pere/sami_parallel huggingface dataset:
Jorgalan: Inger Anna Eira
teret, sier Kongshaug.
Boazoeaiggádat geat árvvo™tallet heaitit boazodoalus boazologu heivehanprográmma oktavuoπas, dárbba™it eará bargomolssaeavttuid.
Reineiere som vurderer å avvikle reindriften sin i forbindelse med reintallstilpasningsprogrammet må ha noe å gå til.
Danne lea hoahppu ásahit Boazodoalu resursaguovddáΩa Guovdageidnui, oaivvilda NBR joπiheaddji Aslak J. Eira.
Derfor haster det å få etablert Reindriftens ressurssenter i Kautokeino, mener leder i NRL., Aslak J. Eira.
Eanandoalloministtar Lars Erik Sponheim lea mielas ásahit resursaguovddáΩa Guovdageidnui.
Landbruksminister Lars Sponheim har sagt seg positiv til å etablere ressurssenteret i Kautokeino.
Dakkár resursaguovddá™ ávkkástallá boazoeaiggáda duohta gelbbola™vuoπain.
Et slikt ressurssenter skal benytte realkompetansen reineieren sitter inne med.
Resursaguovddá™ sáhttá vuovdit bálvalusaid sihke priváhta, suohkaniid ja stáhtala™ etáhtaide.
Det er aktuelt å selge tjenester til private, kommunale og statlige etater.
Eira oaivvilda maiddái ahte bohccobiergohaddi boahtá mearridit man olu guhtege unnida boazologu dálá heivehanprográmma oktavuoπas.
Eira sier videre at når det gjelder den gruppen som i forbindelse med reintallstilpasningsprogrammet kan tenke seg å redusere sin egen reinflokk, så vil prisen på reinkjøttet fremover være avgjørende.
– Jus haddi lea ilá heittot de eai boaπe njuovvat, muhto
– Blir prisen for lav vil ikke denne gruppen slakte, men
baicca atnit guohtunguovlluid «biergorájusinš, lohká Eira.
heller «lagreš kjøttet på fjellet, sier Eira.
NBR joπiheaddji ii jáhke leat vejolaΩΩan joksat mearriduvvon boazologu ovdal cuoŋománu 1. b. boahtte jagi.
NRL-lederen tror ikke det er mulig å komme ned i det ønskede øvre reintall innen 1. april neste år.
vel jearru lassániv ∏∏ii ge.
mulig.
Jáhkán stáhta ™addat maŋidit ortnega jagiin.
Hvis vi skal være realistiske så tror jeg at staten må utsette ordningen med ett år.
Cuoŋománu 1. b. 2006 rádjái sáhttá leat vejola™ olla™uhttit mihttomeriid, lohká Eira.
1. april 2006 tror jeg vil være oppnåelig, sier Eira.
Nuorta-Finnmárkui ges
Øst-Finnmark neste
Eai orohat 13 Lágesduoddara searat gal ájahala du™™iid go misiideaset mearkugohtet.
Det går unna når «mannskapetš i distrikt 13 Lágesduottar tar fatt på kalvemarkinga.
Muhto báhkka finnmárkkugeassi lea muosehuhttán boazobargguid.
Men den varme finnmarkssommeren har gjort håndtering av reinen vanskelig.
Čállán: Agnar Berg Jorgalan: Inger Anna Eira
– Det har vært så ekstremt varmt i sommer så vi har latt
Lea leama™ erenoamá™ báhkká geassi ja danne eat leat háliidan bohccuid vuorjat.
reinen være i fred.
Liv ∏∏iimet galgan árabut álgit miessemearkumiin muhto dan eat sáhttán, muitala orohatovdaolmmo™ John Idar Anti.
Vi skulle ha startet tidligere med kalvemerkinga, men det har ikke vært mulig, sier distriktsformann John Idar Anti.
Guokte geasseguohtunguovllu Lágesduottarhasat orrot Lágesduoddara oarjjabealde geasset.
To sommerbeiter Lágesduottar har sommerboplass på vestsiden av Ifjordfjellet.
Lágesduottar lea areála dáfus okta Nuorta-Finnmárkku stuorámus orohagain ja lea stuorámus boazologu dáfus.
Lágesduottar er et av de største distriktene i areal i Øst-Finnmark reinbeiteområde og er også størst når det gjelder antall rein.
roahkka oΩΩon leat vel eanet boazu dán orohagas go dat mii lea mearri.
kunne ha hatt enda mer rein i dette distriktet enn det som er bestemt.
Mis leat hui buorit geasseguohtumat.
Vi har et veldig godt sommerbeite.
Leat juohkán geasseguohtunguovllu guovtti oassái.
Slik vi driver har vi delt sommerbeitet i to.
Geaidnu Lágesduoddara rastá lea dán guovtti guovllu rádji, lohká Anti.
Vegen over Ifjordfjellet skiller de to delene, sier Anti.
Anti muitala ahte miesseprosenta lea sullii 90 ja gaskamearála™ miessedeaddu lea 21 kilo.
Anti forteller videre at kalveprosenten ligger på omlag 90 og at gjennomsnitt kalvevekt er 21 kilo.
Oarje-Finnmárkkus lea boazologu heivehanprográmma dál joπus.
Vest-Finnmark reinbeiteområde er nå midt oppe i prosessen med reintalltilpasningsprogrammet.
Go dat válbmana oarjjabealde, de álgá prosessa mearridit Nuorta-Finnmárkku alimus boazologu, ja orohagat fertejit dalle ∏uovvut boazologu mearrádusaid ja áigemeriid mat biddjojit.
Når en er ferdig i vest vil prosessen med å finne et øvre reintall for Øst-Finnmark reinbeiteområde starte og distriktene må da forholde seg til øvre reintall og en tidsfrist for å nå målet.
Árvalusat fertejit vuhtiiváldot Oarje-Finnmárkku boazologu heivehanprográmma ∏aπaheamis sáhttá olu oahppat.
mark når det gjelder reintilpasningsprogrammet.
Dalle oaivvildan omd. dan ahte boazoeaiggádat eai beassan leat fárus orohagaid alimus boazologu mearrideamis.
Jeg tenker da på at reineierne ikke var med på prosessen med å komme frem til øverste reintall for distriktene.
Go dát bargu álggahuvvo nuorttabealde, de lea deaŋala™ vuhtiiváldit min rávvagiid.
Jeg stiller også spørsmål ved hvordan en i vest kom frem til øvre reintall for distriktene.
Orohat 13 Láge™duoddara orohatovdaolmmo™, John Idar Anti, oaivvilda Nuorta-Finnmárkku boazoeaiggádiid fertetárrat searvat boazologu heivehanprosessii go prográmma álg
gahuvvo nuorttabealde. Distriktsformann i distrikt 13 Lágesduottar, John Idar Anti, mener at reineierne i Øst-Finnmark må tidlig inn i prosessen
ridedje orohagaid alimus boazologu.
med reintallstilpasning når programmet starter i østfylket.
– Oahpaimet oarjjabeale prográmma prosessas ahte lea
Govva / Foto: Agnar Berg
vuohkkaset ságastallat boazoeaiggádiiguin siidadásis go orohatdásis.
bedre egnet til å ha en dialog med reineierne enn distriktene.
Oarjjabealde álggiimet orohagaiguin, muhto fuomá™eimmet ahte dat lea ilá stuora forum, ja ahte boazoeaiggádat hupmet rahpaseappot go siidadásis ságastallat, muitala Hætta.
I vest begynte vi først med distriktene, men vi forsto at det ble et for stort forum og at reineierne er mer åpne og vil si hva de har på hjertet når siidaen er forum, sier Hætta.
Olles guovlu vai du™™e muhtun guovllut Hætta lohká ahte boazoeaiggádat fertejit ieΩa leat fárus prosessas ja sin árvalusat fertejit vuhtiiváldojuvvot jus boazologu heivehanprográmmain galgga™ lihkostuvvat.
Hele eller deler Hætta sier videre at muligheten til å lykkes med reintilpasningsprogrammet er avhengig av hvor mye reineierne selv blir involvert i prosessen og at deres innspill blir tatt på alvor.
Son lohká maiddái ahte lea beare árrat dadjat mearriduvvo go alimus boazolohku olles Nuorta-Finnmárkui vai mearriduvvo go álggos du™™e muhtun nuorttabeale guovlluide.
Hætta viser videre til at det er for tidlig å si nå om at en vil komme frem til et øvre reintall for hele Øst-Finnmark, eller om at det i første omgang vil bli deler av østområdet.
Bonusortnet lea ™addan njuovΩileabbun ja dat sáhttá oaΩΩut boazoeaiggádiid heaittihit doalu dahje unnidit boazologu.
Gulroten for å få reineiere til å avvikle eventuelt redusere blir at det er åpnet for større fleksibilitet i bonusordningen.
SpiΩa gal eat leat vel árvvo™tallan danin go mii leat ain heivehanáigodagas gitta cuoŋománu 1. b. 2005 rádjái, lohká boazologu heiveheami pro™eaktakantuvrra joπiheaddji Beret Anne Sara Triumf.
Pisken har vi derimot ikke brukt ettersom vi er i en tilpasningsperiode frem til 1. april 2005, sier leder for prosjektkontoret for reintalltilpasningen, Berit Anne Sara Triumf.
Pro™eaktakantuvra lea doaibman guokte jagi ja lea ∏oahkkinastán boazodolliiguin ie™guπet dásiin, ja boazologu heiveheami eavttut leat dál oahppasat boazodoalus.
Prosjektkontoret har siden det ble opprettet for to år siden hatt en rekke møter med reindriften på forskjellige nivåer og premissene for reintallstilpasningen er nå godt kjent i reindriften.
Berit Anne Sara Triumf muitala ahte dán rádjái leat 15 doalu ohcan doaluset lonistuvvot.
Sara Triumf sier at til nå har 15 driftsenheter valgt å søke om innløsning av driftsenhet.
– Jus márkan- ja njuovvandilála™vuoπat buorránit, de
– Det er også en del av «de gamleš omstillerne fra 90
jáhkán nagodit unnidit boazologu mihttomeriid rádjái ovdal cuoŋománu 1. b. boahtte jagi, lohka son.
tallet som har kommet tilbake til reindriften, som nå har gjort en endelig avvikling, sier hun.
Buot orohagat maiguin mis lea leama™ oktavuohta ovdal dán njuovvanáigodaga áigot geassit stuora gávpe ∏orragiid.
Sara Triumf sier videre at Reindriftsforvaltningen vil fortsette å oppfordre reineiere til å bli med på ordningen.
Orohat 26 Lákkonjárga lea okta dain Oarje-Finnmárkku orohagain gos boazologu unnideapmi lea stuorámus hástalussan.
seg, så tror jeg at det vil være mulig å nærme seg målet om høyeste reintall innen 1. april neste år, sier Sara Triumf.
Čállán: Agnar Berg
Samtlige distrikter vi har hatt møter med i forkant av denne slaktesesongen er innstilt på å ha store slakteuttak, sier Sara Triumf.
Jorgalan: Inger Anna Eira
31. mars i år hadde Lákkonjárga 10.222 rein.
Njuk ∏amánu 31. b. dán jagi ledje Lákkonjárggas 10 222 bohcco.
Reindriftsstyret fastsatte i 2002 et høyeste reintall på 3600 dyr.
2002:s mearridii Boazodoallostivra orohaga alimus boazologu 3600 bohccui.
Distriktets reintall skal innen 1. april neste år ikke være høyere enn 3600.
Cuoŋománu 1. b. boahtte jagi ii galgga orohaga boazolohku leat badjel 3600 bohcco.
– Det høyeste reintallet
váldit leat mearridan, lea midjiide sihke váivin ja balddihahttin, lohká orohatovdaolmmo™ Karen Marie Eira Buljo.
for vårt distrikt som myndighetene har bestemt er både trist og skremmende, sier distriktsformann Karen Marie Eira Buljo.
Lákkonjárggas lea differánsa gaskal njuk ∏amánu 31. b. giππaeallologu ja boahtte jagi cuoŋománu 1. b. boazolohkomeari olles 6622 bohcco.
Differansen mellom det Lákkonjárge hadde i vårflokk 31. mars i år og det distriktet skal ha 1. april neste år er på hele 6622 dyr.
Dasa lassin boahtá dán jagi miesselohku.
I tillegg kommer årets kalvetilvekst.
Orohat 26 gullá Oarje-Finnmárkku gaskajohtolahkii ja geasseguohtuneatnamat leat Álttá suohkanis.
Distrikt 26 tilhører midtre reinbeitesone i Vest-Finnmark og har sommerbeite i Alta kommune.
Orohagas leat 20 doalu ja 167 registrerejuvvon boazoeaiggáda ja dat lea okta Oarje-Finnmárkku stuorámus orohagain sihke areála, boa
Det er totalt 20 driftsenheter og 167 registrerte reineiere i distriktet som er et av de største i Vest-Finnmark både når det gjelder areal og antall rein og reineiere.
Orohat 26 Lákkonjárgga orohatovdaolmmo™, Karen Marie Eira Buljo vuorja™uvvá stáhta mearriduvvon boazologuin.
Distriktsformann i distrikt 26 Lákkonjárga, Karen Marie Eira Buljo, sier at statens fastsatte reintall for hennes Lákkonjárga er urovekkende.
Govva / Foto: Agnar Berg
distrikt følger den heller, sier distriktsformannen.
zologu ja boazoeaiggádiid dáfus.
– Distriktet hadde gjort en veldig grundig og god jobb
Doallu lei diibmá ohcan, muhto diimmá váttis njuovvandilála™vuoπaid geaΩil ii beassan heaitit.
– Saken er den at geografien i vårt distrikt gjør at behovet
Giππaealus 3600 bohcco Min orohagas leat dakkár eatnamat maidda dárbba™it olu bargonávccaid.
for arbeidshjelp er stort.
Jus orohagas ™addá unnidit 3600 bohccui giππaealus, de báhcet unnán bohccot guπege dollui.
Hvis distriktet må ned på 3600 rein i vårflokk blir det veldig få rein per driftsenhet.
Jus doalut unnot, de ™addá váttisin guoπohit bohccuid, muitala Eira Buljo.
Blir det færre driftsenheter, vil det også bli vanskelig å gjete reinen som er igjen, sier Eira Buljo.
Son lohká orohaga diibmá ráhkadan plána das movt boazologu sáhtá™ii vuolidit, muhto Oarje-Finnmárkku guovllustivra ii dohkkehan plána.
Hun sier videre at distriktet i fjor laget en plan for hvordan en skulle få ned reintallet, men at planen ikke ble godkjent av områdestyret for Vest-Finnmark reinbeiteområde.
– Orohat lei dárkilit ja bures bargan plánain ja lei sisk
med planen ved at man hadde en intern avtale mellom samtlige driftsenheter om hvor mye den enkelte skal slakte.
Dat mii dattege lei váileva™ lei go eai lean bidjan mihttun vuolidit boazologu 3600 bohccui ovdal cuoŋománu 1. b. 2005, muitala Oarje-Finnmárkku boazologu heiveheami pro™eaktakantuvrra joπiheaddji Biret Ánne Sara Triumf.
Det som imidlertid manglet var at en ikke hadde som målsetning å komme ned på 3600 rein innen 1. april 2005, sier leder for prosjektkontoret for reintallstilpasningen i Vest-Finnmark, Berit Anne Sara Triumf.
Máŋggalágán vejola™vuoπat
Flere sett briller
– Lea go Lákkonjárggas oba vejola™ ge nagodit unnidit
– Hvor realistisk er det slik situasjonen er i dag at distrikt
giππaealu 3600 bohccui boahtte jahkái ?
26 skal nå målsetningen om 3600 dyr i vårflokk til neste år ?
– Mii ipmirdit ahte lea stuora hástalussan, muhto jus
– Vi skjønner at det er en meget stor utfordring, men
orohat nagoda unnidit boazologu 2002 loguid ektui, de guorahallat á™™i oππasis.
hvis distriktet greier å få en reduksjon i reintallet i forhold til 2002, så skal også vi se på saken med nye briller.
Buot Oarje-Finnmárkku orohagain lea ovddasvástádus váikkuhit boazologu unnideapmái.
Samtlige distrikter i Vest-Finnmark har et ansvar for å bidra til at reintallet reduseres.
Eanas orohagain leat bures boahtán johtui unnidanplánemiiguin ja boazologu heivehemiin.
I de fleste distriktene er det gode prosesser på gang med reduksjonsplanlegging og reintallstilpasning.
Pro™eaktakantuvra sáhttá bagadit orohagaid ja veahkehit unnideami plánenbargguiguin, muitala Sara Triumf.
Prosjektkontoret kan gi veiledning til distriktene og bistå i arbeidet med reduksjonsplanleggingen, sier Sara Triumf.
Ii áibbas mobiila. Njuovvanbusse ii leat stuorát go dábála™ guorbmebiila, ja dan leaoalle álki hanteret, muhto bázáhusgieπahallama ja ráinnasvuoπa-njuolggadusaid
Reindriftsforvaltningen har i løpet av sommeren fulgt nøye med på slakterisituasjonen i Finnmark, samt de riksdekkende problemene med å få omsatt alt kjøttet som produseres.
Norgga Boazosápmela ∏∏aid Riikkasearvi lea maiddái garrasit bargan márkandilála™vuoπain ja lea ie™ ásahan bohccobierggu vuovdinfierpmádaga.
Norske Reindriftssamers Landsforbund har også jobbet intenst med markedstiltak og opprettet et eget salgsnett for reinkjøtt.
Ánte Bals
Av Ánte Bals
Vuovdinfierpmádaga vuogas namma lea Boalvvir, mii lea boares sámegiel namahus jurá dakkárii gii oastá ja vuovdá bohccobierggu.
Salgsnettet har fått det dekkende navnet Boalvvir, som er det samiske ordet for kjøpmann.
Fierpmádat ásahuvvui suoidnemánus Álttás, ja lea boazodoallo™iehtadusa olis ruhtaduvvon.
Nettverket ble stiftet i midten av juli i Alta og er finansiert med midler over Reindriftsavtalen.
Boalvára beaivvála™ joπiheaddjin lea Johan JH Eira, ja son galgá bargat buoridit bohccobierggu joπu.
Johan J. H. Eira er ansatt som daglig leder for Boalvvir, som skal jobbe for å bedre omsetningen av reinkjøtt.
Eira lea Guovdageaidnula™ ja gullá orohahkii 26-Lákkonjárga.
Eira er fra Kautokeino og hjemmehørende i distrikt 26-Lákkonjárga.
Son lea oahppan journalista, ja lea maŋemus jagiid bargan ie™heanala™ journalistan.
Han er utdannet journalist, og har de siste årene jobbet som frilanser.
Nu go eatnasat geat leat boazodoalus bajás™addan, de lea son nai leama™ aktiiva boazobargi.
Som de fleste som er oppvokst i en reindriftsfamilie, har han en bakgrunn som aktiv reindriftsutøver.
Dasa lassin lea Eira bargan Suodjalusas ja politiijan.
I tillegg har Eira yrkeserfaring fra Forsvaret og politiet.
Boalvvir-fitnoda stivrajoπiheaddjin lea Robert Hermansen.
Robert Hermansen er utnevnt som styreleder for Boalvvir.
Boazoeaiggádat sáhttet oastit ossosiid fierpmádahkii ja oΩΩot nu eará vejola™vuoπa joπihit dan bierggu man buvttadit.
Reineiere kan kjøpe andeler i nettverket og dermed få en alternativ omsetningskjede for reinkjøttet de produserer.
Johan JH Eira lea mediaide cealkán ahte vuostta™ vuorus áigot sii ohcat joπu dan birgui maid dálá njuovahagat eai munne oastit.
Johan J. H. Eira har uttalt til media at i første omgang så vil man fokusere på å finne salg på det kjøttet som de allerede eksisterende slakteriene ikke har kapasitet til å kjøpe inn.
Ulbmilin lea datte áiggi mielde ™addat seamma dássái go Norsk Kjøtt lea boanddaide.
Det langsiktige målet er at Boalvvir skal bli for reineierne det Norsk Kjøtt er for bøndene.
Guorahallan vejola™vuoπaid Dan oktavuoπas go maŋemus jagi lea várrejuvvon ruhta buoridit njuovvandilála™vuoπa Finnmárkkus, lea Boazodoallohálddahus mannan geasi mátkko™tan Suomas ja Ruoŋas, ja deaivvadan meahccenjuovahagaid ja njuovvanbussiid ráhkadeddjiiguin.
Kartlagt alternativer I forbindelse med at det sist vår ble avsatt midler til å forbedre slakterisituasjonen i Finnmark, har Reindriftsforvaltningen i sommer vært på en rundreise i Finland og Sverige, og møtt produsenter av feltslakteanlegg og slaktebusser.
Ulbmilin mátkkiin lei oahpásnuvvat daidda vejola™vuoπaide mat gávdnojit buoridit njuovvankapasihta.
Hensikten med turen var å få presentert de ulike alternativene som pr. i dag er tilgjengelige for å øke slaktekapasiteten.
Sadjása™ Boazodoallohoavda Johan Ingvald Hætta lea duhtava™ dainna maid oinnii mátkkis ja lohká dat veahkeha Boazodoallohálddahusa viidáset barggus buoridit njuovvanvejola™vuoπa ovttasráπiid boazoeaiggádiiguin.
Assisterende reindriftssjef Johan Ingvald Hætta, er fornøyd med det han fikk presentert på reisen og sier dette vil hjelpe Reindriftsforvaltningen videre i prosessen med å øke slaktekapasiteten i samarbeid med reindriftsnæringen.
Seammás don deattuha ahte ii leat du™™e njuovvankapasitehta duohken.
Samtidig understreker han at det ikke bare er slaktekapasiteten som er flaskehalsen.
Maiddái bierggu galmmiheapmi, vur
Også nedkjøling, lagring og omsetning av kjøttet, samt håndtering av avfall fra slakteri i henhold til
Kauhajoki fitnodaga Kometos OY hálddahusla™ direktore Raimo Niemi ∏ilge sadjása™ boazodoallohovdii Johan Ingvald Hættai movt njuovahaga oasit ráhkaduvvojitfabrihkas ja dasto fievrreduvvojit guorbmebiillain dohko gosa njuovahat galgá
Attraktiv buss. En slaktebuss er ikke spesielt stor innvendig, men stor noktil at fire slaktere får plass. I bakgrun
ceggejuvvot, ja doppe biddjojit oasit ∏oahkkái.
nen ser vi uren sone i slaktebussen, derreinen tas inn og blodet tappes.
hallan gustova™ njuolggadusaid mielde, leat bealit maid maiddái ferte vuhtii váldit.
ALLE FOTO: ANTE BALS ter som må tas med i regnestykket.
Dán ∏álidettiin ii leat vuos ∏ielgan ostojuvvojit go várrejuvvon ruπain njuovvanbusset dahje meahccenjuovahagat, muhto á™™iin bargojuvvo goit viidáseappot.
I skrivende stund er det foreløpig ikke klart om det blir kjøpt inn noen slaktebusser eller feltanlegg med de avsatte midlene, men det jobbes videre med denne prosessen.
Meahccenjuovahagat Kauhajokis Suomas ráhkada Kosmetos OY ollila™ njuovvanrusttega man sáhttá joπánit cegget ja doibmii bidjat.
Feltslakteanlegg I Kauhajoki i Finland produserer Kometos OY fullverdige slakteanlegg som fort kan settes opp og komme i drift.
Dat leat válljen ∏ovdosa mas ie™guπet oasit laktojuvvojit oktii olles njuovahahkan, mas lea sihke njuovvan, ∏oaskudeapmi, ∏uohppan ja galmmiheapmi.
De har valgt å satse på en løsning der forskjellige elementer settes sammen til ett slakteri med slaktelinje, nedkjøling, nedskjæring og fryserom.
Dán liikká ii sáhte goh ∏odit mobiila rusttegin, vaikko sáhttá ge joπánit cegget.
Dette kan ikke karakteriseres som ett mobilt slakteanlegg, selv om det ikke tar lang tid montere.
Buot ráhkaduvvo gárvvisin Kauhajokis, dasto oasit, mat ∏áhket semitráilárii, fievrreduvvojit dohko gosa galget.
Alt produseres klart på anlegget i Kauhajoki, deretter fraktes elementene, som hver får plass på en semitrailer, til bestemmelsesstedet.
Kometos OY lea diekkár rusttega juo buktán Finnmárkui, namalassii gonagasreabbá- ja guollereidenrusttega Buoπggáin.
Kometos OY har levert ett slikt byggesett til Finnmark, nærmere bestemt kongekrabbe- og fiskeforedlingsanlegget på Bugøynes.
Dán av. ∏∏a ceggejuvvo diekkár boazonjuovvanrusttet Anárii Suomas.
I høst skal også ett lignende anlegg, beregnet for rein, stå klart i Inari i Finland.
Modulanjuovahaga kapasitehta lea jándoris njuovvat ja ∏oaskudit 400 goruda.
Modulslakteriet har en kapasitet til å slakte og kjøle ned inntil 400 rein pr. døgn.
Dát rusttegat doibmet maiddái buola™in, muhto gáibiduvvo ∏áhcerusttet ja bázahusgieπahallanrusttet.
Disse anleggene fungerer også i kulde, men er avhengige av innlagt vann og ett godkjent avfallshåndteringsanlegg.
Kometus OY hálddahusla™ direktora, Raimo Niemi, ii sáhte ∏ielgasit dadjat man guhká ádjána ráhkadit diekkár rusttega, muhto ii loga gal nu hirbmat guhká adjánit.
Administrerende direktør i Kometos Oy, Raimo Niemi, sier at leveringstiden kan variere, men han mener det ikke vil ta så altfor lang tid å levere ett slikt anlegg.
– Dan rájes go oasit leat gárvásat,
– Fra byggesettet er klart her, så
Buorre molssaeaktu.
Ikke helt mobil.
Dát oasit ∏áhket dábála™ guorbmebiilii, ja mearri báikkis lak-tojuvvojit dat oktii dievasla™ njuovahahkan.
Slaktebussen er ikke større enn en vanlig trailer og skal egentlig være ganske letthåndterlig, men på grunn av regler om avfallshåndtering oghygiene, så er den ikke så mobil som man kunne tro.
Dát ii leat mobiila njuovahat, muhto
I følge Dan Sandstrøm (til
sáhttá doaibmat meahccenjuovahahkan dahje guovddá™njuovahahkan. Olge™ bealdeoaidnit ávdnasiid main rusttet huksejuvvo. Dát rusttet sáhttá leat molssaeaktun
høyre i bildet) ved Sandstrøms transportprodukter i Luleå og Gillis Lantto ved GillTeknik i Gällivarre, så er det ikke så vanskelig å få slaktebussen godkjent med ovalt
de eai gola galle vahkku ovdal go dat leat gárvvis atnui váldit doppe gosa ceggejuvvo, lohká Niemi Boazodoallo-oππasiidda.
tar det ikke mange ukene å få det operativt på bestemmelsesstedet, sier Niemi til Reindriftsnytt.
Njuovahat lea áibbas gárvvis, buot biergasiiguin, ja lea rehkenaston dohkkehuvvot guhkola™ steampila várás.
Slakteriet leveres komplett, med alt utstyr, og er beregnet godkjent med ovalt stempel.
Mobiila njuovahagat Sandstrøms Transportprodukter, Julevus Ruoŋas, buvttada mobiila njuovahagaid, nugoh ∏oduvvon njuovvanbussiid.
Mobile slakteanlegg Sandströms Transportprodukter i Luleå, Sverige, produserer mobile slakteanlegg, såkalte slaktebusser.
Diekkárat leat adnon sihke Norggas ja Ruoŋas, ja leat ain anus, muhto lea leama™ váttis daid oaΩΩut dohkkehuvvot guhkola™ steampila dássái.
Slike er brukt i Sverige og Norge før, og brukes også i dag, men problemet har vært å få de godkjent med ovalt stempel.
Váttisvuohta orru leame ∏ovdon, go Norggas goit lea okta njuovvanbusse masa lea dohkkehuvvon guhkola™ steampil. (Geah ∏a sierra á™™i.)
Dette problemet virker å være løst, da det fins minst en slaktebuss i Norge som er godkjent med ovalt stempel, som, igjen er kravet for å kunne eksportere kjøtt ut av landet.
Sandstrøms sáhttá hukset bussiid dála gáibádusaid mielde, ja busset sáhttet njuovvat ja gieπahallat 400–500 goruda beaivvis.
Sandstrøms kan bygge bussene om etter de spesifikasjonene som er gjeldende og bussene har en slaktekapasitet på rundt 400–500 rein pr. dag.
Nugo ovdalis namuhuvvon, de ii leat ie™alddis njuovvan mii goahcá, muhto ∏oaskudeapmi.
Som tidligere nevnt, det er ikke slaktingen i seg selv som er flaskehalsen, men nedkjølingen.
Gáibiduvvo ahte gorut galgá ∏oaskuduvvot 7 celsius-gráda rádjái 24 diimmus, ja dat lea mii goahcá njuovvanbussiid vejola™vuoπa njuovvat.
Kravet er at reinskrotten skal kjøles ned til sju grader celsius i løpet av 24 timer noe som bremser kapasiteten til slaktebussene.
Dál vuos eai nagot go 200 goruda ∏oaskudit dien áiggis, muhto unna muddema ∏∏ain galgá leat vejola™ ∏oaskudit gitte 400 goruda seamma áiggis.
De kan foreløpig bare kjøle ned 200 skrotter i løpet av denne tiden, men med en liten modifisering kan kapasiteten økes til inntil 400 skrotter.
Stuorámus hástalussan lea leama™ oaΩΩut njuovvanbussiid dohkála ∏∏at doaibmat buola™in.
Den største utfordringen til slaktebussene har vært å få de til å fungere tilfredsstillende i kulde.
Muπui eai leat busset nu mobiilat go liv ∏∏ii sávahahtti.
som man kunne ønske.
Čáhce- ja bázahusbohccit sáhttet álkit galbmot, ja dán rádjái eai leat busset nu bearehaga geavahuvvon dálvenjuovvamiidda, muhto vuosttaΩettiin árranjuovvamii ovdal ragaha ja dasto dakka maŋŋel rágaha.
Rørene til vannet og avfallet ligger utsatt til for kulde, og bussene er hittil ikke brukt så mye til vinterslakt, men mest til slakt før brunst og like etter brunst.
Gáibiduvvo maiddái dohkkehuvvon bázahusgieπahallan ja ∏áhci dan báikkis gos busse geavahuvvo.
Det er også behov for godkjent avfallshåndtering og vanntilgang på stedet der bussen skal brukes.
Gillis Lantto, Gill-Teknik fitnodagas Váh ∏iris Ruoŋa bealde, lea ollu bargan reidet diekkár njuovvanbussiid ja son lea positiiva áigumu™™ii ahte atnit njuovvanbussiid lasihit njuovvankapasitehta.
Gillis Lantto fra Gill-Teknik i Gällivarre i Sverige har jobbet mye med å tilrettelegge slike slaktebusser og han er positiv til ideen om å bruke mobile anlegg til å øke slaktekapasiteten.
– Ii leat nu váttis heivehit njuov
– Det er ikke så vanskelig å modi
vanbussiid nu ahte dohkkehuvvojit guhkola™ steampila atnit.
fisere slaktebussene så de blir godkjent med ovalt stempel.
Čuolbman dássoΩii lea leama™ ahte mii leat vuosttaΩat bargat guhkola™ steampila guvlui, ja nu fertet oahppat daπi mielde.
Problemet hittil har vært at man er de første til å gjøre det, så veien blir til mens man går.
Leat deaividan oππa hástalusaid daπistaga go leat bargan bussiid heivehemiin, muhto dál galget eanas ∏uolmmat leat ∏ovdon, lohká Gillis Lantto.
Det har oppstått nye utfordringer mens man har jobbet med modifiseringene på bussen. Men mye skal være på plass nå, sier Gillis Lantto.
«boazojeahkkiš áidi.
Godt alternativ.
Lávdegoddi galgá guorahallat earret eará gokko áidut ja m áiddi.
Disse elementene får også plass på en vanlig trailer, men påbestemmelsesstedet blir de satt sammen til ett fullverdig slakteanlegg. Det er ikke et
– Dán pro™eavtta ferte stáhta ruh
Denne kan være ett alternativ til mobi
tadit, oaivvilda Jakobsen.
– Det ville ikke ha løst noen proble
– Lea dehála™ oaΩΩut lávdegotti
Nedsette arbeidsutvalg
bargagoahtit farggam min badjelii sihke gávpoto ja eará sisabahkkem mielde lei m oaivilis ahte bargguin lea hoahpp lohká Áslat Ánte Sara.
hetetene for å gjerde inn Hammerfest by for å dempe konflikten mellom byfolk og reindriftsnæringen.
Jus mearriduvv
tidligereutgaver av
Bargojoavku galgá guorahallat vejola™vuoπa áidut Hammerfeastta gávpoga,
guhku Det skal fortsatt være rein Kvaløya i Finnm blir sannsynligvis gjerdet «problemreinš flyttes.
Fálás Finnmárkkus galgá leat boazodoallu.
finne en løsning begge parter kan leve med, sier Sara.
Hammerfeastta gávpot dáidá áidojuvvot ja «gávpotbohccotš jávket.
Formannskapet i Hammerfest kommune anmeldte i fjor reinbeitedistriktet for brudd på gjeteplikten fordi rein gikk «løsš inne i byen.
mo™.
møte med landbruksminister Lars Sponheim om byreinsaken.
Maŋemus jagiid leat H
Kongshaug mener at
unnidan dihte riidduid gávpotássiid ja boazodoalu gaskka. En arbeidsgruppe skal nå se på mulig
Distriktsformann i 20 Fálá, Aslak Anders Sara, er skuffet over Hammer-fest kommune i den såkalte byrein
feastta gávpoga ja boazodoalu vuostelasvuoπat sturron. H ammerfeastta
saken. – Kommunen burde ha trektanmeldelsen mot oss og heller jobbet
Govven / Foto: Agnar Berg
Foto: Agnar Berg
Jorgalan: ImO
å flytter
Čoahkkimis miessemánu 10. beaivvi duoπa™tii eanandoallom inisttar Lars
Jeg fikk inntrykk av at Sponheim også ønsket fortgang i arbeidet, sier Sara.
ovdagoddi mearridii mannan geasi váidit orohaga rihkkon boazodoallolága ja gáibidii boazodoalus 100.000 krudnosa™ buhtadusa, «vahágiidš o vd
Garantier Den såkalte «byreinenš er ho
das maid boazu lea dagahan gávpogii.
kelig okserein. Sara sier at på m
– Hammerfeasttas leat boazo váttis
«Erstatningsbeitetš en vil se på ligger ikke på Kvaløya.
den ∏oahkkima.
skal være «reinsikkertš.
Sivvan dán riidui lea ahte stuoraservodat lea viidon min guohtuneatnamiidda.
Utvalget skal blant annet se på trasévalg og finansiering av gjerdet.
Mu mielas lei dál áigi ovddidit á™™i alim us politihk
– Dette er et prosjekt som staten
Sponheim NBR:ii, Fálá orohahkii, Boazodoallohálddahussii ja H
Ellers vil jeg si at jeg føler at reindriften kom godt ut av møtet med Sponheim.
kala™ dássái, lohká Áslat Ánte Sara.
– Med det distriktet er utsatt for
Gokko áidut ?
š En arbeidsgruppe som skal jobbe
Okta Sponheima ∏ielga evttohusain lei nammadit bargolávdegotti m as
med byreinproblematikken på et generelt grunnlag skal også nedsettes.
feastta suohkanii ahte Fálás ain galgá leat boazodoallu.
lede denne gruppen vil bli klart om ikke så lenge.
Hammerfeastta suohkana stuorámus sávaldat liv ∏∏ii jávkadit boazodoalu Fálás ja beassat gávpotbohccuin earrenassii.
Arbeidsgruppen skal også så langt som mulig vurdere hvordan man mest effektivt kan løse slike problemer i fremtiden, sier avdelingsdirektør i Landbruksdepartementet, Marit Myklevold.
vuoπat du™™e lassánan.
må finasiere, sier Jakobsen.
Bohccot nuoskkidit gáhtaid ja ∏ikŋagittiid.
– Det er viktig at utvalget kom -
Dat guhtot olbmuid gilvvagárddiid, girkogárddiid ja muπui gávpogis.
mer igang så raskt som mulig. Vi er
Dál dat eai bala biillain ge, lohká sátnejoπiheaddji Alf E. Jakobsen.
av utbyggingspress og det vi vet vil komme, så har vi nå nådd et m et
Jakobsen lei ge maiddái Sponheim a ∏oahk
under press både når det gjelder
Váttisvuoπat sturron
Saken må løses lokalt, sier Kongshaug.
– Mun lean duhtava™ ∏oahkkim iin
– Jeg ser at det er veldig vanskelig
eanandoalloministariin.
å løse denne saken lokalt.
Sponheim orui dovdame á™™i ja sus ledje konkrehta evttohusat, lohká Aslak Anders Sara, Fálá orohato
Landbruksdepartementet burde ha hatt en slags meklerrolle fordi partene nå er så fastlåste.
kimis.
– Jeg synes det ville ha vært mye
Áslat Ánte Sara dat lei dáhtton ∏oahkkima eanandoallom inistariin.
ryddigere om kommunen hadde trekt anmeldelsen og satset på å få til en varig løsning med et reingjerde rundt byen.
– Čállen reivve Sponheim ii ja biv
ikke trakk anmeldelsen for nå har vi fått et dårlig forhandlingsklima.
leat earret eará goappa™ riidobealála ∏∏aid áirasat, guorahallat vejola™vuoπa áidut Hammerfeastta gávpoga.
Reindriftsagronom Arne Hansen viser blant annet til «klagebefaringenš på Gartefjell, der Statskraft vil bygge ut.
Dalle ™attalii 20–30 km
Distrikt 9. er berørt av utbyggingen.
∏oahkkimiin.
– Vi har valgt en streng linje.
Mis ledje ∏oavddusevttohusat, ja mii dovddaimet ahte ministtar guldalii min, lohká NBR ’ joπiheaddji Iskkon M áhte Áslat, gii
Hansen anslår at halvparten av de 14 distriktene har kontroll over reintallet, men noen ligger også betydelig over.
maiddái lei ∏oahkkim is ministariin.
Gjerdebygging ved grensen til Russland og Finland har også stått på dagsorden i sommer.
Áslat Ánte Sara mielas lea Fálá boazoeaiggádiidda dehála™ oaΩΩut dáhkiduvvot ahte eai ™at ∏aπahuvv o
Dette arbeidet holder vi på å jobbe med, og skal i løpet av høsten begynne å trekke noen konklusjoner i saken.
iid buhtadit oππa iiguin, ja dat sáhttá ma gáibádusa eará á™™iinuπui háliidan deat
Møllene blir stående 300–400 meter fra samlegjerdet til distriktet Gielas.
eanet sisabahkkemat sin guohtuneatnamiidda.
nå blir laget en samlet plan for vindkraft, mener han.
– Juo ∏aπahuvvon sisabahkkemat
Mikkel Ailo Gaup, Reindriftsagronom
ja plánejuvvon huksemat dagahit ahte orohat ii ™at gierdda eanet, lohká Áslat Ánte Sara.
M. a. foretok distriktet på 80-tallet flytting til Dividalen.
9730 Kárá™johka
Ulven kom.
Čállá boazodoalu á™™iinE-poasta: minaigi@minaigi.no
– Men fortsatt er ikke slakterisituasjonen i Nordland god.
Stuoraorohat
Rovdyrtapene øker.
– Kárá™joga
Rovdyr og gjerder.
oarjjabealli
i Sør-Trøndelag / Hedmark
Stuoraorohat Kárá™joga oarjjabealli sáhttá ™addat duohtan boahtte jagi juo.
kan komme til enighet mellom kommune / grunneiere og reinbeitedistriktet Riast / Hylling, sier Hansen.
Stuoraorohagas bohtet leat birrajagi guohtunguovllut.
Distriktet er ikke en del av nye Karasjok vest, men omorganisering av distriktene kommerogså dit.
Čállán: Agnar Berg
Stordistriktet Karasjok vest
Jorgalan: Inger Anna Eira
– Jeg ser store fordeler med et stort
Stuora orohat liv ∏∏ii buorre.
distrikt.
Dakkár organiseremiin beasa™eimmet mihá buorebut doaimmahit ieΩamet boazodoalu, lohká Anders Nils Utsi gii bargá bohccuiguin 16 A orohaga, mii boahtá gullat stuoraorohahkii, Kárá™joga oarjjabeallái, jus dat ™addá duohtan.
Vi vil i langt større grad bli i stand til å jobbe for reindriftens beste med en slik organisering, sier reineier Anders Nils Utsi i distrikt 16 A som blir en del av stordistriktet Karasjok vest hvis det blir en realitet.
Orohat 16 – Kárá™johka Sadjása™ boazodoallohoavda Johan Ingvald Hætta árvala golbma stuora orohaga oarjjabeallái ja golbma fas nuorttabeallái.
Distrikt 16-Karasjok Assisterende reindriftssjef Johan Ingvald Hætta ser for seg tre store distrikter i vest og tre i øst.
Orohatrájit eai rievdda nu hirbmadit.
– Grensesettingen for distriktene blir ingen revolusjon.
Olu lea juo ∏ielgan.
Mye av dette er allerede klart.
Oarje-Finnmárkkus leat golbma johtolaga maid heive™ii juohkit golbman orohahkan.
I Vest-Finnmark reinbeiteområde er det tre soner som det er naturlig å tenke seg som tre distrikter.
Nuorta-Finnmárkkus lea bargu juo joπus ásahit stuoraorohaga Porsáŋgguvuona oarjjabeallái.
I Øst-Finnmark er prosessen godt i gang med stordistriktet vest for Porsangerfjorden.
Liv ∏∏ii lunddola™ ásahit vel ovtta orohaga vuona nuorttabeallái ja ovtta fas Várjjat-guvlui, lohká Hætta.
Det er naturlig å tenke seg et distrikt til på østsiden av fjorden og et i Varanger-området, sier Hætta.
Porsáŋgguvuona oarjjabealde lea Boazodoallohálddahus juo evttohan ovttastit orohagaid 15, 16 A, 16 B, 16 C ja 16 D oktan orohahkan.
er prosessen kommet så langt at Reindriftsforvaltningen har innstilt på å slå sammen områdene som omfattes av de tidligere distriktene 15, 16 A, 16 B, 16 C og 16 D.
Nubbe lávki lea ovttastit maiddái orohagaid 17 ` ja 18 ` oarjjabeal guovlluid stuora orohahkii.
Neste steg i prosessen vil også omfatte de vestlige deler av de tidligere distriktene 17 og 18.
Oππa stuoraorohaga namman ™addá Orohat 16 Kárá™joga oarjjabealli ja das galget juhkkojuvvot geasseguohtunguovllut 10 siidii.
Det nye stordistriktet får navnet Distrikt 16-Karasjok vest og skal igjen deles inn i 10 siidaer.
Oππa stuoraorohaga organiseren lea ∏adnon Buolbmága ja Kárá™joga oππa orohatrádjeevttohussii.
Prosessen med organiseringen av det nye stordistriktet henger nøye sammen med forslaget til nye distriktsgrenser i Polmak og Karasjok.
Dát á™™i ovddiduvvo Boazodoallostivrra stivra ∏oahkkimis golggotmánu 19. ja 20. b..
Denne saken blir fremmet for Reindriftsstyret på styrets møte 19. og 20 oktober.
Stuoraorohaga organiseren lea dál gulaskuddamis ja gulaskuddanáigemearri lea skábmamánu 1.
Organiseringen av stordistriktet er nå på høring med høringsfrist 1. november.
b.. Boazodoallostivrras lea mihttun meannudit á™™i dán jagi mielde.
Målsetningen er at også denne saken skal behandles av Reindriftsstyret i år.
Baicca ovttastahttit Lean juo máŋga jagi smiehttan stuoraorohaga ásaheami birra.
et slikt stordistrikt i mange år.
2003:s evttohii Nuorta-Finnmárkku guovllustivra oππasis juohkit ovdde™ orohat 16 logi oππa orohahkan, ja danne hoahpuhii Boazodoallohálddahus stuoraorohaga ásaheami guorahallama ovdalii dan ahte juohkit smávit orohagaide, muitala Hætta.
Det at Områdestyret i Øst-Finnmark i 2003 foreslo å dele det gamle distrikt 16 i forvaltningen satte fortgang i arbeidet med å opprette et stordistrikt i stedet for å gå andre vegen med mindre distrikter, sier Hætta.
Guovllustivrra mearrádussii vástidii boazodoallohoavda árvalusastis ná stuoraorohaga organiserema hárrái: «Boazodoallohoavda oaivvilda máŋgga smávva orohagaid ásaheami sáhttit mielddisbuktit váileva™ ovttaoaivilvuoπa ja ahte siskkáldas vuostálasvuoπat ™addet almmola™ á™™in.
Reindriftssjefen skiver følgende i sitt forslag til organiseringen av det nye stordistriktet som et «reaksjonš på områdestyrets vedtak: «Etter Reindriftssjefens mening er det en viss risiko for at opprettelse av mange små distrikter vil føre til manglende felles standpunkt og at interne konflikter forblir et offentlig anliggende.
Dakkár perspektiivvas orru guovllustivrra evttohus rihkkume min bajemus strategiijjaid … š Dát heive™ii maiddái oππa boazodoalloláhkii mii eaktuda ahte siiddat galget leat juridihkala™ ovttadagat ja daidda galget gullat buot jagiáiggi guohtuneatnamat.
I et slikt perspektiv kan områdestyrets forslag derfor være et brudd på en overordnet strategi … š Dette er i tråd med den nye reindriftsloven som forutsetter at siidaen skal være en juridisk enhet og at den skal ha alle årstidsbeitene.
Utsi lea sihke orohatstivrra ja oktasa™ orohaga stivrra nubbinovdaolmmo™.
Utsi er nestleder både i distriktsstyret og i styret i fellesbeitedistriktet.
Son lohká ieΩas leat áigá juo álgán smiehttat liv ∏∏ii go vejola™ ásahit stuoraorohaga mas leat birrajagi guohtunguovllut.
Han sier at det er mange år siden han begynte å tenke på om det var mulig å opprette et stort distrikt som omfattet alle årstidsbeitene.
Utsi ii loga ieΩas áŋgiru™™an dán prosessa ovddideamis, muhto lea baicca leama™ duhtameahttun dálá orohatjuohkimiin ja lea danne ohcan eará ∏ovdosiid.
noen pådriver for prosessen, han sier at han heller har vært misfornøyd med dagens distriktsinndeling og at han derfor har søkt etter andre løsninger.
Min siida 16 A Márrenjárga lea hárjanan ovttasbargat orohatrájiid rastá.
– Vår siida i 16 A, Márrenjárga, er
80-logu loahpas bargagoπiimet ovttas 16 B Boalotnjárgga siiddain.
På slutten av 80-tallet begynte vi et samarbeid med Boalotnjárga-siiaden i 16 B.
Dalle leimmet juo álgán ovttasbargat dálveguohtuneatnamiid oktavuoπas.
Vi hadde på den tid allerede et samarbeid med Boalotnjárga på vinterbeite.
Midjiide lei dát vuohki du™™efal buorrin.
For oss ga dette samarbeidet bare fordeler.
Min siiddas eai lean biilaluottat ak ∏anjuovadanguovlluide.
Vår siida hadde ikke vegforbindelse til det området hvor vi kunne slakte om høsten.
Vánddardanvejola™vuoπaid oa ∏∏uimet go ovttasbargagoπiimet Boalotnjárggain, muitala Utsi.
Det fikk vi da vi begynte å samarbeide med Boalotnjárga, sier Utsi.
Dán guovtti siidda ovttasbargu mielddisbuvttii maiddái ahte eai ™at
– Samarbeidet mellom de to sii
siden av Porsangerfjorden, mener assisterende reindriftssjefJohan Ingvald Hætta.
dane ledet også til at de sluttet å vedlikeholde sperregjerdene mellom dem.
Illustrasjonsfoto: Agnar Berg Dál lea goasii olles rádjeáidi njeidojuvvon.
Nå er nesten alle sperregjerdene revet mellom de to.
90-logus ohce dát guokte siidda lobi ovttastahttit siiddaid oktan orohahkan.
På 90-tallet søkte de to siidaene om å bli slått sammen til et distrikt.
Dan lobi eai oΩΩon, muhto guovllustivra attii lobi ovttas doaimmahit boazodoalu.
Det ble de ikke, men områdestyret ga dispensasjon til å ha et driftsfellesskap.
Buoret gelbbola™vuohta Go dál ásahi™goahtit stuoraorohaga, Kárá™joga oarjjabeali, de joatka™uvvet dat áigumu™at mat mis nai ledje go álggiimet ovttasbargat Boalotnjárggain, lohká Utsi.
sen vi er inne i med organisering av et stordistrikt i Karasjok vest, er egentlig en videreføring av de tankene vi hadde med vårt samarbeid, sier Utsi.
Oππa stuoraorohagas ™addá du™™efal okta orohatstivra stivrenorgánan ja dasa nammadit buot 10 siidda lahtu guhtenai.
De styrende organer i det nye stordistriktet vil kun bestå av et distriktsstyre med medlemmer fra samtlige 10 siidaer.
Jáhkán leat stuora ovdamunnin go dilála™vuoπat viidánit ja ™addá álkit gávdnat ∏eahpes áŋgiris olbmuid orohatstivrii.
del fordi det blir større forhold og dermed enklere å få inn dyktige og motiverte folk inn i distriktsstyret.
Dál lea orohatstivrrain dávjá bealála™vuohta go eai leat nu gallis geaid gaskka vállje.
Slik det er i dag så vet jeg at distriktsstyrene sliter med inhabilitet fordi det ikke er så mange å velge mellom.
Danne eai dáhtostuva stivrrat gieπahallat persovdnaá™™iid.
Det fører til at styrene vegrer seg for å ta opp personsaker.
Stivrrain leat maiddái lahtut geat eai leat millosit searvan.
Det er også flere i styrene som egentlig ikke ønsker å sitte der.
Dálá vuogádagas ™addá guovllustivra ∏oavdit siskkáldas orohatgaskasa™ váttisvuoπaid.
Med dagens system har vi interne problemer mellom distriktene som områdestyret må ordne opp i.
Dáid váttisvuoπaid háliiUtsi.
– Noen ulemper med et stordi
Lea mávssola™ oaΩΩut ∏eahpes olbmuid stivrraide erenoamáΩit guohtuneatnamiid sisabáhkkená™™iid oktavuoπas.
Sametinget skal for første gang i historien på neste plenumsmøte komme med innspill til den kommende reindriftsavtalen.
Jua, dovddan mihá eanet oadjebasvuoπa go dieπán ahte stivrrain leat ∏eahpimus olbmot lahttun.
– Ifølge de små private slakteriene er påstanden om
Golbma vejola™vuoπa Porsáŋgguvuona oarjjabeale orohatjuohkima organiseredettiin leat leama™ golbma vejola™vuoπa: Bisuhit dálá orohatrájiid, juohkit guovllu vel smavit orohagaide dahje ásahit stuoraorohaga Kárá™joga oarjjabeali.
at det er så vanskelig å få avsetning for reinkjøtt sterkt overdrevet. De har ikke problemer med å få solgt kjøttet, problemet er heller å dekke etterspørselen, sier daglig leder i Boalvvir, Johan J. H. Eira. Boalvvir er et andelslag med reineierne som andelseiere. På stiftelsesmøtet 15. juli i Alta, tegnet 74 reineiere seg. Tegningsfristen går ut i midten av september.
Jáhkán ieΩamet leat buorren ovdamearkan dasa ahte gánnáha ovttastit orohagaid.
Våre priser kan konkurrere med de andre og det kan hende at vi kan tilby mer enn dem også, sier Eira.
Mii leat pioneraorohat ja jáhkán ná bohtet dahkat eará guovlluin nai, lohká Utsi.
Det samme kan det være med de såkalte slaktebussene i Finnmark.
– Leat go stuoraorohaga ásaheamis
varekjedene, så vi har stor tro på framtiden for vårt eget selskap, sier Eira.
– Go dál leat ásahi™goahtán stuoraoro
sier reineier Karin Påve.
makkárge heajos bealit ?
– Da er det bedre at halvøya blir
Vuorraset olbmot geat deaivvadit orohatjahke ∏oahkkimiin gal soitet moaitit.
Viktig beite. De to driftsenhetene på Sør-Senja drives og eies av familien Påve.
Stuoraorohaga jahke ∏oahkkimiidda eai boaπe galle olbmo.
Nåer en fjerdedel av vinterbeitet tapt for godt. Søsknene Johannes og Karin Påve er
Galgga™eimmet lágidit nu movt NBR riikka ∏oahkkimiin nai lea, dohko oΩΩot buohkat boahtit muhto du™™efal sáttátolbmot jienastit, oaivvilda Utsi.
Jordskifteretten neste Hun og de fem andre reineierne er innstilt på at en sak med krav om gjerdetrase nå må reises overfor Jordskifteretten.
haga Porsáŋgguvuona oarjjabeallái, dejoatka™uvvet dat áigumu™at mat min
Det har vært kostnadskrevende og tidkrevende å bli delt i to vinterbeiteområder.
siiddas nai ledje go bargagoπiimet ovt-tas ránnásiiddain Boalotnjárggain, mui
Reineierne anket til Hålogaland lagmannsrett, som avsa dom 7. oktober 2003.
beid med nabosiidane Boatotnjárga, sier Anders Nils Utsi.
Anken gjelder bevisbedømmelsen og rettsanvendelsen.
Govva / Foto: Agnar Berg
KART: REINDRIFTSFORVALTNINGEN
Orohat 16 A ’ Márrenjárgga siidda boazoeaiggát Anders Nils Utsi mielasliv ∏∏ii buorre jus ásahuvvo stuoraorohat
š Jørgensen Dahl er heller ikke i tvil om at Nyjord sine eiendommer, som nå eies av Staten ved Jordforsk, må likestilles med innmark.
mas leat birrajagi guohtunguovllut.
– Vi blir fortrengt fra Lovika sier
Reineier Anders Nils Utsi i distrikt16A, Márrenjárga siida, ser mange
Det er helt unødvendig at dette skal ende som en konflikt med oss.
Govva / Foto: Agnar Berg
Grøftingen ble imidlertid startet uten at reindrifts
Mahkaravju
næringen ble varslet.
Boalotnjarga
Gaupa slo til.
Marrenjarga
trakk av gårde.
Ravdol Skuohtanjarga
Hvorfor er reinen borte ?
Skaiddeduottar
hvorav 28 voksne.
Njeaiddan
feltforsøk.
Lahtin
Veiing og merking.
Karasjoga Oarjabealigidda- / cakca- / dalueguohtun
Erfaringene fra forsøket er imidlertid verdifulle.
Boazodoalu ovdánahttinfonda lea dorjonpro™eavtta man ulbmilin lea sirdit nisson
I fremtidige feltforsøk bør nok også selve kalvingen skje innenfor et inngjerdet område.
olbmo árbevirola™ máhtu boahtteva™ bul-vii.
Prosjektleder. Inger Hansen har ledet forsøkene med å utstyre rein meddødsvarsler.
Gáren Elle Márjá Utsi oahpaha nieid
– Siden jeg begynte for snart ti år
Eadni oahpaha nieiddaidis
– Vi lever av erstatningene, sier
Skuvllaid sáhttet vázzit maŋŋel mu beivviid nai, muhto ieΩan oahpu válddán fárrosan go jámán, lohká Gáren Elle Márjá Utsi (60) Guovdageainnus guhte oahpaha duoji golbmasii ieΩas nieiddain.
Fortvilet situasjon. Anders Eira (bildet) og sønnen Máhtte Ánde er siste skanse i reindriften i nordre Nordland.
Agnar Berg ∏állán
(Se egen sak neste side).
Inger Anna Eira jorgalan
Og det er nok av de som vil kunne gå inn i reindriften, sier Eira.
Gáren muitala ieΩas leat gorron vuostta™ gámabára juo guπa jahkásaΩΩan !
Karen sier at hun sydde de første skallene allerede da hun var seks år !
Dan rájes lea gorron nuppát nuvttotbára, gálssotbára, biddobára ja beaskka.
Siden den gang har hun produsert et stort antall skaller, bellinger og pesker.
Háliidit oahppat duddjot Biibbalhistorjjá máhtten bajiloaivve go álgen skuvlii danne go eadni lei duddjodettiin munnje dan oahpahan, lohká Gáren.
utenat da jeg begynte på skolen fordi mor fortalte meg den mens vi sydde, sier Karen.
Gárena isit jámii 11 jagi dás ovdal.
Mannen til Karen døde for 11 år siden.
Dál lea bárdni John Andreas váldán badjelasas doalu.
Nå er det sønnen John Andreas som har overtatt driftsenheten.
Golbma oappáΩaga Sára Iŋgá, Kari Makredá ja Elle Merethe leat buohkat váldán dahje váldime oahpu.
De tre søstrene Sara Inga, Kari Makreda og Elle Merethe har alle tatt seg utdannelse eller er i ferd med det.
Muhto buot golmmas dovdet nanu gulleva™vuoπa sihke boazodollui ja duodjái.
Alle tre føler imidlertid sterk tilknytning til reindriften og til duodji.
Gáren lea oΩΩon doarjaga Boazodoalu ovdánahttinfonddas, BOF:s fuolahit ieΩas oahpu nieiddaidasas Kari Magredái ja Elle Merethii.
Karen har fått støtte fra Reindriftens utviklingsfond, RUF, for at hennes kunnskap om duodji kan bli overført til hennes døtre Kari Makreda og Elle Merethe.
Sára Ingá gullá fas eará ortnega vuollái.
Sara Inga er på en annen ordning for å lære duodji.
Son lea mielde Sámi joatkkaskuvlla ja boazodoalloskuvlla oahpahalliortnegis.
Hun er med på en lærlingeordning i regi av Samisk videregående skole og reindriftsskole.
Sára Iŋgá áigu maiddái leat oahpahallin eatnis luhtte nu movt oappát dál leaba.
Sara Inga skal også som sine to søstre gå i lære hos sin mor.
Ulbmil BOF-doarjjaruπaiguin lea fuoláhit sámi duoji viidáseappot.
– Poenget med RUF-midlene er at
Dán áiggi leat nu olu eará á™™it mat ájihit min, nu movt ie™guπetlágán astoáigedoaimmat ja TV.
samisk duodji blir overført videre.
Danne eat leat háhppehan oahppat dan maid eadni máhttá, lohká Elle Merethe.
I dag er det så mange andre ting som opptar vår tid som forskjellige fritidsaktiviteter og TV. Det har gjort at vi ikke har fått med oss den kunnskapen mor sitter inne med, sier Elle Merethe.
Dál lea eatnis luhtteduodjeoahpahallin.
Har behov for økonomisk støtte
Govva / Foto:Agnar Berg
– Denne tradisjonen er så nær i tid at
Dáid árbevieruid lea ain vejola™ várjalit ja liv ∏∏ii vahát jus ii geah ∏∏al daid oahppat, lohká Sára Iŋgá.
det vil være dumt og ikke prøve å bevare den, sier Sara Inga.
Elle Merethe lohká ieΩaset maiddái oahppat juoigat duddjodettiin.
Elle Merethe sier at de også lærer å joike mens de syr.
Dál fertet ieΩa mearridit maid dahkat eatni oahpuin.
gjør ut av det vi lærer av mor.
Lea goit buorre go BOF doarju dákkár pro™eavttaid vai máhttu sirdojuvvo boahtteva™ bulvii.
Det er i hvert fall positivt at RUF støtter et slik prosjekt slik at denne kunnskapen kan bli ført videre.
Gáren dik™u náhkiid.
Karen jobber med reinskinn.
Ávdnasa vieΩΩá bearra™a ealus.
Råstoff har hun tilgang på fra familiens reinflokk.
Sára Iŋgá lea guokte jagi vázzán Sámi joatkkaskuvlla ja boazodoalloskuvlla Guovdageainnus.
Sara Inga har to år bak seg på Samisk videregående skole og reindriftsskole i Kautokeino.
Vuostta™ jagi hábmenfága vuoππokurssa ja nuppi jagi fas duoji joatkkakurssa.
Det første året på formgivning grunnkurs og det andre året på videregående kurs i duodji.
Duodjeoahpahallanortnet álggahuvvui juo 10 jagi dás ovdal.
Lærlingeordningen i duodji begynte allerede for 10 år siden.
Vuostta™ jagiid oΩΩo oahpahallit bargooahppanbálkká A-etáhtas.
Den første tiden fikk lærlingene lærlinge-lønn fra A-etat.
Go bálkáortnet heaittihuvvui, de nohkagoπii bero™tupmi duodjeoahpahallanortnegii.
Det er det nå slutt på, noe som igjen har ført til at interessen for lærlingeplass i doudji har avtatt.
Guovtti jagi geah∏∏alanpro™eakta Dalle go A-etáhta mávssii bálkká ledje badjel 20 oahpahalli searvan ortnegii.
ger den gang da de fikk lønn fra A-etat. Duodjifaget er ikke som hotellnæringen der lønnsevnen er stor.
Duodjefága ii leat dego hoteallaealáhus mas bálkámáksinnávccat leat buorit.
De fleste som kan ta i mot doudjilærlinger er eldre kvinner som ikke har mulighet til å betale lærlingene.