pere/sami_parallel huggingface dataset:
Som det har gått fram av hele denne gjennomgangen av Vàrdobàikis virksomhet, er det vanskelig å isolere effektene fra ressursene som kanaliseres gjennom språksentret fra de som kommer gjennom
Nugo juo dán čilgehusas Várdobáikki doaimma birra lea boahtán ovdan, de lea váttis sirret makkár ávki ja beaktu leamaš daid doarjagiin mat leat geavahuvvon bargamušaide maid giellaguovddáš lea doaimmahan eará doaimmain.
andre kanaler. Kanskje kan følgende korte utsagn fra en av våre informanter tjene som konklusjon: ” Várdobáiki gjør virkelig mye for det samiske her. ”
Okta min informánttain celkkii čuvvovaččat, ja dat soaitá ge leat buoremus loahppaárvvoštallan: ” Várdobáiki gal duođai bargá buori barggu dáppe sámiid ovddas. ”
På ett viktig område synes Várdobáiki og språksentret foreløpig ikke å ha lyktes, nemlig i å gjøre egen institusjon og arbeidsplass til en samiskspråklig arena.
Muhto ovtta dáfus ii oro Várdobáiki iige giellaguovddáš lihkostuvvan, namalassii dan dáfus ahte oažžut iežaset institušuvnna ja bargosaji šaddat dakkár bargobáikin gos sámegiella gullo.
Det ble i denne sammenheng på internt hold vist til det lulesamiske sentret Árran som i så måte er kommet mye lenger.
Dán oktavuođas čujuhedje ge siskkáldas ságastallamiin Árran julevsámi guovddážii, mii dien dáfus lea joavdan ollu guhkkeliidda.
Vàrdobàikis styre har i dag en skjev kjønnsbalanse med fem menn og bare to kvinner i styret.
Várdobáikki stivrras ii leat sohkabeliid dáfus dásseárvu, stivrras leat vihtta dievdoolbmo ja dušše guokte nissonolbmo.
Denne ubalansen vil
Muhto guovddážis barget
Blant medarbeiderne på senteret er det imidlertid rimelig bra kjønnsbalanse.
oalle muddui seamma ollu nissonolmot ja dievddut.
Det blir fra styre‐ og lederhold ved Várdobáiki pekt på at samarbeidsrutinene overfor Sametinget må videreutvikles, selv om det også pekes på gode samarbeidsrelasjoner med enkelte medlemmer av Sametinget og Sametingsrådet.
Várdobáikki stivra ja jođiheaddjit lohket ahte ovttasbargu Sámedikkiin ferte ovddiduvvot, vaikko vel čujuhit ge maid dasa ahte lea buorre ovttasbargu muhtun áirasiiguin Sámedikkis ja maiddái Sámediggeráđiin.
Initiativet fra Sametinget med etablering av nettverk mellom språksentrene, blir holdt fram som svært verdifullt for idé‐ og erfaringsutveksling.
Dat ahte Sámediggi ásahii giellaguovddážiidda oktasaš fierpmádaga, lei hui mávssolaš, go de sáhttá fuomášumiid ja vásáhusaid lonohallat, oaivvildit informánttat.
5.7 Vurdering
5.7 Árvvoštallan
Vårt inntrykk er at aktivitetene ved Várdobáiki, og hvor språksentret utgjør en svært viktig del, blir drevet kvalitativt godt, med stor entusiasme og engasjement, og at brukerne gjennomgående er positive til den støtte sentret har gitt og gir for den samiske sak.
Mii leat ožžon dan jurddaváikkuhusa ahte Várdobáikki doaimmat, main maiddái giellaguovddáš lea dehálaš oassi, jođihuvvojit hui bures, sis lea stuora beroštupmi ja áŋgiruššan. Ja geavaheaddjit orrot čađat leamaš hui duhtavaččat dainna doarjagiin maid ožžot guovddážis ja leat maid duhtavaččat dan vuohkái movt guovddáš doarju sámi áššiid.
Det er viktig at sentret kan bygge videre på sin gode og nære relasjon til andelshaverne, samtidig som en ny eierstruktur kanskje kan få en positiv effekt i forhold til større engasjement og finansiering fra kommuner og fylkeskommuner.
Guovddáš ferte hukset viidáseappot dan buori ja lagas oktavuhtii mii das lea oamasteddjiide, muhto seammás sáhttá ođđa oamastanmálle buktit ođđa áŋgiruššama ja ruhtadeami suohkaniin ja fylkasuohkaniin. Dás sáhttá namuhit ahte Nordlándda ja
Her kan nevnes at fylkesgrensen mellom Nordland og Troms byr på visse utfordringer som det er viktig å finne konstruktive løsninger på.
Romssa fylkarádji mielddisbuktá muhtun hástalusaid maidda lea dárbu gávdnot buresdoaibmi čovdosiid.
Både ledelsen og personalet for øvrig ved Várdobáiki, samt styret står overfor store utfordringer i forbindelse med det nye kulturhuset for Vàrdobàiki og de organisatoriske endringene ved overgang til AS.
Sihke Várdobáikki jođiheddjiin ja bargiin ja muđui stivrras leat stuora hástalusat vuordimin, Várdobáikki ođđa kulturviesu oktavuođas ja go organiserenmálle rievdá go guovddáš šaddá oasussearvin (OS).
Her vil fylkene Nordland og Troms framstå som viktigere samarbeidspartnere enn i dag.
Dasto šaddet ge Nordlándda ja Romssa fylkkat dehálit ovttasbargin go dál leat.
Det samme vil også kunne gjelde kommunene‐.
Seamma guoská maid suohkaniidda.
Denne omorganiseringa vil også gi et nytt styre for
Ođđasis organiseren mielddisbuktá maid ođđa stivrra
Várdobáiki.
Várdobáikái.
Med de nye lokalene vil museumsvirksomheten få vesentlig bedre vilkår, men denne nye situasjonen vil også åpne for og kreve nye initiativ og samarbeidsformer overfor skoleverket og for brukere mer generelt i hele nedslagsfeltet for Várdobáiki generelt og for språksentret spesielt.
Museahoidu oažžu miha buoret bargodili ođđa lanjain, muhto ođđa dilli boahtá maid gáibidit ođđa bargguid ja ovttasbargovugiid skuvllaiguin ja geavaheddjiiguin oppalohkái olles Várdobáikki doaibmaguovllus ja dat guoská earenoamážit giellaguovddážii.
6.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret
6.1 Duogáš dasa manne giellaguovddáš ásahuvvui
I Nesseby kommune har et stort flertall av innbyggerne samisk bakgrunn.
Unjárggas lea eanas olbmuin sámi duogáš.
Fornorskningsperioden har satt sine spor og mange av dagens voksne i kommunen har mistet språket.
Dáruiduhttináigodat lea gal guođđán luottaid, ja ollugat geat dál leat rávisolbmot leat massán sámegiela.
I kommunens språkplan
Gieldda giellaplánas árvvoštallet ahte sullii 60‐70
anslås det at ca. 60‐70 prosent av kommunens befolkning er tospråklige, og snakker både samisk og norsk.
proseantta gieldda ássiin leat guovttegielagat, geat hupmet sihke sámegiela ja dárogiela.
Til tross for at såpass mange er tospråklige i kommunen, er det samiske språket fortsatt truet ettersom det er flest eldre som snakker samisk.
Vaikko vel nie ollugat leat ge guovttegielagat, de lea sámegiella aŋkke áitojuvvon, danin go leat eanas vuorasolbmot geat hupmet sámegiela.
Den generasjonen som i dag er på rundt 40 år betegnes for å være den tapte generasjon med hensyn til språkbruk.
Sii geat dál leat birrasii 40‐jahkásaččat, leat giela massán buolva.
Det finnes også mange med et passivt samisk språk, som forstår men ikke snakker.
Leat gal ollugat geain lea passiiva sámegiela, geat ipmirdit dan giela, muhto eai huma.
Flere informantene påpeker imidlertid at det samiske språket etter en lang periode i nedgang nå synes å være på vei opp igjen.
Dattege muitalit ollu informánttat ahte sámegiella orro dál fas ealáskeamen, go lea guhkes áiggi mannan áivve maŋos.
Mange viser til den
Máŋggas čujuhit mánáidgárddi buori ovdáneapmái; dasgo sámegielat mánáid
positive utviklingen i barnehagen, med en økning av andelen barn i samiskspråklig barnehage.
lohku lassána mánáidgárddis.
En av informantene framholder at språket i Nesseby ikke er like levende som i Kautokeino og Karasjok kommune, og man så behovet for å ha en egen institusjon som kunne arbeide med å revitalisere og styrke det samiske språket i kommunen.
Okta informánttain oaivvilda ahte Unjárggas ii leat seamma ealli giella go Guovdageainnu ja Kárášjoga suohkaniin, ja danin lei ge dárbu ásahit sierra institušuvnna man bargun galgá lea sámegiela ealáskahttet ja nannet gielddas.
I Nesseby ble samisk ansett for å være et «hjemmespråkš.
Unjárggas adnui sámegiella «ruovttugiellanš.
Det var nødvendig å igangsette aktiviteter og tiltak for å styrke og synliggjøre det samiske språket også på andre arenaer og for å løfte statusen til språket.
Lei dárbu álggahit bargamušaid ja doaimmaid mat oainnusindahket sámegiela, ja loktejit giela árvu.
Som en av de seks første kommunene ble Nesseby kommune i 1992 innlemmet i språkforvaltningsområdet for samisk språk.
Unjárgga gielda lei okta dan vuosttaš guđa gielddas mat 1992:s serve sámegiela hálddašanguvlui.
Kommunen er en tospråklig kommune hvor samisk og norsk skal være likestilt, og som del av forvaltningsområdet er kommunen forpliktet til å følge bestemmelsene i samisk språklov.
Gielda lea guovttegielalaš gielda gos sámegielas ja dárogielas galgá leat seamma árvu, ja go lea hálddašanguovllugielda, de lea maid gielda geatnegahttejuvvon čuovvut sámi giellalága mearrádusaid.
Kommunen får tildelt tospråklighetsmidler og kommunen har siden 1992 utarbeidet egne kommunale språkplaner.
Gielda oažžu guovttegielatvuođadoarjagiid ja lea 1992 rájes ráhkadan sierra giellaplánaid gildii.
Etter oppstarten med språkarbeidet som ble gjort i de første språksentrene i Porsanger, Kåfjord,
Maŋŋel go vuosttaš giellaguovddážat ledje ásahuvvon Porsáŋgui, Gáivutnii, Divttasvutnii ja Evenáššái, de celkkii Sámediggi 2001:s ahte lea sávaldat hukset sullasaš giellaguovddážid maiddái eará
Tysfjord og Evenes, kom det i 2001 en uttalelse fra Sametinget med ønske om å etablere tilsvarende språksentre også andre steder.
guovlluide.
Nesseby kommune anså det som en mulighet til å styrke arbeidet med det samiske språket, og kommunestyre vedtok at kommunen skulle få et eget språksenter som ble gitt mulighet til å jobbe med språket.
Unjárga oinnii dan vejolašvuohtan nannet iežaset sámegielbarggu, ja gielddastivra mearridii ásahit gildii sierra giellaguovddáža mas galggai addojuvvot vejolašvuohta bargat gielain.
Behovet for et språksenter i Nesseby var altså begrunnet i språksituasjonen i kommunen.
Unjárga čujuhii ge dasa makkár gielladilli gielddas lei, go ákkastalai manne lei dárbu ásahit sámi giellaguovddáža.
Opprettelsen av språksenteret kan ses på som en del av realiseringen av tospråklighetspolitikken.
Giellaguovddáža ásaheapmi sáhttá ge leat oassi guovttegielatvuođa politihka duohtandahkamis.
Kommunen sa seg villig til å ta alle kostnadene ved et språksenter og selve opprettelsen gikk dermed problemfritt.
Gielda lei mielas badjelasas váldit buot giellaguovddáža goluid, ja guovddáža ásaheapmi čađahuvvui ge dasto maid čorgadit.
Fra 2002 har senteret fått årlig grunnstøtte fra
2002 rájes lea guovddáš ožžon jahkásaš vuođđodoarjaga Sámedikkis.
Sametinget. I etableringsprosessen ble ikke organisasjonsformen drøftet noe særlig, og kommunens språksenter ble organisert under kommunens virksomhet.
gieldda giellaguovddáš organiserejuvvui oassin gieldda doaimmaide.
I første omgang ble det ingen store endringer, kommunens språkkontor og språkmedarbeidere ble flyttet fra rådhuset til et eget bygg i Varangerbotn, og de ansatte en prosjektleder.
Vuosttaš áiggis eai čađahuvvon makkárge stuora nuppástuhttindoaimmat, gieldda giellakantuvra ja giellabargiid fárrejedje ráđđeviesus sierra vistái Vuotnabađas, ja sii virgáibide prošeaktajođihdeaddji.
Synliggjøring av samisk språk og kultur var en viktig del av det nye språksenterets virksomhet og det ble dermed også viktig å få en lokalisering i sentrum av kommunen som også er godt synlig for kommunens
Sámegiela ja kultuvrra oainnusindahkan lei dehálaš oassi giellaguovddáža doaimmain, ja danin lei ge dehálaš ásahit giellaguovddáža guovddáš sadjái gielddasi vai dat lea hui oainnus gieldda ássiide.
innbyggere. Med opprettelsen av språksenteret fikk man mulighet til å søke om prosjektmidler, og kunne dermed sette i gang språkrevitaliseringsprosjekter og ansette prosjektmedarbeidere til å arbeide med prosjektene.
giellaealáskahttinprošeavttaid ja virgáibidjat prošeaktabargiid bargat prošeavttaiguin.
6.2 Valg av organisasjonsform
6.2 Organiserenmálle válljen
Språksenteret har siden oppstarten vært organisert under kommunen..
Giellaguovddáš lea álggu rájes juo gullan gieldda doaimmaide.
Virksomhetsleder for samfunnsutvikling er språksenterets overordnede i kommunen, og har også ansvaret for å godkjenne senterets virksomhetsplan.
Servodatovdánahttinsuorggi doaibmajođiheaddji lea giellaguovddáža bajilgeahččá gielddas, ja lea maid su ovddasvástádus dohkkehit guovddáža doaibmaplána.
Videre bistår kommunen senteret med regnskapet.
Dasa lassin veahkeha gielda guovddáža rehketdoaluin.
Kommunen kan komme med innspill, men språksenteret styrer arbeidet og ressursene selv.
Gielda sáhttá buktit oaiviliid giellaguovddážii, muhto guovddáš gal ieš stivre barggu ja resurssaid.
De har selv ansvaret for å ansette prosjektarbeidere og holde kontakt med Sametinget, Samisk høyskole og andre aktuelle
Lea sin iežaset ovddasvástádus virgáibidjat prošeaktabargiid ja doallat oktavuođa Sámedikkiin, Sámi
samarbeidspartnere.
allaskuvllain ja vejolaš eará ovttasbargoguimmiiguin.
Kommunens språkkontor og språksenteret er to separate kommunale enheter, men lokalisert under samme tak og språkmedarbeiderne har sine hovedoppgaver knyttet til å oversette kommunale dokumenter og sakspapirer og tilse at all informasjon som ligger på kommunens nettsider også er på samisk.
Gieldda giellakantuvra ja giellaguovddáš leat guokte sierra suohkanovttadaga, muhto dain leat lanjat seamma robi vuolde. Giellamielbargiid váldobargun lea jorgalit gieldda dokumeanttaid ja áššebáhpiriid ja bearráigeahččat ahte buot gieldda neahttasiiddu dieđut maiddái leat sámegillii.
De tolker enkelte politiske møter, men bistår ikke den daglige virksomheten i de ulike sektorene.
Sii dulkojit muhtun politihkalaš čoahkkimiid, muhto eai leat iešguđetge surggiide veahkkin sin beaivválaš bargguin.
Organisering av språksenterets arbeid på denne måten har ifølge flere informanter vært svært nyttig.
Dat ahte giellaguovddáža bargguid leat dien láhkái organiseren, lea máŋgga informántta mielas leamaš hui ávkkálaš.
Fra kommunens side har det vært et bevisst valg å sette sammen kommunens språkkontor med språksenteret nettopp for å få et større miljø for språkarbeidet og for å utnytte ressursene mer effektivt.
Gielda lea hui dihtomielalaččat válljen bidjat gieldda giellakantuvrra seamma sadjái go giellaguovddáža, juste danin vai šaddá stuorát biras giellabargui ja vai bargonávccaid aziha buorebut geavahit.
Det gir bedre muligheter for språkutvikling.
Dat láhčá buoret dili giellaovdáneapmái.
Fra språksenterets side anser de organiseringen for å fungere godt, de utnytter økonomiske og menneskelige ressursene godt, samtidig som de også får et større fagmiljø.
Giellaguovddáža informánttat lohket maid organiserenmálle doaibmat bures, sii atnet hui buori ávkki sihke ekonomalaš ja olmmošlaš návccain, ja seammás sis lea maid stuorát fágabiras.
Flere av informantene framholder at dagens organisering fungerer godt.
Máŋggas informánttain oaivvildit ahte dálá organiseren doaibmá bures.
En av informantene påpeker imidlertid at det kan tenkes at dersom språksenteret for eksempel var organisert i en stiftelse så hadde det kanskje vært mer fritt.
Okta informánttain lohká almmatge ahte jus giellaguovddáš livččii ásahuvvon ovdamearkkadihte vuođđudussan, de livččii soaitán sáhttit eanet iešheanalaččat bargat.
Slik det er i dag må senteret følge kommunens budsjettbehandling og regnskapsrutiner, som er strengt regulert.
Nugo dál lea, de šaddá guovddáš čuovvut gieldda bušeahttameannudeami ja rehketdoallorutiinnaid, mat čuvvot garra njuolggadusaid.
Det er utfordringer knyttet til at det ikke alltid passer med språkarbeidet og språksenterets virksomhet for øvrig.
Muđui lea hástalussan ahte ii buot áiggiid heive čađahit giellabargguid ja giellaguovddáža doaimmaid muđui.
6.3 Språksenterets virksomhet
6.3 Giellaguovddáža doaibma
Mye av arbeidet til språksenteret er overlappende med språkkontorets arbeid.
Ollu giellaguovddáža bargguin doaimmahuvvojit ovttasbarggus giellakantuvrra bargguiguin.
Samarbeid mellom disse to ansees av flere informanter nærmest som påkrevd for å få en effektiv utnyttelse av ressursene.
Máŋga informántta lohket ge ahte lea juo measta gáibádus ahte dien guovtti ásahusas ferte leat earenoamáš buorre ovttasbargu jus bures galget resurssaid nákcet geavahit ávkin.
Skillet mellom disse to virksomhetene anses av den grunn også for å være noe kunstig.
Danin lea ge goasii eahpelunddolaš geahččalit sirret dien guovtti ásahusa doaimmaid.
Det etablerte skillet er basert på regnskaps‐ og rapporteringsmessige hensyn, mer enn det representerer et reelt skille i virksomhetenes arbeid.
Lea rehketdoallu ja raportačállin mii dien guokte ásahusa sirre, ii ge daid barggut.
Språkkontoret har hovedansvaret for å avholde
Giellakantuvrra váldoovddasvástádus lea lágidit
og arrangere språkkurs mens språksenteret har hovedansvar for planlegging og gjennomføring av eksternt finansierte prosjekter.
giellakurssiid, ja giellaguovddáža váldoovddasvástádus lea plánet ja čađahit prošeavttaid maidda ohcet olggobealdoarjagiid.
Det er imidlertid språksenteret som fremstår som «arrangørš av språkkursene utad.
Muhto lea aŋkke ollu olbmuin dat áddejupmi ahte giellaguovddáš dat lea kurssiid “ lágideaddji ”.
Ettersom språkmedarbeidernes lønn er finansiert gjennom tospråklighetsmidlene, går en del av disse midlene til å arrangere språkkurs.
Go giellamielbargiid bálká máksojuvvo guovttegielatvuođadoarjagiin, de geavahuvvo ge oassi dain ruđain giellakurssiide.
Språksenterets aktiviteter er på sin side hovedsakelig prosjektfinansiert, men en del av drifta er finansiert gjennom grunntilskuddet som de får Sametinget.
Giellaguovddáža bargamušat gal leat goasii áivve prošeavttat maidda leat ožžon sierra ruhtadeami, muhto oassi jođiheamis gal ruhtaduvvo Sámedikki vuođđodoarjagiin.
Samarbeidet mellom de to virksomhetene gjør imidlertid at språkmedarbeidere av og til når det er
Dien guovtti doaimma ovttasbargu sáhttá maid leat dakkár ahte giellamielbargit barget muhtomin
behov for det, jobber med prosjekter mens språksenterets prosjektleder og prosjektmedarbeidere bistår i enkelte deler av kursingen.
prošeavttaiguin, go lea dárbu dan dahkat, ja giellaguovddáža prošeaktajođiheaddji ja prošeaktabargit sáhttet ges leat veahkkin muhtun kurssiin.
Språkkursene som arrangeres er: nybegynnerkurs, lesekurs for de behersker samisk muntlig, «ta språket mitt tilbakeš for de som har et passivt språk, lese og skrivekurs for de som har samisk muntlig samt språkbad som er samlingsbasert.
Giellakursset mat lágiduvvet leat: álgokurse, lohkankurse sidjiide geat máhttet sámegiela njálmmálaččat, «váldde gielat ruovttoluottaš sidjiide geain lea passiiva giella, lohkan ja čállinkurse sidjiide geain lea njálmmálaš sámegiella ja vel giellalávgun mii lágiduvvo čoagganeapmin.
Alle kursene går på dagtid.
Buot kursset lágiduvvojit beaivet.
Kursene har fokus på varangerdialekten og på læring gjennom aktiviteter.
Kurssiin čalmmustahttet várjjatsuopmana ja bargguid bokte oahppama.
Så nært som alle prosjekter ved språksenteret er finansiert ved eksterne prosjektmidler.
Dadjat juo buot prošeavttaid ruhtadit prošeaktadoarjagiiguin maid ohcet eará ruhtadeddjiin.
Av språksenterets aktiviteter er det bare «Ruhttagiisaš som ikke er prosjektfinansiert.
Giellaguovddáža bargamušain lea dušše «Ruhtagiisaš mii ii leat prošeaktan ruhtaduvvon.
«Ruhttagiisaš er en søknadsbasert pott for bedrifter, kommunale virksomheter, lag og foreninger og går til tiltak som kan synliggjøre det samiske språket.
«Ruhtagiissásš sáhttet fitnodagat, suohkana doaimmat, searvvit ja lihtut ohcat doarjaga doaimmaide mat galget sámegiela oainnusindahkat.
Høyeste tildelingssum er kr 5000.
Eanemusat sáhttet oažžut 5000 kr..
Blant språksenterets aktiviteter finner vi for eksempel «Duhkorattaš (en samisk lekearena for barn under 8 år), samarbeid med skolen om samiske temadager hver 6. uke, dokumentasjonsprosjekter slik som stedsnavn og terminologiprosjektet og begrepsinnsamlinger.
Giellaguovddáš lágida doaimmaid nugo ovdamearkkadihte «Duhkorattaš (sámegiel stoahkanšillju vuollel 8‐ jahkásaš mánáide), sámi fáddábeivviid ovttas skuvllain juohke 6. vahku, dokumentašuvdnaprošeavttaid, dakkáriid go báikenamat ja tearbmaprošeavttat ja fáhtehusaid ja doahpagiid čohkken.
Annet dokumentasjonsarbeid er også bokpubliseringer.
Eará dokumentašuvdnabarggut leat girjealmmuheamit.
Formidlingen og synliggjøring av samisk skjer gjennom bøker, kursene, foredrag, seminarer og ikke minst det samiske høstmarkedet «Vuonnamárkanatš.
Sámegiela gaskkusteapmi ja oainnusindahkan dáhpáhuvvá girjjiin, kurssiin, logaldallamiin, seminárain ja ii unnimusat sámi čakčamárkaniin «Vuonnamárkanatš.
I aktivitetene som arrangeres samarbeider senteret ofte med ressurspersoner, gjerne eldre samisktalende
Bargamušaid lágidemiin ovttasbargá guovddáš
privatpersoner.
dávjá árbečehpiiguin, áinnas vuoras sámegielat priváhta olbmuiguin.
Ellers arrangeres aktiviteter i samarbeid med skole og barnehage, museet osv..
Muđui lágiduvvojit doaimmat ovttas skuvllain ja mánáidgárddiin, museain jna..
Alle språksenterets ulike aktiviteter og prosjekter bidrar på forskjellige måter å oppfylle formålet med språksenteret – synliggjøring og styrking av samisk språk og kultur.
Buot giellaguovddáža bargamušat ja prošeavttat váikkuhit iešguhtege láhkásis dasa ahte olahit giellaguovddáža ulbmila – mii lea sámegiela ja kultuvrra oainnusindahkan.
En av de største utfordringene med språksenterets virksomhet er bemanning av prosjektene med den påkrevde kompetanse som det er behov for.
Okta stuorámus hástalusain giellaguovddáža doaimmain lea nagodit gávdnat prošeavttaide dan gelbbolašvuođa mii gáibiduvvo.
Det er utfordrende å få søkere til prosjektstillingene ettersom det er basert på korttidsengasjement og finansiering fra år til år.
Sáhttá leat váttis oažžut olbmuid ohcat prošeaktavirggiide, danin go dat leat dušše oanehit áigái ja ruhtaduvvojit jagis jahkái.
En av informantene påpeker at ved for eksempel to faste stillinger, hadde ikke senteret vært avhengig av prosjektmidler.
Okta informánttain oaivvilda ahte jus livčče
Prosjektmidlene går primært til å finansiere prosjektarbeidernes lønnskostnader.
Stuora oassi prošeaktadoarjagiin manná prošeaktabargiid bálkágoluide.
Med faste stillinger hadde språksenteret hatt mulighet til å gjøre enkelte av prosjektene som har pågått over lengere tid til faste tiltak og ordninger.
Jus giellaguovddážis livčče eanet bissovaš virggit, de nákcešiii guovddáš ráhkadit muhtun dain prošeavttain mat leat juo guhká leamaš jođus fásta doaibman ja ortnegiin.
Et eksempel er «Duhkorattaš, som har gått over prosjektfinansiering i åtte år.
Ovdamearkkadihte «Duhkorattaš, mii lea jođihuvvon prošeaktan juo gávcci jagi.
Språksenteret vet aldri sikkert om de får finansiert prosjektet til neste år fordi de får svar på prosjektsøknaden først langt ut på våren det samme året som de har søkt om prosjektmidler til. De
Giellaguovddáš ii goassege dieđe sihkkarit ožžot go prošeaktadoarjaga maŋit jahkái, danin
kan imidlertid ikke avvente svaret fra Sametinget og må sette i gang prosjektet før de er sikker på at de får det finansiert.
Sii eai sáhte goassege čohkkedit vuordit vástádusa Sámedikkis, muhto fertejit álggahit prošeavtta ovdal go dihtet ožžot go dasa ruhtadoarjaga.
En annen utfordring er finansiering av et nytt bygg.
Eará hástalus lea ođđa vistti ruhtadeapmi.
Lokalene språksenteret bruker i dag er en tidligere barnehage som ikke er i bruk lenger.
Dál geavaha giellaguovddáš lanjaid gos ovdal lea leamaš mánáidgárdi.
Det finnes ingen klasserom / kursrom og det er for lite plass til store grupper.
Doppe ii gávdno luohkkálatnja / kurselatnja ja lea beare unnán sadji stuorát joavkkuide.
Derfor må de ofte dele store kursgrupper, noe som krever mer ressurser.
Danin sii šaddet dávjá juohkit stuora kursejoavkkuid unnit joavkkuide, ja dat gáibida eanet barggu.
Kjøkkenet er også for lite til å kunne brukes i kurssammenheng.
Maiddái gievkkan lea beare unni kursedoaimmaide.
Kommunen har ikke midler til å finansiere et nytt bygg.
Gielddas ii leat ruhta ruhtadit ođđa vistti.
Målgruppen for språksenterets aktivitet og språkkursene er i første rekke kommunens innbyggere.
Giellaguovddáža bargamušaid ja giellakurssiid ulbmiljoavku leat vuosttažettiin gieldda ássit.
Tidligere ble språkkursene arrangert kun for kommunalt ansatte, men tilbudet ble etter hvert åpnet for alle.
Álggos sii lágidedje kurssiid dušše gieldda bargiide, muhto dađistaga sii fállagohte daid buohkaide.
Kommunen har satset på barn og unge i språkvitaliseringsarbeidet og anser det som svært viktig at spesielt unge foreldre får den språkkursingen de har behov for.
Gielda lea vuoruhan mánáid ja nuoraid giellaealáskahttenbargguin, ja oaidná dehálažžan ahte eandalii nuorra váhnemat besset daid giellakurssiid čuovvut maid dárbbašit.
Tidligere fikk også alle kommunalt ansatte som ønsket å ta språkkurs permisjon med lønn.
Ovdal ožžo buot bargit gielddas geat hálidedje bálkkáin friddja barggus vai besset giellakurssiid čuovvut.
Kommunen måtte imidlertid endre denne praksisen, ettersom det viste seg å være svært kostnadskrevende.
Muhto dat šattai nu divrras ahte gielda šattai rievdadit dien ortnega.
Språksenteret samarbeider ofte med språksenteret i Tana både om språkkurs og andre typer kurs, og har også arrangert språkkurs i Vadsø og Sør ‐ Varanger.
Giellaguovddáš ovttasbargá dávjá Deanu giellaguovddážiin go lágidit giellakurssiid dahje earalágan kurssiid, ja lea maid lágidan giellakurssiid Čáhcesullos ja Mátta ‐ Várjjagis.
Men på grunn av manglende kapasitet har senteret sett seg nødt til å prioritere tiltak for kommunens innbyggere.
Muhto go eai leat doarvái bargonávccat guovddážis, de sii leat šaddan vuoruhit doaimmaid mat leat gieldda ássiid várás.
De har imidlertid et ønske om å utvide virksomheten til å bli et regionalt språksenter, ettersom de ser behovet i nabokommunene som ofte henvender seg til dem ut fra behovet for deres kompetanse.
Sis livččii almmatge áigumuš viiddidit doaimma nu ahte šattašii regionála giellaguovddáš, danin go oidnet ránnjásuohkaniid dárbbuid, mat dávjá váldet oktavuođa go dárbbašit giellaguovddáža gelbbolašvuođa.
Av kursene er etterspørselen størst for nybegynnerkurs og lesekurs (primært for eldre).
Kursset maid eanemusat jearahit leat álgokursset ja lohkankursset (ovddemustá vuorasolbmuide).
Av aktivitetene er språkarenaen «Duhkorattaš svært populært.
«Duhkorattaš doaibma lea hui geasuheaddji.
Språksenteret har også et tett samarbeid med skolen.
Giellaguovddážis lea maid lagas ovttassbargu skuvllain.
Skolen følger de åtte samiske årstidene, og senteret er med i både planleggingen og gjennomføringen av de ulike temadagene som arrangeres i forbindelse med disse
Skuvla čuovvo sámi gávcci jahkeáiggi, ja guovddáš lea mielde plánemin ja čađaheamen iešguđetlágan fáddábeivviid mat dien gávcci jagiáiggi oktavuođas lágiduvvojit. Mihttomearrin lea nannet sámegielat
åtte årstidene.
ohppiid giela.
Informanter innenfor opplæringssektoren ser at elevene har et stort utbytte av samarbeidet med språksenteret.
Informánttat oahpahussuorggis lohket ahte oahppit ožžot hui ollu ávkki giellaguovddáža ja skuvlla ovttasbarggus.
Skolen ser et stort behov for å utvide samarbeidet men ettersom senteret ikke har kapasitet, må de prioritere elevene som har samisk som førstespråk.
Skuvla oainnášii stuora dárbbu viiddidit dien ovttasbarggu, muhto go guovddážis eai eat doarvái bargonávccat, de ferte guovddáš vuoruhit ohppiid geain lea sámegiella vuosttašgiellan.
Ifølge språksenteret har også den samiske barnehagen ønsket et liknende samarbeid, men de har ikke hatt mulighet til å prioritere det.
Giellaguovdáš muitala ahte maiddái sámi mánáidgárdi lea hálidan oažžut áigái sullasaš ovttasbarggu, muhto sis ii leamaš vejolašvuohta dan vuoruhit.
6.4 Finansiering av virksomheten
6.4 Doaimma ruhtadeapmi
Språksenterets virksomhet finansieres gjennom grunntilskuddet fra Sametinget (fra 2002).
Giellaguovddáža doaimma ruhtada Sámedikki vuođđodoarjja (2002 rájes).
Senterets ulike aktiviteter og prosjekter finansieres gjennom omsøkte prosjektmidler fra Sametinget.
Guovddáš ruhtada daid iešguđetlágan bargguid ja prošeavttaid prošeaktaruđaiguin maid ohcá Sámedikkis.
Senteret får også årlige driftsmidler fra Finnmark fylkeskommunen.
Guovddáš oažžu maid jahkásaččat doaibmadoarjaga Finnmárkku fylkagielddas.
Språksenteret får ingen tospråklighetsmidler fra kommunen direkte.
Giellaguovddáš ii oaččo gieldda guovttegielatvuođadoarjaga.
Men ettersom tospråklighetsmidlene finansierer språkkontorets virksomhet, herunder også språkkursene, kan en si at en del av disse midlene også indirekte går til språksenterets virksomhet.
Muhto go guovttegielatvuođadoarjja geavahuvvo ruhtadit giellakantuvrra doaimmaid, nugo giellakurssiid, de sáhttá lohkat ahte oassi dain ruđain aŋkke geavahuvvo giellaguovddážii.
Det formelle skillet i finansieringen mellom språksenteret
Vaikko giellaguovddážis ja giellakontuvrras lea ge formálalaččat
og språkkontoret utgjør ikke et like klart skille i de to ulike virksomhetenes arbeid.
goappás ge sierra ruhtadeapmi, de ii sáhte dan guovtti bargosaji doaimmaid nu čielgasit sirret.
En informant påpeker at prosjektmidlene er helt avgjørende for virksomheten, uten prosjektmidlene hadde ikke senteret kunne arrangert noen av aktivitetene.
Okta informánttain lohká ahte prošeaktadoarjagiid haga ii birgeše guovddáš, ja prošeaktaruđaid haga ii sáhtáše guovddáš lágidit buot doaimmaid.
Grunntilskuddet går til å finansiere en stilling og til å dekke administrative utgifter ved senteret.
Vuođđodoarjja geavahuvvo ovtta virggi ruhtadeapmái ja gokčat guovddáža hálddahusgoluid.
Informanten er også positiv til at grunntilskuddet til alle språksentrene er det samme.
Informántta mielas lea buorre go vuođđodoarjja lea seamma ollu juohke giellaguovddážii.
Det de imidlertid savner er utviklingstilskudd eller prosjektmidler for lengere tidsperioder.
Dat maid sii váillahit, lea ovdánahttindoarjja dahje prošeaktadoarjagat guhkit áigái.
I stedet for å ha prosjekter kun for 1 år om gangen,
Dan sadjái go bargat prošeavttaiguin mat bistet dušše 1 jagi ain hávális, sáhtáše
burde man kunne ha for eksempel 5‐årige prosjekter.
ovdamearkkadihte leat 5‐jagi prošeavttat.
Det hadde gitt språksenteret en mer kontinuerlig og sikker planlegging og aktivitetsramme.
De beasašii giellaguovddáš veaháš guhkit áigái ráhkadit sihkkaris plánaid ja doaibmarámma.
6.5 Mål og effekter av virksomheten
6.5 Doaimma ulbmil ja beaktu
Informanter innenfor kommunen påpeker at etableringen av språksenteret og tildelingen av tospråklighetsmidlene er noe av det mest positive som har skjedd for det samiske samfunnet i løpet
Gieldda informánttat deattuhit ahte giellaguovddáža ásaheapmi ja guovttegielatvuođadoarjagat leat dat buoremus mii sámi servodahkii lea dáhpáhuvvan maŋemus 30 jagis. Unjárgga gielddas lea ollu
av de siste 30‐årene. Mye har skjedd i Nesseby kommune, folk har begynt å ta språket tilbake og man ser også at samisk har fått en ny positiv status.
dáhpáhuvvan, olbmot leat oažžugoahtán giela fas ruovttoluotta ja mii oaidnit ahte sámegiella lea ožžon ođđa ja buori árvvu.
Flere informanter utenfor kommunen karakteriserer språksenteret for å være en svært viktig aktør og pådriver for å fremme det samiske språket i kommunen.
Ollu informánttat olggobealde suohkana lohket giellaguovddáža hui mávssolaš bargosadjin mii ovddida sámegiela gielddas.
Nesseby Sameforening skriver følgende i et høringssvar på språkplan for Nesseby kommune 2011‐2014: «Spesielt vil vi fremheve den unike innsatsen Isak Saba Guovddáš står for ved å tilby kurs, etablere språkarenaer, utvikle språkprofileringsprodukter, innsamling av språkkunnskap og begrep i indre Varanger og øvrige
Unjárgga Sámiid Searvi čállá čuovvovaš gulaskuddanvástádusa Unjárgga gieldda 2011‐2014 giellaplánii: «Mii áigut eandalii geassit ovdan dan earenoamáš barggu maid Isak Saba Guovddáš bargá; go fállá kurssiid, ásaha giellabáikkiid, ovddida giellaveahkkeneavvuid, čohkke gielladieđuid ja dadjanvugiid Siskkit Várjjatvuonas ja láhčá muđui giellafálaldagaid stuorráide ja
språktilbud for store og småš.
smávvaideš.
Enkelte informanter uttrykker likevel en bekymring over at det kan bli en tendens til å skyve alt ansvaret over den samiske språkutviklingen på språksenteret, når dette er noe alle bør ta større del i dersom kommunen skal lykkes med å det samiske språket mer likestilt med det norske.
Muhtun informánttat balle dattege veaháš das ahte sáhttá šaddat nu ahte duvdigohtet buot sámegielovdánahttima giellaguovddáža ovddasvástádussan, dasgo dat lea ášši maid juohkehaš ferte dovdat iežas ovddasvástádussan, jus gielda galgá lihkostuvvat oažžut sámegiela seammadássásaš giellan go dárogiella.
Når det gjelder likestilling i språksenterets arbeid påpeker en informant at språkarbeid generelt er et kvinnedominert fagområde.
Go geahččat dasa man bures giellaguovddáš vuhtiiváldá dásseárvvu iežas bargguin, de oaivvilda okta informánttain ahte giellabargu oppalohkái lea nissonolbmuid fágasuorgi.
Nesten alle ansatte er kvinner og også kursene har et flertall av kvinner.
Goasii buot bargit leat nissonolbmot, ja buot kurssiin leat nissonolbmot eanetlogus.
Bruker tilfredshet blir ikke målt gjennom spørreskjemaer, men gjerne i mer uformelle samtaler med tidligere kursdeltakere osv..
Sii eai geavat gažadanskoviid iskat man duhtavaččat geavaheaddjit leat, muhto guláskuddet dan dábálaččat go eahpeformálalaččat ságastallet olbmuiguin geat ovdal leat čuvvon kurssiid jnv..
I slike uformelle settinger har senterets ansatte ofte fått tips om ønskelige og aktuelle prosjekter som bør igangsettes.
Diekkár ságastallamiin cavgilit dávjá olbmot bargiide makkár sávaldagat sis leat ja makkár áigeguovdilis
Senteret har ingen kommunikasjon med Sametinget utover at de godkjenner rapport og regnskap og
Guovddáš ii doala makkárge eará oktavuođa Sámedikkiin go dan ahte diggi dohkkeha raporttaid ja rehketdoaluid ja juolluda ruđaid.
tildeler penger. De er fornøyd med at de har fått arbeide fritt til å bygge opp språksenteret i ti år.
Sii leat duhtavaččat go leat ieža beassan muosis bargat logi jagi ja hukset giellaguovddáža.
Nettverket hvor språksentrene møtes ansees for å være svært nyttige av informanten på språksenteret.
Giellaguovddáža informánttaid mielas lea giellaguovddážiid fierpmádat hui ávkkálaš deaivvadanbáiki giellaguovddážiidda.
Spesielt deling av erfaringer og presentasjon av pågående aktiviteter er svært viktig for inspirasjon og revideringer av ulike tiltak og aktiviteter.
birara maiguin leat bargamin, de sáhttet oažžut ođđa fuomášumiid ja ođđasis smeihttat iešguđetlágan doaimmaid ja láigidemiid.
6.6 Vurdering
6.6 Árvvoštallan
Vår vurdering er at samiske språket synes å være i medvind mer enn tidligere og flere av informantene anser språksenterets arbeid for å være en sentral og betydningsfull del i revitaliseringen og styrkingen av det samiske språket i Nesseby kommunen.
Mii árvvoštallat ahte sámegiella manná dál miha eanet miehtebiggii go ovdal lea dahkan, ja máŋggas informánttain oaivvildit ge ahte giellaguovddáža bargu lea leamaš váldofápmun giela ealáskahttimis
Svakhetene ved språksenteret synes å være knyttet til finansiering og mangel på personlige ressurser.
ja sámegiela nannenbargguin Unjárgga gielddas. Giellaguovddáža váilevuođat gusket ruhtadeapmái ja dasa ahte váilot olmmošlaš bargonávccat.
Det er et større behov og en større etterspørsel for deres virksomhet og aktiviteter, både innenfor og utenfor kommunen, enn språksenteret har mulighet til å følge opp med de ressursene som står til rådighet i
Lea eanet dárbu sin doaimmaide ja bargguide, ja eanebut ohcalit daid, sihke gielddas ja olggobealde gieldda, ja giellaguovddážis eai leat ge návccat buot čuovvolit daid bargonávccaiguin mat sis dál leat fidnemis.
dag. En større regional virksomhet er derfor vanskelig å følge opp.
Go bálddastahttá eará giellaguovddážiiguin, de orro dákkár organiserema mii lea oassin gieldda
Sammenlignet med andre språksentre er organiseringen inn i kommunen med ulike samiske enheter med forskjellige finansieringer og overlappende arbeid, komplisert å forstå for en utenforstående, men ser ut til å fungere bra for de som jobber der.
doaimmain váttis olggobeale olbmui ipmirdit; das leat máŋga sámi ovttadaga, main leat máŋga ruhtadeaddji ja seahkesearvális barggut, muhto dat orro doaibmamin bures sin mielas geat barget doppe.
For brukerne, både kommunen og innbyggere, ser ikke den kompliserte organiseringen ut til å påvirke tilbudet negativt da det utad fremstår som et godt samlet tilbud.
Geavaheddjiide; geat leat gielda ja gieldda ássit, ii oro dát mohkkás ja váttis organiseren váikkuheamen unohasat, danin go guovddáš fállá olbmuide buriid fálaldagaid oppalohkái.
Vi mener det er en styrke for språksenteret å jobbe såpass tett sammen med
Min mielas dat nanne giellaguovddáža go lea ná lagas ovttasbargu gieldda giellakontuvrrain, nu ahte dan láhkái nákcejit bagonávccaid buoremusat geavahit, ja ožžot maid stuorát fágabirrasa mii lea buorre
kommunens språkkontor, og på den måten får de utnyttet ressursene mer effektivt og de får et større fagmiljø som virker positivt for språkutviklingsarbeidet.
7 Deanu giellagáddi– Deanu sámi giellaguovddáš
7.1 Bakgrunnen for opprettelsen av språksentret
7.1 Duogáš dasa manná giellaguovddáš ásahuvvui
I de øvre delene av Tana kommune (gamle Polmak kommune) står samisk språk og kultur sterkt, mens de nedre delene fra Seida og nordover tradisjonelt har vært norskspråklige områder.
Badjedeanus (boares Buolbmágis) lea giella ja kultuvra hui nanus, muhto Vuolledeatnu, Sieiddás davásguvlui, lea árbevirolaččat leamaš dárogielat guovlu.
Likevel har fornorskningen preget dagens foreldregenerasjon hvor det samiske var nedvurdert, med resultat at mange av dagens voksne forstår samisk men ikke snakker.
Liikká lea dáruiduhttin báidnan dálá váhnenbuolvva nu ahte sii eai leat beroštan sámegielas, ja boađus das leat ahte ollu otná rávisolbmot ipmirdit sámegiela, muhto eai máhte hupmat dan giela.
Nærheten til Finland og utstrakt
Muhtun bearrašat leat duohtavuođas
kontakt over grensa har gjort at enkelte familier i praksis er trespråklige.
golmmagielagat, danin go orrot Suoma lahka ja sis lea álo leamaš oktavuohta nuppebeal ráji olbmuiguin.
Deler av den samiske befolkningen har røtter i reindriftskulturen, mens andre er knyttet til jordbruk og fiske i Tanaelva.
Oassi sámi álbmogis gullet boazodoallokultuvrii, ja earát leat ges čadnon eanadollui ja Deanujoga guolásteapmái.
Forut for Tana kommunes innlemming i forvaltningsområdet for samiske språk, oppstod sterke fronter mellom tilhengere og motstandere av det samiske.
Ovdal go Deatnu searvvai sámegiela hálddašanguvlui, de ledje hirbmat riiddut gaskal sin geat dorjo sámivuođa ja sin geat barge sámiid vuostá.
Motstanden blusset også opp igjen med innføring av samisk læreplan i skolen i 1997, noe som resulterte at det ble opprettet en privat Montessoriskole.
Vuostálastit ealáskedje fas 1997:s, go gielda válddii atnui sámi oahppoplána, ja boađus dain riidduin lei ahte ásahuvvui priváhta Montessoriskuvla.
Kommunen har jobbet for å styrke det samiske språket og gjøre det mer akseptert i alle deler av befolkningen.
Gielda bargá sámegiela nannemiin ja oččoda buot olbmuid gielddas dohkkehit sámegiela.
En strategi har vært å bygge opp kommunale institusjoner midt i
Okta vuohki leamaš hukset gieldda institušuvnnaid guovdu gielddaguovddáža Deanu
kommunen ved Tana bru.
šalddis.
Blant annet ble sameskolen flyttet fra Polmak til Tana bru, noe som gjorde den mer tilgjengelig.
Earet eará fárrehedje sii sámeskuvlla Buolbmágis Deanu šaldái, vai šaddá eanet oainnusin.
Språksenteret holder til i Miljøbygget, sentralt på Tana bru, hvor det også finnes bibliotek og kino.
Giellaguovddáš lea Birasvisttis, guovddážis Deanu šalddis, gos maiddái lea girjerájus ja kinu.
Tana samiske språksenter skal bidra til bevaring og utvikling av samisk språk og kultur i dagliglivet og offentlige sammenhenger.
Deanu sámi giellaguovddáš galgá leat veahkkin seailluhit ja ovddidit sámegiela ja kultuvrra beaivválaš eallimis ja almmolaš oktavuođain.
Språksenterets primære målgruppe er Tanas befolkning.
Giellaguovddáža váldoulbmiljoavku lea Deanu álbmot.
7.2 Valg av organisasjonsform
7.2 Organiserenmálle válljen
Språksenteret ble etablert som et kommunalt prosjekt i 1999, og det var en politisk debatt i kommunestyret hvor en så på ulike løsninger rundt en kommunal modell og hvordan andre språksentre hadde løst dette.
Giellaguovddáš ásahuvvui gielddaprošeaktan 1999:s, ja gielddastivrras lei politihkalaš digaštallan gos iešguđetlágan čovdosiid digaštalle maid vuođđun lei ahte guovddáš galgá leat oassin gieldda doaimmain.
Senteret ble etablert som en selvstendig enhet organisert under SEGs virksomhet (Samisk nærings‐ og utviklingssenter) på permanent basis i 2002.
Guovddáš ásahuvvui sierra ovttadahkan mii organisatuvralaččat čadnui SEG doaimmaide (Sámi Ealáhus ‐ ja ovddidanguovddáš) bissovaččat 2002:s.
SEG er et aksjeselskap, etablert i 1996, hvor kommunen er hovedeier, men hvor også tre nordfinske kommuner, samt et
SEG lea oasussearvi, mii ásahuvvui 1996:s, gielda lea váldooamasteaddji, muhto das leat maid mieldeoamasteaddjin golbma gieldda suomabealde, ja okta
samisk forlag har aksjekapital.
sámi lágádus lea oasusoamasteaddjin.
Forut for dette var etableringen utredet av kommunen, og var omtalt i tospråklighetsplan for Tana kommune 2001‐2003.
Ovdal dien lei gielda juo čielggadan giellaguovddáža ásaheami, ja dat namuhuvvui Deanu gieldda guovttegielatvuođaplánas 2001‐2003.
Den gang var det naturlig at språksenteret skulle plasseres under SEG som kommunen alt hadde eierskap i og således kunne ha god kontroll med.
Dan áiggi lei lunddolaš bidjat giellaguovddáža oassinSEG doibmii, maid gielda juo oamastii ja nu sáhtii ge doallat bearráigeahču.
Språksenterets relasjon til Tana kommune er formalisert i en samarbeidsavtale mellom Tana kommune og SEG som sist ble revidert i 2009.
Giellaguovddáža oktavuohta Deanu gildii lea formálalaččat ordnejuvvon Deanu gieldda ja SEG ovttasbargošiehtadusas, mii maŋemus rievdaduvvui 2009:s.
Avtalen er veldig rund, og kommunen mener det er behov for å gjøre denne mer konkret, særlig etter at kriteriene for tildeling av tospråklighetsmidler
Šiehtadus lea hui viiddis, ja gielda oaivvilda ahte lea dárbu dan ráhkadit dárkileabbon, eandalii maŋŋel go Sámediggi rievdadii
fra Sametinget ble endret.
guovttegielatvuođadoarjagiid juolludaneavttuid.
Det er nødvendig å synliggjøre at kommunens støtte til senteret gjennom overføring av tospråklighetsmidler går til konkrete prosjekter og tiltak.
Lea dárbu oainnusindahkat ahte gieldda doarjja guovddážii boahtá guovttegielatvuođadoarjagis, ja geavahuvvo dihto prošeavttaide ja doaimmaide.
I avtalen vises det også til en referansegruppe som skal spille inn kommunens ønsker til språksenteret.
Šiehtadusas čujuhit maid referánsajovkui mii galgá gieldda sávaldagaid doaimmahit giellaguovddážii.
Denne gruppa har ligget nede, og ble revitalisert med nye personer på slutten av 2011.
Muhto diet joavku ii leat leamaš doaimmas, ja loahpageahčen 2010 válljejedje ođđa olbmuid dan jovkui.
Det jobbes nå i kommunen med å ta noen aktive grep i forhold til språksenteret, og en vil se på alle forhold rundt organiseringen på nytt.
Gielda lea dál bargamin aktiivvalaččat giellaguovddáža ektui, ja áigu geahčadit buot beliid organiseremis fas ođđasis.
Kommunen har to språkkonsulenter som tar seg av kommunens egne behov for mht. tolking og
Gielddas leat guokte giellakonsuleantta geat doaimmahit bargguid maid gielddas fertejit bargat, nugo dulkot ja jorgalit čállosiid.
oversettelse. Det er likevel et nært samarbeid mellom disse og språksenteret, og hvor de siste kan gjøre større oversettelsesarbeid for kommunen om de ikke selv har kapasitet.
Sudnos lea liikká lagas ovttasbargu giellaguovddážiin, ja giellaguovddáš sáhttá maid stuorát jorgalanbargguid bargat gieldda ovddas jus ieža eai astta.
Det er også et tett samarbeid når samisk språkplan skal rulleres og oppgaver fordeles.
Sis lea maid lagas ovttasbargu juohke háve go sámi giellaplána galgá ođasmahttejuvvot ja bargojuohkin galgá doaimmahuvvot.
SEG har i alt 7 ansatte, hvorav flere av personressursene brukes inn i språksenterets virksomhet.
SEG doaimmas leat oktiibuot 7 bargi, ja ollugat sis geavahuvvojit árbečeahpin giellaguovddáža doaimmain.
Det er derfor ingen klare skillelinjer mellom SEG og språksenterets virksomhet, der særlig språksenterets utviklingsbit (prosjektrettet arbeid) foregår i et nært samarbeid med andre SEG.
Eai leat makkárge čielga rájit gaskal SEG ja giellaguovddáža doaimmaid, ja earenoamážit giellaguovddáža ovdánahttinbargu (prošeaktabargu) dahkko lagas ovttasbarggus SEG.
‐ ansatte.
‐ bargiiguin.
7.3 Språksenterets virksomhet
7.3 Giellaguovddáža doaibma
tilgjengelige språkkurs, og det er stadig behov for nybegynnerkurs.
Guovddáš lea huksejuvvon danin vai galgá bálvalit gieldda ja dan álbmoga dan láhkái ahte lágida giellakurssiid, ja lea čađat dárbu álgokurssiide.
Tradisjonelt har det blitt arrangert kveldskurs på høsten og dagkurs på våren.
Dáhpin leamaš lágidit eahkeskurssiid čakčat ja beaivekurssiid giđđat.
Algu er et nybegynnerkurs som er bygget på kommunikativ metode, og går over 150 timer.
Álgu lea álggahalliide kurse gos galget gulahallama oahppat, dat bistá 150 diimmu.
Det ligger en rekke praktiske aktiviteter bakt inn i kurset.
Kurse sisttisdoallá ollu praktihkalaš bargguid.
Joatkakurset går over 30 timer på kveldstid, og er for de som kan litt samisk fra før.
Joatkkakurse lea eahketkurse mii bistá 30 diimmu, ja lea sin várás geat ovdalaččas máhttet veaháš sámegiela.
Med minimum 70 % fremmøte utstedes kursbevis.
70 % de oažžu kurseduođaštusa.
Fra 2010 ble også Tana samiske språksenter involvert i Sametinget 5‐årige voksenopplæringsprogram med oppfølging fra Samisk høgskole.
2010 rájes searvvai maid Deanu giellaguovddáš Sámedikki 5‐jagi rávisolbmuidoahppoprográmmii, maid Sámi allaskuvla goziha.
SAAL ‐ kurset bygger på det samme lærematerialet som Algu ‐ kurset, men er kompetansegivende og gir deltakerne
SAAL ‐ kurse hukse seamma oahppoávdnasiidda go Álgokurse, muhto dat addá gelbbolašvuođa ja vejolašvuođa ohppiide čađahit eksámena.
mulighet til å ta eksamen.
Go Sámi allaskuvllas ii šat lean kapasitehta čuovvut dieid kurssiid davvisámi guovllus, de fertii giellaguovddás ohcagoahtti ođđa ovttasbargoguimmiid vai sáhttá joatkit gelbbolašvuođakurssiiguin.
Da Samisk høgskole ikke lenger hadde kapasitet til å følge opp disse kursene i de nordsamiske områdene, måtte språksenteret se seg etter nye samarbeidsparter for å kunne fortsette med kompetansegivende kurs, og har nå i samarbeid med Isak Saba senteret i Nesseby tilbudt kurs under ledelse av Universitetet i Tromsø.
Dál lea ge guovddáš bargagoahtán ovttas Isak Saba guovddážiin Unjárggas, ja ovttas sii fállet kurssiid maid jođiheamis lea mielde Romssa universitehta. Giellalávgun
Språkbad er også et viktig og populært tilbud for de som kan noe samisk fra før eller har deltatt på tidligere kurs.
lea maid geasuheaddji fálaldagat sidjiide geat máhttet veaháš sámegiela ovdalaččas dahje geat ovdal leat čuvvon kurssiid.
Kurset er praktisk anlagt med en rekke aktiviteter som foregår ute i naturen og hvor deltakerne er samlet en hel uke rett etter
Kurse lea oalle muddui huksejuvvon praktihkalaš bargguide, ja ollu doaimmat leat olggu ovddas, luonddus.
St Hans.
Kurseoasseválddit čoahkkanit olles vahku dakka maŋŋel Mihcamáraid.
Dette tiltaket gjennomføres i samarbeid med Isak Saba språksenter i Nesseby og Finnmark fylkeskommune.
Dát doaibma lágiduvvo ovttas Isak Saba guovddážiin Unjárggas ja Finnmárkku fylkagielddain.
Antallet deltakere på språkkurs i Tana har gradvis gått ned.
Deanus lea kurseoasseválddiid lohku njiedjan.
Særlig har det vært vanskelig å få folk til å prioritere kurs på dagtid, og det har vært en del frafall.
Lea šaddan earenoamáš váttis oažžut olbmuid astat čuovvut kurssiid beaivet, ja muhtumat leat ge heaitán.
Samtidig har det vært en etterspørsel etter kurs i andre kommuner som ikke blir dekket av noe annet språksenter.
kurssiid, dakkár báikkiin gos eai leat eará giellaguovddážiin doaimmat.
Språksenteret i Tana har derfor engasjert seg i virksomhet utenfor egen kommune.
Danin leat ge Deanu giellaguovddážis doaimmat maiddái iežas gieldda olggobealde.
Berlevåg og Nervei, og med jevne mellomrom har senteret kjørt språkkurs for ansatte i Finnmark fylkeskommune i Vadsø.
Muhtun jagiid dás ovdal doalai giellaguovddáš giellakurssiid Bearalvágis ja Njeareveajis, ja guovddáš lea oalle jámma doallan kurssiid Finnmárkku fylkagieldda bargiide Čáhcesullos.
Dette er nylig kjørt igjen, og det var flere som ønsket å delta enn det var plass til.
Diekkár kurse lea aitto leamaš, ja ledje eanet obmot geat livčče hálidan searvat go kursses ledje sajit.
Høsten 2011 ble det kjørt svært populære kveldskurs (63 påmeldte) over lyd ‐ bilde til både Kirkenes og Vadsø.
2011 čavčča lágiduvvui eahketkurse mii lei hui geasuheaddji (63 dieđihedje kursii), mii sáddejuvvo jietna ‐ govvakursen sihke Girkonjárgii ja
Rent fysisk ligger Isak Saba senteret nærmere opp mot disse to kommunene, men siden språksenteret i Nesseby ikke hadde kapasitet til å kjøre kurs i nabokommunene, kom de til enighet om at språksenteret i Tana skulle gjennomføre disse.
Čáhcesullui. Isak Saba guovddáš lea miha lagabus dien guovtti gieldda, muhto go Unjárgga giellaguovddážis ii lean kapasitehta lágidit kurssiid ránnjágielddain, de sii šihtte Deanu giellaguovddážiin, ahte sii lágidit daid.