkalaš vuogádagas ii leat dohkálaččat formalalaččat muddejuvvon almmolaš politihkalaš vuogádagas.
Det er behov for at Sametingets formelle rolle blir mer presist regulert og innarbeidet i det offisielle politiske Norge.
Dárbu lea ahte Sámedikki formalalaš sajádat muddejuvvo dárkileabbot almmolaš politihkalaš Norggas.
Det er derfor formålstjenlig at enkelte paragrafer tilføyes i Sameloven som regulerer forholdet mellom Sametinget - som samenes folkevalgte organ - og Stortinget.
– sámiid álbmotválljen orgána – ja Stuorradikki gaskasaš oktavuohta.
Sametinget bes om å ta initiativ overfor regjering og Storting for å innarbeide en lovendring i Sameloven.
Bivdit ahte Sámediggi váldá álgaga ráđđehusain ja Stuorradikkiin heivehan dihte láhkarievdadusa Sámelágas.
Denne lovendringen, eller lovrevideringen, har som formål å innføre bestemmelser som formelt regulerer forholdet mellom Sametinget og Stortingets fagkomiteer.
Dán láhkarievdadusa, dahje láhkareviderema, ulbmilin lea bidjat mearrádusaid maiguin formalalaččat muddet oktavuođa Sámedikki ja Stuorradikki fágalávdegottiid gaskka.
Forslag 10, representant Anders Urheim, Samisk Sosialdemokratisk Parti
Evttohus 10, áirras Anders Urheim, Sáme sosiálademokráhtalasj belludak
Revurdering av reindriftsavtalen
Boazodoallošiehtadusa ođđasis árvvoštallan
Sametinget bes om å ta opp revurdering av reindriftsavtalen, med eventuelle loveendringer, med regjeringen og Stortinget for å vurdere om dagens styring av reindriften på norsk side er den mest hensiktsmessige.
Bivdit ahte Sámediggi ođđasis árvvoštallat boazodoallošiehtadusa ja vejolaččat rievdadit lága. Bivdit váldit oktavuođa ráđđehusain ja Stuorradikkiin ja árvvoštallat leago dat ulbmilleamos vuohki stivret boazodoalu nugo dál Norgga bealde dahkkojuvvo.
Sametinget bes ta med i drøftingene hvorvidt det mest formålstjenlige er å innføre en todelt geografisk forvaltning av avtalemidlene i reindriftsområdet.
Bivdit ahte Sámediggi váldojuvvo mielde ságaskuššamiidda ahte man ulbmillaš livččii guovtti oassái geográfalaččat juohkit šiehtadusruđaid boazodoalloguovllus.
Geografisk avgrensning kan eksempelvis utgjøre nord-området; Troms og Finnmark, og sør-området; fra Troms (fylkesgrensen fra Troms fylkeskommune) og sørover; Nordland, Nord-Trøndelag og Sør-Trøndelag og Hedmark.
Geográfalaččat sáhtášii ovdamearkka dihte ráddjet davvi-guovlu; Romsa ja Finnmárku, ja mátta-guovlu; Romssa rájes (Romssa fylkkagieldda fylkaráji rájes) ja máttásguvlui; Norlánda, Davvi-Trøndeláhka, Mátta-Trøndeláhka ja Hedmárku.
Nye saker 1 – 10 oversendes Sametingsrådet for behandling.
Ođđa áššit 1-10 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái gieđahallamii.
ŽMøtelederskapets forslag ble enstemmig vedtatt
Čoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
1 Marianne Balto, forslagsstiller 2 Toril Bakken Jánoš Trosten Per Andersen Bæhr 5 Terje Tretnes 6 Olaf Eliassen Marianne Balto Jánoš Trosten, forslagsstiller Terje Balandin 10 Olaf Eliassen 11 Terje Tretnes 12 Toril Bakken, forslagsstiller 13 Anders Urheim 14 Arild Pettersen Inga 15 Sten Erling Jønsson 16 Toril Bakken 17 Toril Bakken, forslagsstiller 18 Marianne Balto 19 Klemet Erland Hætta 20 Olaf Eliassen 21 Terje Tretnes 22 Toril Bakken 23 Synnøve Solbakken-Härkönen, forslagsstiller 24 Magnhild Mathisen 25 Jarle Jonassen 26 Kjersti Myrnes Balto, forslagsstiller 27 Per Ivar Henriksen 28 Jarle Jonassen 29 Kjersti Myrnes Balto 30 Tor Mikalsen, forslagsstiller 31 Per Ivar Henriksen 32 Olaf Eliassen 33 Arild Pettersen Inga 34 Toril Bakken 35 Johan Mikkel Sara
Sáhkavuorru Replihkka
36 Tor Mikalsen 37 Klemet Erland Hætta, forslagsstiller 38 Olaf Eliassen 39 Egil Olli 40 Per Ivar Henriksen 41 Gunn-Britt Retter 42 Johan Mikkel Sara 43 Klemet Erland Hætta 44 Anders Urheim, forslagsstiller 45 Aili Keskitalo 46 Anders Urheim 47 Anders Urheim, forslagsstiller 48 Kirsten Appfjell-Eira 49 Per Andersen Bæhr 50 Sten Erling Jønsson 51 Jarle Jonassen 52 Anders Urheim 53 Roger Pedersen, til forr. orden
1 Marianne Balto, áššejođiheaddji 2 Toril Bakken 3 Jánoš Trosten 4 Per Andersen Bæhr 5 Terje Tretnes 6 Olaf Eliassen 7 Marianne Balto 8 Jánoš Trosten, áššejođiheaddji 9 Terje Balandin 10 Olaf Eliassen 11 Terje Tretnes 12 Toril Bakken, áššejođiheaddji 13 Anders Urheim 14 Arild Pettersen Inga 15 Sten Erling Jønsson 16 Toril Bakken 17 Toril Bakken, áššejođiheaddji 18 Marianne Balto 19 Klemet Erland Hætta 20 Olaf Eliassen 21 Terje Tretnes 22 Toril Bakken 23 Synnøve Solbakken-Härkönen, áššejođiheaddji 24 Magnhild Mathisen 25 Jarle Jonassen 26 Kjersti Myrnes Balto, áššejođiheaddji 27 Per Ivar Henriksen 28 Jarle Jonassen 29 Kjersti Myrnes Balto 30 Tor Mikalsen, áššejođiheaddji 31 Per Ivar Henriksen 32 Olaf Eliassen 33 Arild Pettersen Inga 34 Toril Bakken 35 Johan Mikkel Sara 36 Tor Mikalsen 37 Klemet Erland Hætta, áššejođiheaddji 38 Olaf Eliassen 39 Egil Olli 40 Per Ivar Henriksen 41 Gunn-Britt Retter 42 Johan Mikkel Sara 43 Klemet Erland Hætta 44 Anders Urheim, áššejođiheaddji 45 Aili Keskitalo 46 Anders Urheim 47 Anders Urheim, áššejođiheaddji 48 Kirsten Appfjell-Eira 49 Per Andersen Bæhr 50 Sten Erling Jønsson 51 Jarle Jonassen 52 Anders Urheim 53 Roger Pedersen, čoahkkinortnegii
Behandlingen av saken ble avsluttet 22.05.07 kl. 16.45.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 22.05.07 dii. 16.45.
Sak 17/07 Sametingsrådets likestillingspolitiske redegjørelse
Ášši 17/07 Sámediggeráđi dásseárvopolitihkalaš čilgehus
Sametingsrådet Komiteen7.-11.05.07 Sametingets plenum21.-25.05.07000/07
Sámediggeráđi čoahkkin Lávdegoddi 7.-11.05.07 Sámedikki dievasčoahkkin 21.-25.05.07 000/07
Saken påbegynt tirsdag 22. mai 2007 kl. 11.35
Ášši meannudeapmi álggahuvvui distaga miessemánu 22.b.2007 dii. 16.45.
Sametingsrådet legger med dette fram den femte likestillingspolitiske redegjørelsen for Sametingets plenum.
Sámediggeráđđi ovddida dákko bokte viđát dásseárvopolitihkalaš čilgehusa Sámedikki dievasčoahkkimii.
I denne sammenheng gjelder det kjønnslikestilling.
Dán oktavuođas lea sáhka sohkabeale dásseárvvus.
Likestillingsspørsmål bør alltid være i fokus for å sikre et rettferdig samfunn.
Dásseárvogažaldagat fertejit álo bissut guovddážis jus galgá sáhttit sihkkarastit vuoiggalaš servodaga.
Likestilling mellom kvinne og mann handler om selvbestemmelse, rettferdighet og likeverd, både kollektivt og individuelt.
Dásseárvu nissonolbmo ja almmáiolbmo gaskkas sisttisdoallá iešmearrideami, vuoiggalašvuođa ja ovttadássásašvuođa, sihke fárrolaga ja oktagaslaččat.
Kvinner og menn skal ha de samme rettighetene, pliktene og mulighetene på alle samfunnsområder i samiske samfunn.
Nissonolbmuin ja almmáiolbmuin galget leat seamma vuoigatvuođat, geatnegasvuođat ja vejolašvuođat buot servodatsurggiin sámi servodagas.
Det betyr ikke at alle, uavhengig av kjønn, skal behandles likt eller bli like.
Dat ii mearkkaš ahte buohkat, beroškeahttá sohkabealis, galget gieđahallojuvvot seamma láhkai dahje šaddat ovttalágánin.
Det handler om respekt for individet.
Das lea sáhka juohkehačča árvvusatnimis.
Like muligheter handler ofte om å iverksette ulike tiltak for kvinner og menn.
Ovttalágan vejolašvuođaiguin dávjá sáhttá álggahit sierralágan doaimmaid nissonolbuid ja almmáiolbmuid várás.
Likestilling berører alle samfunnsområder.
Dásseárvu guoská buot servodatsurggiide.
Likestilling skal derfor være en integrert del av Sametingsrådets politikk.
Danne galgá dásseárvu leat oassin Sámediggeráđi politihkas.
Likestilling må arbeides med i et langsiktig perspektiv.
Dásseárvvuin ferte bargat guhkesáiggeperspektiivvas.
I denne prosessen må vi av og til stoppe opp og se hva vi har klart å oppnå, vi må se på hvordan vi skal arbeide videre med utfordringene, og vi må tørre å ta tak i nye utforinger.
Dán proseassas mii fertet muhtumin bisánit ja geahčadit maid mii leat juksan, mii fertet geahččat mo mii galgat bargat viidáseappot hástalusaiguin, ja mii fertet duostat dustet ođđa hástalusaid.
Sametingsrådet vil derfor legge fram en likestillingspolitisk redegjørelse hvert år i valgperioden.
Danne áigu Sámediggeráđđi bidjat ovdan dásseárvopolitihkalaš čilgehusa juohke jagi válgaáigodagas.
I likestillingspolitisk redegjørelse for 2006 var utgangspunktet et nyvalgt Sametingsråd og et nyvalgt plenum.
2006 dásseárvopolitihkalaš čilgehusas lei ođđa válljen Sámediggeráđđi ja ođđa válljen dievasčoahkkin vuolggasadjin.
Det var da viktig å legge en plattform for det videre likestillingspolitiske arbeidet i Sametinget, både ved å redegjøre for vårt utgangspunkt og ved å identifisere utfordringer som vi ville arbeide med framover.
Dalle lei deaŧalaš bidjat vuođu Sámedikki dásseárvopolitihkalaš viidáset bargui, sihke dakko bokte ahte čielggadit min vuolggasaji ja ahte čujuhit daid hástalusaid, maiguin mii áigut bargat viidáseappot.
Med valget i 2005 hadde vi allerede gjort noen vellykkede erfaringer som vi kunne bruke i dette arbeidet.
Juo 2005 válggas leimmet ožžon buriid vásáhusaid maid mii sáhtiimet geavahit dán barggus.
Forut for valget ble det gjort en grundig evaluering av valget i 2001, hvor bare 7 av 39 representanter var kvinner.
Ovdal válgga árvvoštallojuvui 2001 válga vuđolaččat, dalle go 39 áirasis ledje dušše 7 nissonolbmo.
Videre ble det tidlig i valgarbeidet satt fokus på kvinnerepresentasjon.
Viidáseappot čalmmustuhttojuvvui nissoniid ovddastus árrat válgabarggus.
Valgresultatet ga som vi vet et positivt utslag på kjønnsrepresentasjonen i Sametinget.
Válgaboađus buoridii, nu go mii diehtit, Sámedikki nissonovddastusa ollu.
Dette viser også at det å ha fokus på likestilling gir resultater.
Dát čájeha ahte lea ávki čalmmustuhttit dásseárvvu.
I denne likestillingspolitiske redegjørelsen vil vi først se på det arbeidet vi har gjort i året som har gått.
Dán dásseárvopolitihkalaš čilgehusas áigut vuosttažettiin geahčadit dan barggu maid mii leat čađahan mannan jagi.
Har vi klart å ta tak i de problemstillingene som ble presentert i 2006 ?
Leat go mii nagodan váldit ovdan daid čuolbmačilgehusaid mat ovddiduvvojedje 2006:s.
Har vi klart å bruke de erfaringene vi gjorde med valgarbeidet ?
Leat go nagodan ávkkástallat daid vásáhusaiguin maid oaččuimet válgabarggus ?
Vi i Sametingsrådet mener vi har kommet et godt stykke på veien.
Mii Sámediggeráđis oaivvildit ahte mii leat joavdan guhkás.
Vi har blant annet arrangert en nordisk samisk likestillingskonferanse, vi har fått formalisert dialogen med organisasjoner som arbeider med likestillingsspørsmål, vi har hatt et kjønnsperspektiv som utgangspunkt i arbeidet med revideringa av reindriftsloven, og vi har forsøkt å implementere et likestillingsperspektiv i vår egen organisasjon.
Mii leat earret eará lágidan davviriikkalaš sámi dásseárvokonferánssa, mii leat formaliseren gulahallama daid organisašuvnnaiguin mat barget dásseárvoáššiiguin, mis lea leamaš nissonperspektiiva vuođđun boazodoallolága ođasmahttinbarggus, ja mii leat oččodan dásseárvoperspektiivva iežamet organisašuvdnii.
Å arbeide med likestilling krever et kontinuerlig fokus på utfordringene.
Dásseárvobargu gáibida ahte hástalusat čalmmustahttojuvvojit čađat.
Til slutt i denne redegjørelsen vil vi derfor få fram hvilke utfordringer vi vil arbeide med i året som kommer.
Dán čilgehusa loahpas mii áigut danne oažžut ovdan guđe hástalusaiguin mii áigut bargat boahtte jagiid.
Vi må selvsagt fortsette arbeidet med det som er påbegynt – følge opp likestillingskonferansen, se til at dialogen med organisasjonene ikke bare blir prat, fortsette bevisstgjøringa i både politikkutvikling og forvaltning.
Mii fertet dieđusge joatkit dainna bargguin mii lea álggahuvvon - čuovvolit dásseárvokonferánssa, fuolahit ahte gulahallan organisašuvnnaiguin ii šatta dušše šloapma, joatkit dihtomielalašvuođahuksema sihke politihkkaovddideamis ja hálddašeamis.
Men vi må også ta tak i andre utfordringer.
Muhto mii fertet maiddái váldit ovdan eará hástalusaid.
Hvordan gi plass til mennene på den likestillingspolitiske arenaen ?
Mo addit saji almmáiolbmuide dásseárvopolitihkalaš deaivvadansajis.
Hvordan jobbe videre når det gjelder nominasjoner og valg ?
Mo bargat viidáseappot válganammademiid ja válggaid oktavuođas.
Hvordan skal vi arbeide med bruk og forvaltning av utmarka i et kjønnsperspektiv ?
Mo bargat meahcceeatnamiid geavaheami ja hálddašeami oktavuođas sohkabealperspektiivvas ?
Implementering av kjønnsperspektiv i Sametingets arbeid
Sohkabealperspektiivva oččodeapmi Sámedikki bargui
Sametingets hovedmålsetting når det gjelder likestilling er å arbeide for et likestilt samisk samfunn.
Sámedikki váldoulbmil dásseárvobarggus lea oččodit dásseárvosaš sámi servodaga.
Som samenes folkevalgte organ i Norge skal Sametinget være en av premissleverandørene i å utvikle og bygge samiske samfunn.
Sámiid álbmotválljenorgánan Norggas galgá Sámediggi leat okta sámi servodagaid ovddideami ja huksema eaktudeaddjin.
Sametinget må derfor være premissleverandør også når det gjelder likestillingsarbeid.
Danne ferte Sámediggi leat maiddái dásseárvobarggu eaktudeaddjin.
Det vi må ha som utgangspunkt er at svært lite av politikk generelt er kjønnsnøytral.
Min vuolggasadjin ferte leat ahte oppalaččat lea hui uhccán politihkas sohkabeali dáfus bealátkeahttá.
Vi har alle forutinntatte holdninger om kjønn som vi ikke reflekterer over.
Mis leat buohkain dakkár miellaguottut sohkabeliid birra, maid mii eat oppa smiehtas ge.
Som vi gjorde i valgarbeidet forut for valget i 2005, må vi tidlig, i alle politiske prosesser, forsøke å analysere hvilke konsekvenser politikken kan få for kvinner og for menn.
Seammaláhkai go mii dagaimet válgabarggus ovdal 2005 válgga, de fertet árrat juo, buot politihkalaš proseassain, geahččalit suokkardit politihka váikkuhusaid nissonolbmuide ja almmáiolbmuide.
Dette har den praktiske konsekvens at kjønnsperspektivet må implementeres i alt arbeid i Sametingets egen organisasjon, på alle nivå og i alle faser i politikkutforming, ved tildeling av midler, i planlegging, gjennomføring og evaluering av program og prosjekt.
Dás lea dat geavatlaš váikkuhus ahte sohkabealperspektiivva ferte oččodit buot bargguide Sámedikki iežas organisašuvnnas, buot dásiin ja buot muttuin: politihkkahábmemis, ruhtajuolludemiin ja prográmmaid ja prošeavttaid plánemis, čađaheamis ja árvvoštallamis.
Det innebærer å ta hensyn til kvinners og menns ulike liv, vilkår, ønsker og behov på alle områder når vi utformer vår politikk og når vi tar beslutninger.
Dat mearkkaša nissonolbmuid ja almmáiolbmuid iešguđetlágan eallimiid, eavttuid, sávaldagaid ja dárbbuid vuhtiiváldin buot surggiin go mii hábmet politihkamet ja go mii dahkat mearrádusaideamet.
Det er med andre ord både en politisk prosess – om vilje til endring for å skape likestilling, og en organisatorisk prosess – om hvordan denne viljen skal omsettes i praktisk handling.
Nuppiid sániiguin daddjojuvvon de lea sáhka sihke politihkalaš proseassas – rievdadandáhtus vai šaddá dásseárvu, ja organisatoralaš proseassas – das mo dán dáhtu galgá geavahit geavadis.
Implementeringen kan likevel ikke erstatte særskilte tiltak på likestillingsområdet, men må kompletteres av slike.
Implementeren ii sáhte dattetge buhttet erenoamáš dásseárvodoaibmabijuid, muhto ferte boahtit lassin daidda.
I Sametingets organisasjon har vi både på politisk og administrativt nivå forsøkt å sette i gang tiltak for å kunne implementere likestilling i arbeidet.
Sámedikki organisašuvnnas leat mii sihke politihkalaš ja hálddahuslaš dásis geahččalan álggahit doaibmabijuid nu ahte dásseárvu lea mielde barggus.
På politisk nivå har vi under siste komitéuke hatt et miniseminar om likestilling for alle representanter.
Politihkalaš dásis lea mis maŋimus lávdegoddevahkus leamaš dásseárvominiseminára buot áirasiid várás.
Seminaret var nyttig med hensyn til å bevisstgjøre representantene om likestillingspolitiske utfordringer.
Seminára lei ávkkálaš dan dáfus ahte dahkat áirasiid dihtomielalažžan dásseárvopolitihkalaš hástalusaid birra.
Det var også nyttig for oss i Sametingsrådet å få mange gode innspill og råd i det videre arbeidet, noe vi vil komme tilbake til på slutten av denne redegjørelsen.
Midjiide Sámediggeráđis lei maiddái ávkkálaš oažžut ollu buriid evttohusaid ja ráđiid viidáset bargui, ja mii máhccat dasa dán čilgehusa loahpageahčen.
For Sametingets administrasjon er det blitt holdt kurs om hvordan likestilling i praksis kan implementeres i saksbehandlingen.
Sámedikki hálddahussii lea dollojuvvon kursa dan birra mo dásseárvu geavadis sáhttá váldojuvvot mielde áššemeannudeapmái.
Det er blitt gitt en teoretisk innføring med konkrete saker som Sametinget jobber med som eksempler.
Geavatlaš áššit maiguin Sámediggi lea bargamin, leat oahpistuvvon teorehtalaččat ovdamearkan.
Det ble også diskutert hvordan likestilling var ivaretatt i behandling av de forskjellige sakene og det ble gitt eksempler på hvordan ting kunne vært gjort bedre.
Digaštallojuvvui maiddái mo dásseárvu lea fuolahuvvon barggadettiin iešguđet áššiiguin ja čájehuvvui maiddái mo lei sáhttit buorebut bargat.
Arbeidet videre vil bestå i å få på plass rutiner for implementering av likestilling i saksbehandlingen, og det vil bli holdt flere kurs som i størst mulig grad er tilpasset ulike fagområder.
Viidáset bargu lea ráhkadit dagaldumiid mo implementeret dásseárvvu áššemeannudeapmái, ja galget dollojuvvo eanet dakkár kurssat, mat buoremus láhkai leat heivehuvvon iešguđet fágasurggiide.
Sametingsrådet skal framover fortsatt arbeide for å implementere likestillingsperspektivet i vårt arbeid
Sámediggeráđđi galgá ain oččodit dásseárvoperspektiivva barguidasamet – buot dásiin ja buot muttuin.
Viktigst i dette arbeidet er kanskje bevisstgjøring i hele organisasjonen.
Strategiija gohčoduvvo fágagillii gender mainstreaming.
konsekvenser for kvinner og for menn.
nissonolbmuide go almmáiolbmuide.
Vi må tørre å gjøre beslutninger i saker til fordel for økt likestilling for både kvinner og menn i samiske samfunn.
Mii geat dahkat mearrádusaid, fertet duostat mearridit áššiin nu ahte dásseárvu nissonolbmuid ja almmáiolbmuid gaskkas buorrána sámi servodagain.
Nordisk samisk likestillingskonferanse: Makt og avmakt i et kjønnsperspektiv
Davviriikkalaš sámi dásseárvokonferánsa: Fápmu ja fámohisvuohta sohkabealperspektiivvas
Sámi NissonForum gjorde i februar 2006 en henvendelse til Sametinget der de blant annet la fram et forslag om gjennomføring av en nordisk samisk likestillingskonferanse.
Sámi NissonForum válddii oktavuođa Sámedikkiin guovvamánus 2006 ja ovddidii earret eará evttohusa čađahit davviriikkalaš sámi dásseárvokonferánssa.
Sametingsrådet fulgte opp denne oppfordringen og likestillingskonferansen Sámis ble arrangert i Oslo i april i år.
Sámediggeráđđi čuovvolii dán ávžžuhusa ja dásseárvokonferánsa Sámis lágiduvvui Oslos cuoŋománus dán jagi.
Konferansen var et samarbeid mellom Sámi NissonForum, Sáhrakka, Dievddut, Sametingets ungdomspolitiske utvalg og Sametinget.
Konferánsa lei Sámi NissonForuma, Sáráhka, Dievdduid ja Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegotti gaskasaš ovttasbargu.
Sametinget var prosjekteier og Sámi NissonForum hadde prosjektledelsen.
Sámediggi lei prošeaktaeaiggát ja Sámi NissonForum lei prošeaktajođiheaddjin.
Konferansens målsetting var å belyse situasjonen hva gjelder likestilling og kjønnsrelaterte spørsmål i de samiske samfunn og slik søke å innlemme samisk likestillingsarbeid i det etablerte nordiske samarbeidet.
Konferánssa ulbmil lei čalmmustuhttit sámi servodagaid dásseárvo- ja sohkabealáššiid dili ja dan láhkai oččodit sámi dásseárvobarggu fárrui ásahuvvon davviriikkalaš ovttasbargui.
Den foreløpige evalueringen viser at deltakerne var fornøyd med konferansen.
Gaskaboddasaš árvvoštallan čájeha ahte oassálastit ledje duhtavaččat konferánssain.
Sametingsrådet er veldig glad for at vi fikk gjennomført en så stor konferanse og at interessen for temaet var så stor.
Sámediggeráđđi lea hui ilus go mii leat lágidan dákkár stuorra konferánssa ja ahte beroštupmi lei nu buorre.
Det hadde likevel vært ønskelig med flere mannlige deltakere.
Dattetge livččii lean sávahahtti ahte eambbo almmáiobmot ledje searvan.
Likestilling handler om begge kjønn og det er først når også mennene kommer ordentlig inn på den likestillingspolitiske arenaen at vi kan få et likestilt samisk samfunn.
Dásseárvvus lea sáhka goappašiid sohkabeliin ja lea ge easkka dalle go almmáiolbmot duođai servet dásseárvobargui, ahte mii sáhttit oažžut dásseárvosaš sámi servodaga.
Oppfølging av nordisk samisk likestillingskonferanse er et prioritert arbeid for Sametingsrådet framover.
Davviriikkalaš sámi dásseárvokonferánssa čuovvoleapmi lea vuoruhuvvon bargu Sámediggeráđđái ovddosguvlui.
Det vil bli utarbeidet en rapport fra konferansen som blir publisert på Sametingets hjemmeside og på konferansen sin nettside.
Konferánssas čállojuvvo raporta mii almmuhuvvo Sámedikki ruovttusiiddus ja konferánssa neahttasiiddus.
Samarbeidet med organisasjonene i planlegging og gjennomføring av konferansen har vært meget godt og positivt.
Konferánssa plánen- ja lágidanovttasbargu organisašuvnnaiguin lea leamaš buorre.
Som en videre oppfølging av konferansen vil Sametingsrådet, i samarbeid med organisasjonene, utarbeide et intensjonsdokument som skal ta for seg de viktigste strategier for det videre arbeidet med å nå målet om et likestilt samisk samfunn.
Konferánssa viidáset čuovvoleapmin áigu Sámediggeráđđi, ovttas organisašuvnnaiguin, čállit áigumušdokumeantta mii galgá gieđahallat viidáset barggu deaŧaleamos strategiijaid mo juksat dásseárvosaš sámi servodaga.
Disse strategiene vil legges til grunn for handlingsprogrammet for likestilling som vil bli utarbeidet og som blir lagt fram for plenum i november i år.
Dát strategiijat biddjojuvvojit vuođđun dan dásseárvodoaibmaprográmmii, mii galgá ráhkaduvvot ja ovddiduvvot dievasčoahkkimii skábmamánus dán jagi.
Samarbeidet med organisasjonene
Ovttasbargu organisašuvnnaiguin
I likestillingspolitisk redegjørelse i 2006 understreket vi viktigheten av godt fungerende frivillige organisasjoner og deres bidrag i den likestillingspolitiske debatten.
Jagi 2006 dásseárvopolitihkalaš čilgehusas deattuheimmet man deaŧalaččat doaibmi eaktodáhtolaš organisašuvnnat ja sin oassálastin dásseárvopolitihkalaš digaštallamii leat.