pere/sami_parallel huggingface dataset:
Møtelederskapets innstilling overfor Sametinget.
Čoahkkinjođihangotti árvalus Sámediggái
Innkalling av 31.08.07 med saksliste godkjennes
Gohččun beaiváduvvon 31.08.07 ja áššelistu dohkkehuvvo.
Av 43 representanter var 43 til stede.
43 áirasis ledje 43 čoahkis.
ŽMøtelederskapets innkalling av 31.08.07 med saksliste ble enstemmig vedtatt.
Čoahkkinjođihangotti gohččun beaiváduvvon 31.08.07 oktan áššelistuin dohkkehuvvui ovttajienalaččat.
Sametingspresidenten fremmet søknad om fratredelse av Sametingsrådet.
Sámedikki presideanta ovddidii ohcama luobahit Sámediggeráđi.
ŽSametingspresidentens søknad om fratredelse av Sametingsrådet ble enstemmig godkjent.
Sámedikki presideanta ohcan luobahit Sámediggeráđi dohkkehuvvui ovttajienalaččat.
Etter valg av nytt Sametingsråd onsdag26.09.2007 fremmet gruppelederne forslag om endring av saksliste.
Maŋŋil go ođđa Sámediggeráđđi lei válljejuvvon, ovddidedje joavkojođiheaddjit evttohusa rievdadit áššelisttu čuovvovaš áššit meannuduvvojit duorastaga 27.09.07:
- 35/07 Sametingets formelle stilling
- 35/07 Sámedikki formálalaš sajádat
- 37/07 Fremtidig samisk kulturminneforvaltning
- 37/07 Boahttevaš sámi kulturmuitohálddašeapmi
- 40/07 Ny valgordning til Sametinget - Forslag til lov om endring i lov av 12. juni 1987 nr. 56 om Sametinget og andre samiske rettsforhold (sameloven)
- 40/07 Sámedikki ođđa válgaortnet - Láhkaevttohus rievdadit geassemánu 12. b. 1987-mannosaš lága nr. 56 Sámedikki ja eará sámi vuoigatvuoaid birra (sámelága)
- 42/07 Strategisk plan for samiske barnehager 2008 - 2011
- 42/07 Strátegalaš plána sámi mánáidgárddiide 2008 - 2011
- 43/07 Revisjon av Sametingets søkerbaserte tilskuddsforvaltning
- 43/07 Daid doarjagiid hálddašeami ođasmahttin maid Sámedikkis sáhttá ohcat
- 44/07 Finnmarkseiendommens kontrollkomité - oppnevning av personlig varamedlem
- 44/07 Finnmárkkuopmodaga bearráigeahččanlávdegoddi – peršonnalaš várrelahtu nammadeapmi
Følgende saker behandles fredag 28.09.07:
Čuvvovaš áššiid meannudeapmi bearjadaga 28.09.07:
- Valg av møtelederskapet
- Válljet čoahkkinjođihangotti
- Valg av kontrollkomité
- Válljet bearráigeahččanlávdegotti
- Valg av fagkomiteer
- Válljet fágalávdegottiid
- Valg av medlemmer til FEFO-styret
- Válljet ođđa láhtu FeFo stivrii
- Valg av tilskuddstyre
- Válljet doarjjastivrra
- Valg av medlemmer til Samisk parlamentarisk råd.
- Válljet lahtuid Sámi parlamentáralaš ráđđái
ŽForslag fra gruppelederlederne om endret saksliste ble enstemmig vedtatt.
Joavkojođiheddjiid evttohus rievdadit áššelistu dohkkehuvvui ovttajienalaččat.
Representant Aili Keskitalo fremmet fredag 28.09.2007 forslag om at sak 33/07 også ble behandlet i plenum.
Áirras Aili Keskitalo evttohii berjadaga 28.09.07 ahte ášši 33/07 maid váldojuvvo gieđahallamii.
ŽAili Keskitalos forslag ble enstemmig vedtatt.
Aili Keskitalo evttohus dohkkehuvvui ovttajienalaččat.
1 Klemet Erland Hætta, saksordfører Lene Hansen, forretningsorden Aili Keskitalo
Sáhkavuorru Replihkka
Fortsettelse etter valg av nytt Sametingsråd Isak Mathis O. Hætta, forretningsorden Toril Bakken, forretningsorden Jánoš Trosten, forretningsorden Josef Vedhugnes, forretningsorden Lene Hansen, forretningsorden Anders Urheim, forretningsorden Olaf Eliassen, forretningsorden
1 Klemet Erland Hætta, áššejođiheaddji Lene Hansen, čoahkkinortnegii 2 Aili Keskitalo Joatkka maŋŋil go ođđa Sámediggeráđđi válljejuvvui Isak Mathis O. Hætta, čoahkkinortnegii Toril Bakken, čoahkkinortnegii Jánoš Trosten, čoahkkinortnegii Josef Vedhugnes, čoahkkinortnegii Lene Hansen, čoahkkinortnegii Anders Urheim, čoahkkinortnegii Olaf Eliassen, čoahkkinortnegii
Terje Tretnes, forretningsorden Marianne Balto, forretningsorden Egil Olli, forretningsorden Johan Mikkel Sara, forretningsorden Marianne Balto, forretningsorden Anders Urheim, forretningsorden Marianne Balto, forretningsorden Aili Keskitalo, forretningsorden
Terje Tretnes, čoahkkinortnegii Marianne Balto, čoahkkinortnegii Egil Olli, čoahkkinortnegii Johan Mikkel Sara, čoahkkinortnegii Marianne Balto, čoahkkinortnegii Anders Urheim, čoahkkinortnegii Marianne Balto, čoahkkinortnegii Aili Keskitalo, čoahkkinortnegii
Møtelederskapets innkalling av 31.08.07 med saksliste ble enstemmig vedtatt.
Gohččun beaiváduvvon 31.08.07 ja áššelisttu dohkkehuvvui.
Sametingspresidentens søknad om fratredelse av Sametingsrådet ble enstemmig godkjent.
Sámedikki presideantta ohcan luobahit Sámediggeráđi dohkkehuvvui.
Endring av sakslista.
Áššelisttu reivdadeapmi:
Følgende saker behandles torsdag 27.09.07:
Čuvvovaš áššiid meannudeapmi duorastaga 27.09.07:
- 33/07 Søknad om fritak fra verv som vararepresentant i Sametinget - Camilla Brattland
- 33/07 Luvven doaimmas Sámedikki várreáirrasin - Camilla Brattland
- Valg av møtelederskap
- Válljet čoahkkinjođihangotti
- Valg av kontrollkomite
- Válljet bearráigeahččanlávdegotti
- Valg av ny styremedlem til FEFO
- Válljet ođđa láhtu FeFo stivrii
- Valg av medlemmer til Samisk parlamentarisk råd
- Válljet lahtuid Sámi parlamentáralaš ráđđái
Behandlingen av saken ble avsluttet 28.09.07 kl. 09.10.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 28.09.07 dii. 09.10.
Sak 29/07 Sametingsrådets beretning om virksomheten
Ášši 29/07 Sámediggeráđi doaibmadieđáhus
Arkivsaksnr..
SF- Arkiiváššenr.
Saken trekkes.
Ášši gessojuvvo.
Sak 30/07 Spørsmål til Sametingsrådet i henhold til Sametingets forretningsorden § 11
Ášši 30/07 Gažaldagat Sámedikkeráđđái Sámedikki čoahkkinortnega § 11 vuođul
Sak 31/07 Kunngjøring av nye saker
Ášši 31/07 Ođđa áššiid dieđiheapmi
Den nye finansieringsordningen for samiskfaget i videregående skoler er katastrofal for samiskundervisningen 24.09.07Representant Ann-Mari Thomassen, NSRs samarbeidsgruppe
24.09.07 Áirras Kjersti Myrnes Balto, NSR:a ovttasbargojavku Dat ođđa ruhtadanortnet fága sámegiella váste joatkkaskuvllain lea roassun sámegiela oahpahussii 24.09.07 Áirras Ann-Mari Thomassen, NSR:a ovttasbargojavku Doaibmabijut sámegieloahpahusas olggobealde hálddašanguovllu
Saken utsettes.
Ášši maŋiduvvo.
Originalspråk: Norsk
Vuođđogiella: Dárogillii.
Sak 032/07 Sametingsrådets miljø- og arealpolitiske redegjørelse
Ášši 32/07 Sámediggerádi biras- ja areálapolitihkalaš cilgehus
Unntatt offentlighet Off. loven § 5 a, Fvl.
Arkiivaáššenr..
§ 13
Meannudeamit
Politisk nivåMøtedatoSaksnr.
I Mildosat
Saken trekkes.
Ášši gessojuvvo
Sak 33/07 Søknad om fritak fra verv som vararepresentant i Sametinget - Camilla Brattland
Ášši 33/07 Luvven doaimmas Sámedikki várreáirrasin - Camilla Brattland
Politisk nivåMøtedatoSaksnr.
Arkiivaáššenr.. 07/34406 / 25 - 58
Møtelederskapet28.08.0706/07 Sametingets plenum25. - 28.09.0733/07
Čoahkkinjođihangoddi 28.08.07 06/07 Sámedikki dievasčoahkkin 25. - 28.09.07 33/07
Saken påbegynt fredag 28. september 2007 kl. 09.10
Ášši meannudeapmi álggahuvvui bearjadaga čakčamánu 28. b. 2007 dii.09.10
Møtelederskapets innstilling:
Čoahkkinjođihangotti árvalus:
Camilla Brattland fritas fra sitt verv som 2. vararepresentant for Norske Samers Riksforbund i valgkrets 7 Nord-Troms ut valgperioden 2005-2009 fordi hun er ansatt i Sametingets administrasjon.
Camilla Brattland luvvejuvvo doaimmas Norgga sámiid riikkasearvvi 2. várreáirrasin 7. válgabiires Davvi-Romsa danne go lea biddjojuvvon virgái Sámedikki hálddahusas.
1 Josef Vedhugnes, saksordfører
1 Josef Vedhugnes, áššejođiheaddji
Behandling av saken ble avsluttet 28.09.07 kl. 09.15
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 28.09.07 dii.09.15
Sak 34/07 Reindrift i Trollheimen
Ášši 34/07 Boazodoallu Trollheimenis
Politisk nivåMøtedatoSaksnr.
Arkiivaáššenr.. 06/461506 / 25 - 58
Sametingsrådet14.08.07R 105/07 Nærings- og kulturkomiteen12.
Politihkalaš dássi Beaivi Áššenr..
- 14.09.07009/07 Sametingets plenum25.
Sámediggeráđđi 14.08.07 R 105/07 Ealáhus- ja kulturlávdegoddi 12. - 14.09.07 Sámedikki dievasčoahkkin 25. - 28.09.07 34/06
- 28.09.0734/07
I Mildosat
14.08.07SametingsråfetSak R. 105/07 Rapport Reindrift i Trollheimen
14.08.07 Sámediggiráđđi Ášši R 105/07 Raporta Trollheimena boazodoallu
Sak 35/07 Sametingets formelle stilling
Ášši 35/07 Sámedikki formálalaš sajádat
Politisk nivåMøtedatoSaksnr.
Arkiivaáššenr.. 06/77806 / 25 - 58
Sametingsrådet14.08.07R 097/07 Plan- og finanskomiteen12. - 14.09.07008/07 Sametingets plenum25. - 28.09.0735/07
Sámediggeráđđi 14.08.07 R 097/07 Plána- ja finánsalávdegoddi 12. - 14.09.07 008/07 Sámedikki dievasčoahkkin 25. - 28.09.07 35/06
Saken påbegynt onsdag 27. september 2007 kl. 13.30
Ášši meannudeapmi álggahuvvui duorastaga čakčamánu 27. b. 2007 dii. 13.30.
14.08.07SametingsrådetSak R 097/07 Arbeidsgruppe for utarbeidelse av rapport om Sametingets formelle stilling og budsjettprosedyrer Sametingets formelle stilling og budsjettprosedyrer.
14.08.07 Sámediggeráđi Ášši R 097/07 Bargojoavkkus mii lea čállán raportta Sámedikki formálalaš sajádaga ja bušeahttadagaldumiid birra Sámedikki formálalaš sajádat ja bušeahttadagaldumit.
Rapport avlevert 27. april 2007
Raporta geigejuvvon cuoŋománu 27. b. 2007
Sametinget er et selvstendig organ valgt av og for det samiske folk i Norge.
Sámediggi lea iehčanas orgána maid sámeálbmot Norggas lea válljen Norgga sámeálbmoga várás.
Den samepolitiske og samerettslige utviklingen siden vedtakelsen av sameloven i 1987 gjør det nødvendig å formelt og i lovs form klargjøre Sametingets selvstendighet og uavhengighet til regjeringen.
Sámepolitihkalaš ja sámerievttálaš ovddideapmi sámelága dohkkeheami rájes 1987:s dahká dárbbašlažžan formálalaččat ja lágaid bokte čielggadit Sámedikki iehčanasvuođa ja sorjjasmeahttunvuođa ráđđehusa ektui.
En fastsetting av Sametinget som eget rettsubjekt i lov er det eneste reelle alternativet for å oppnå dette.
Dat ahte lága bokte mearridit Sámedikki sierra riektesubjeaktan, lea áidna duohta vuohki dan ollašuhttit.
Sametinget vil framheve at en slik formalisering vil:
Sámediggi čuoččuha ahte dakkár formaliseren:
1. Klargjøre rettstilstanden uten at det innebærer ny myndighet eller rolle for Sametinget.
1. Čielggadivččii riektedili almmá attekeahttá Sámediggái ođđa válddi dahje rolla.
3.
2. Oktiivástidivččii dain álbmotrievttálaš ovddidemiin mii lea dáhpáhuvvan dan rájes go sámeláhka dohkkehuvvui 1987:s. 3.
Tydeliggjøre Sametinget som representativt organ for et folk, og ikke er et underliggende organ til statlige myndigheter.
Čielggasmahttášii Sámedikki álbmoga ovddasteaddji orgánan, ii ge stáhta eiseválddiid vuollásaš orgánan. 4.
4. Erkjenne og styrke velgerne som Sametingets demokratiske legitimitetsgrunnlag, og slik bidra til utviklingen av den samiske offentligheten.
Dohkkehivčii ja nannešii jienasteaddjiid Sámedikki demokráhtalaš lobálašvuođa vuođđun, ja dan láhkai váikkuhit sámi almmolašvuođa ovddideami.
Ansvarliggjøre Sametinget i sin myndighetsutøvelse.
Dagašii Sámedikki ovddasvástideaddjin dan eisseváldegeavadis.
6. Bringe klarhet i statsrådens instruksjonsmyndighet ved å i utgangspunktet avskjære fagstatsrådenes politiske ansvar for beslutninger fattet av Sametinget.
6. Čielggadivččii stáhtaráđi bagadanválddi dan láhkai ahte álgoálggos jo bissehuvvo fágastáhtaráđiid politihkalaš ovddasvástádus dain mearrádusain maid Sámediggi dahká.
7. Formalisere partnerskapsperspektivet i relasjonen mellom regjeringen og Sametinget der regjeringen ikke instruerer, men konsulterer Sametinget.
7. Formaliserešii searvevuođaoainnu ráđđehusa ja Sámedikki gaskavuođas go ráđđehus ii leat
Sametinget ber om at regjeringen, ved konsultasjoner med Sametinget, snarlig igangsetter et arbeid med å foreta endringer i sameloven med sikte på å formalisere Sametingets selvstendighet og uavhengighet til regjeringen.
Sámediggi bivdá ráđđehusa, konsultašuvnnaid bokte Sámedikkiin, farggamusat rievdadišgoahtit sámelága dainna áigumušain ahte formaliseret Sámedikki iehčanasvuođa ja sorjjasmeahttunvuođa ráđđehusa ektui.
Sametinget forutsetter at dette arbeidet bygger på rapport av 27. april 2007 om Sametingets formelle stilling og budsjettprosedyrer.
Sámediggi eaktuda ahte dát bargu vuođđuduvvo cuoŋománu 27. b. 2007-mannosaš raportii Sámedikki formálalaš sajádaga ja bušeahttadagaldumiid birra.
Sametingets lovmessige grunnlag hviler på lov om Sametinget og andre samiske rettsforhold – sameloven.
Sámedikki láhkavuođđun lea Sámedikki ja eará sámi vuoigatvuođaid láhka – sámeláhka.
Sametinget er i tillegg en naturlig konsekvens av Grunnlovens § 110 a og internasjonale konvensjoner rundt folkerett og urfolksrettigheter.
Sámediggi lea maid Vuođđolága § 110 a ja internationála konvenšuvnnaid álbmotrievtti ja eamiálbmotvuoigatvuođaid birra lunddolaš boađus.
Disse forplikter nasjonalstatene å legge til rette for at i dette tilfellet skal den samiske folkegruppen ha bestemmelsesrett over seg selv.
Dát geatnegahttá stáhtaid láhčit diliid nu ahte sámi álbmotjoavkkus lea vuoigatvuohta mearridit iežas badjel.
I Norge har denne utviklingen tatt særlig fart de siste 20-30 år.
Norggas lea dát ovdáneapmi erenoamážit leaktuluvvan maŋimuš 20-30 jagiin.
Sametinget behandlet i 2005 to saker som berørte forholdet mellom Stortinget / regjeringen og Sametinget.
Sámediggi meannudii 2005:s guokte ášši mat guske Stuorradikki / Ráđđehusa ja Sámedikki gaskasaš oktavuhtii.
Sak 26/05 gjaldt kontrollordninger i Sametinget og sak 32/05 konsultasjonsordninger mellom regjeringen og Sametinget.
Ášši 26/05 guoskkai bearráigeahččanortnegiidda Sámedikkis ja ášši 32/05 guoskkai konsultašuvdnaortnegiidda ráđđehusa ja Sámedikki gaskka.
Et spørsmål som ble behandlet i denne sammenhengen var Sametingets formelle stilling.
Maiddái Sámedikki formálalaš sajádat meannuduvvui dán oktavuođas.
Et tilbakevendende debattema mellom Sametinget og regjeringen gjennom mange år, har vært prosedyrene rundt Stortingets / regjeringens budsjettarbeid i forhold til Sametingets økonomiske rammer.
Máŋggaid jagiid leat maiddái prosedyrat Stuorradikki / ráđđehusa bušeahttabarggus Sámedikki ekonomalaš rámmaid birra, leamaš ságastallanfáddán Sámedikki ja Ráđđehusa gaskka.
Disse to spørsmålene resulterte i slutten av 2005 i at sametingspresidenten og arbeids- og inkluderingsministeren ble enige om å nedsette en arbeidsgruppe som skulle utrede og fremme forslag om Sametingets formelle stilling i forhold til staten.
Dán guovtti gažaldaga ektui šattaiba Sámedikki presideanta ja bargo- ja searvadahttinministar ovttaoaivilii jagi 2005 loahpas ahte biddjojuvvo bargojoavku čielggadit ja ovddidit evttohusa das makkár formálalaš sajádat Sámedikkis galgá leat stáhta ektui.
Arbeidsgruppen skulle også vurdere å fremme forslag til nye budsjettprosedyrer mellom regjeringen og Sametinget.
Bargojoavku galggai maiddái árvvoštallat ovddidit evttohusa ođđa bušeahttaprosedyraid hárrái ráđđehusa ja Sámedikki gaskka.
Arbeidsgruppen har bestått av medlemmer fra Sametinget, Justisdepartementet og Arbeids- og inkluderingsdepartementet.
Bargojoavkkus ledje lahtut Sámedikkis, Justiisadepartemeanttas ja Bargo- ja searvadahttindepartemeanttas.
Gruppen startet sitt arbeid i september 2006, har avholdt 5 møter og avga sin rapport 27. april 2007.
Joavku álggahii barggus čakčamánus 2006, ja lea doallan 5 čoahkkima ja geigii raporttas cuoŋománu 27. b. 2007.
Sametingsrådet inviterer nå Sametinget til å be regjeringen igangsette en prosess angående spørsmålet om Sametingets formelle stilling og de formelle prosedyrene mellom regjeringen og Sametinget når det gjelder Sametingets budsjettrammer.
Sámediggeráđđi sihtá dál Sámedikki bivdit ráđđehusa álggahit proseassa Sámedikki formálalaš sajádagas ja daid formálalaš prosedyraid birra ráđđehusa ja Sámedikki gaskka go guoská Sámedikki bušeahttarámmaide.
Komiteen, medlemmene fra Norske samers riksforbund (NSR.) Roger Pedersen, Aili Keskitalo, Kirsti Guvsám, Ingolf Kvandahl, Ann-Mari Thomassen og Gunn Britt Retter (NSR.
Lávdegoddi, Norgga sámiid riikkasearvvi (NSR) lahtut Roger Pedersen, Aili Keskitalo, Kirsti Guvsám, Ingolf Kvandahl, Ann-Mari Thomassen ja Gunn Britt Retter (NSR.
/ SfP), medlemmene fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap.)
/ SáB), Bargiidbellodaga sámedigge
Egil Olli, Sten Erling Jönsson, Willy Ørnebakk, Vibeke Larsen, Wiebke Slåtsveen og Magnhild Mathisen, medlemmet fra Samefolkets parti (SfP) Terje Tretnes, og medlemmet fra Finnmarkslista (FIN.) Toril Bakken, konstaterer at i løpet av de 20 årene som har gått siden sameloven trådte i kraft i 1987, har vært en utvikling innen folkeretten som har vært med på å styrke Sametingets selvstendige rolle i saker som berører det samiske folket.
joavkku (Bb) lahtut Egil Olli, Sten Erling Jönsson, Willy Ørnebakk, Vibeke Larsen, Wiebke Slåtsveen ja Magnhild Mathisen, Sámeálbmotbellodaga (SáB) lahttu Terje Tretnes, ja Finnmarkslista (FIN) lahttu Toril Bakken, konstaterejit ahte 20 jagi áiggi mii lea vássán dan rájes go sámeláhka bođii fápmui 1987:s, lea álbmotrievtti ovdáneapmi leamaš mielde nannemin Sámedikki iešheanalis saji áššiin mat gusket sámi álbmogii.
Videre viser den samerettslige og samepolitiske utviklinga siden Sametinget ble opprettet i 1989, at Sametingets myndighet og rolle utvikles mot i større grad å være en reell beslutningstaker for det samiske folket.
Dasto čájeha sámerievttálaš ja sámepolitihkalaš ovdáneapmi dan rájes go Sámediggi ásahuvvui 1989:s, ahte Sámedikki váldi ja rolla ovddiduvvo eanet dan guvlui ahte šaddagoahtá duohta mearrideaddjin sámi álbmoga ovddas.
Utviklinga vi ser i Norge er i tråd med internasjonal praksis.
Dat ovdáneapmi maid mii oaidnit Norggas dávista internationála geavahussii.
Blant annet FNs arbeid i forhold til urfolk og forfatningsrettslig praksis i flere stater, viser at retten til selvbestemmelse anses som en dynamisk rettighet - under stadig utvikling - framfor en statisk forhåndsdefinert rettighet.
Earret eará ON bargu eamiálbmogiid ja konstitušuvnnalaš geavahusa ektui máŋgga riikkas, čájeha ahte iešmearridanriekti adnojuvvo dynámalaš vuoigatvuohtan – mii ovdána dađistaga – iige bisánan ovddalgihtii meroštallojuvvon vuoigatvuohtan.
Det er anerkjent at urfolk i kraft av selvbestemmelsesretten fritt skal kunne bestemme sin politiske stilling og fremme sin egen økonomiske, sosiale og kulturelle utvikling.
Dohkkehuvvon lea ahte eamiálbmogat iešmearridanvuoigatvuođa olis friija galget sáhttit mearridit iežaset politihkalaš saji ja ovddidit sin ekonomalaš, sosiálalaš ja kultuvrralaš ovdáneami.
Komiteen mener at formalisering av Sametingets stilling er et naturlig steg i retning av økt selvbestemmelse og vil være i tråd med dagens virkelighetsoppfatning.
Lávdegoddi oaivvilda ahte Sámedikki sajádaga formaliseren lea okta lunddolaš lávki dan guvlui ahte beassat eanet ieža mearridit ja dat dávista dáláš duohtavuođaáddejupmái.
Den senere tids utvikling med gradvis overføring av mer myndighet til Sametinget, sist med inngåelse av konsultasjonsavtalen mellom regjeringa og Sametinget, gjør Sametinget mer uavhengig av regjeringa og bidrar til utvikling av den samiske offentligheten.
Ovdáneapmi maŋimuš áiggiid mielddisbuktá, go eanet váldi lea sirdojuvvon Sámediggái dađistaga, maŋimuš dahkkojuvvui konsultašuvdnašiehtadus ráđđehusa ja Sámedikki gaskka, ahte Sámediggi šaddá eanet iešheanalaš ráđđehusa ektui ja dat váikkuha sámi almmolašvuođa ovddideami.
Utviklinga mot et Sameting med økt myndighet i beslutninger som berører den samiske befolkning, bidrar til å styrke Sametingets legitimitet og bringer Sametinget nærmere folket.
Go ovdáneapmi manná dan guvlui ahte Sámediggi oažžu stuorát válddi mearrádusain mat gusket sámi álbmogii, de lea dat mielde nannemin Sámedikki legitimitehta ja buktá Sámedikki lagabuidda álbmoga.
Komiteen mener at dagens budsjettprosedyrer for Sametinget ikke oppfyller retten til å bestemme over det samiske folkets økonomiske, sosiale og kulturelle utvikling.
Lávdegoddi oaivvilda ahte dáláš bušeahttaprosedyraid geažil ii leat Sámedikkis vuoigatvuohta mearridit
Det er behov for å arbeide videre med staten for å etablere en prosedyre hvor Sametinget kommer i en reell forhandlingsposisjon om de økonomiske rammebetingelsene for Sametinget.
Dárbu lea viidáset bargat stáhtain dan ektui ahte ásahuvvošii dakkár prosedyra man bokte Sámediggi oččošii duohta šiehtadallansaji daid ekonomalaš rámmaeavttuid ektui mat addojuvvojit Sámediggái.
Komiteen ser at en modell der det legges fram en stortingsproposisjon som avklarer de budsjettmessige rammene vil legge til rette for en bedre saksbehandling i Sametinget, er et første skritt i riktig retning for økt selvbestemmelse.
buoridivččii áššemeannudeami Sámedikkis, lea okta lávki rivttes guvlui oažžut eanet iešmearrideami.
Sametinget kan da føre gode prosesser om prioriteringer innenfor de gitte økonomiske rammene, i forhold til institusjonene vi har ansvaret for og for det øvrige samiske samfunn.
Dalle sáhttá Sámediggi čađahit buriid proseassaid daid vuoruhemiid hárrái mat leat addojuvvon ekonomalaš rámmaid siskkobealde, daid ásahusaid ektui maidda mis lea ovddasvástádus ja muđui sámi servodaga ektui.
Dette vil bringe mer fokus på utvikling og framtidige behov i det samiske samfunnet og vil gi Stortinget anledning til årlig å ta stilling til utviklingen av det samiske samfunnet.
Dát bijašii eanet guovddážii ovdáneami ja boahtteáiggi dárbbuid sámi servodagas ja attášii Stuorradiggái vejolašvuođa jahkásaččat dahkat oainnu sámi servodaga ovddideapmái.
Det er behov for en ordning mellom Sametinget og sentrale myndigheter som i mye større grad vil gjøre Sametinget i stand til å være premissleverandør for samepolitikken i Norge.
Dárbu lea oažžut dakkár ortnega Sámedikki ja guovddáš eiseválddiid gaskka man bokte Sámedikkis livččii buoret vejolašvuođa bidjat eavttuid sámepolitihkkii Norggas.
Endring av tekst under kulepunkt 6 til: Slå fast at regjeringen ikke kan instruere Sametinget, noe som også vil klargjøre og begrense fagstatsrådenes politiske ansvar for beslutninger fattet av Sametinget.
Teavstta rievdadeapmi kuvlačuoggás 6 lea ná: Deattastivččii ahte ráđđehus ii sáhte bagadit Sámedikki, mii maiddái čilge ja ráddje fágastáhtaráđiid politihkalaš ovddasvástádusa dain mearrádusain maid Sámediggi dahká.
Komiteens tilrådning:
Lávdegotti árvalus:
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og tilrår Sametinget å vedta følgende:
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja árvala ahte Sámediggi mearrida čuovvovaččat:
Sametinget støtter for øvrig Sametingsrådets forslag til innstilling.
Sámediggi doarju muđui Sámediggeráđi mearrádusárvalusa.
Av 43 representanter var 40 tilstede.
43 áirasis ledje 40 čoahkis.
Av 43 representanter var 39 tilstede.
43 áirasis ledje 39 čoahkis.
ŽKomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt.
Plána- ja finánsalávdegotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
VI Sametingets vedtak
VI Mearrádus
1. Klargjøre rettstilstanden uten at det innebærer ny myndighet eller rolle for Sametinget.
1. Čielggadivččii riektedili almmá attekeahttá Sámediggái ođđa válddi dahje rolla. 2.
2. Samsvare med den folkerettslige utviklingen som har skjedd siden vedtakelsen av sameloven i 3.
Oktiivástidivččii dain álbmotrievttálaš ovddidemiin mii lea dáhpáhuvvan dan rájes go sámeláha dohkkehuvvui 1987:s. 3.
Tydeliggjøre Sametinget som representativt organ for et folk, og ikke er et underliggende organ til statlige myndigheter.
Čielggasmahtášii Sámedikki álbmoga ovddasteaddji orgánan, ii ge stáhta eiseválddiid vuollásaš orgánan.
4. Erkjenne og styrke velgerne som Sametingets demokratiske legitimitetsgrunnlag, og slik bidra til utviklingen av den samiske offentligheten.
4. Dohkkehivččii ja nannešii jienasteaddjiid Sámedikki demokráhtalaš lobálašvuođa vuođđun, ja dan láhkai váikkuhit sámi almmolašvuođa ovddideami.
6. Slå fast at regjeringen ikke kan instruere Sametinget, noe som også vil klargjøre og begrense fagstatsrådenes politiske ansvar for beslutninger fattet av Sametinget.
6. Deattastivččii ahte ráđđehus ii sáhte bagadit Sámedikki, mii maiddái čilge ja ráddje fágastáhtaráđiid politihkalaš ovddasvástádusa dain mearrádusain maid Sámediggi dahká.
7. Formalisere partnerskapsperspektivet i relasjonen mellom regjeringen og Sametinget der regjeringen ikke instruerer, men konsulterer Sametinget.
7. Formaliserešii searvevuođaoainnu ráđđehusa ja Sámedikki gaskavuođas go ráđđehus ii leat bagadeamen muhto konsulteremin Sámedikki.
Behandlingen av saken ble avsluttet 27.09.07 kl. 14.15.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 27.09.07 dii. 14.15.
Sak 36/07 Oppfølging av nordområdeutviklingen
Ášši 36/07 Davviguovloovddideami cuovvoleapmi
Politisk nivåMøtedatoSaksnr.
Arkiivaáššenr.. 07/358406 / 25 - 58
Sametingsrådet14.08.07R 111/07 Oppvekst- og utdanningskomiteen12. - 14.05.07011/07 Sametingets plenum25.
Sámediggeráđđi 14.08.07 R 111/07 Bajásšaddan- ja oahppolávdegoddi 12. - 14.09.07 Sámedikki dievasčoahkkin 25. - 28.09.07 36/07
- 28.09.0736/07
I Mildosat
Sak 37/07 Fremtidig samisk kulturminneforvaltning
Ášši 37/07 Boahttevaš sámi kulturmuitohálddašeapmi
Politisk nivåMøtedatoSaksnr.
Arkiivaáššenr.. 07/123906 / 25 - 58
Sametingsrådet14.08.07R 101/07 Oppvekst- og utdanningskomiteen12. - 14.09.07012/07 Sametingets plenum25. - 28.09.0537/07
Sámediggeráđđi 14.08.07 R 101/07 Bajásšaddan- ja oahppolávdegoddi 12. - 14.09.07 Sámedikki dievasčoahkkin 25. - 28.09.07 37/07
Saken påbegynt onsdag 28. september 2007 kl. 11.35
Ášši meannudeapmi álggahuvvui duorastaga čakčamánu 27.b.2007 dii. 14.15.
14.08.07SametingsrådetSak R 101/07 Sametinget Sak 008/04 En framtidig samisk kulturminneforvaltning ?
14.08.07 Sámediggeráđi Ášši 101/07 Sámediggi Ášši 008/04 Boahttevaš sámi kulturmuitohálddašeapmi ?
- Evalueringen av forvaltningsordningen med delegering av myndighet etter kulturminneloven til Sametinget ArbeidsgruppeRapport fra arbeidsgruppe om framtidig organisering av den samiske kulturminneforvaltningen ArbeidsgruppeGrunnlagsmateriale for avklaring av framtidig organiseringen av den samiske kulturminneforvaltningen 22.02.07MiljøverndepartementetOrganisering av samisk kulturminneforvaltning
– Dan hálddašanortnega árvvoštallan, mas váldi lea fápmuduvvon Sámediggái kulturmuitolága vuođul Bargojoavku Bargojoavkku raporta sámi kulturmuitohálddašeami boahttevaš organiserema birra Bargojoavku Vuođđodokumeanttat sámi kulturmuitohálddašeami boahttevaš organiserema várás 22.02.07 Birasgáhttendepartemeanta Sámi kulturmuitohálddašeami organiseren
Sametinget viser til at det har vært en egen samisk kulturminneforvaltning siden omorganiseringen av kulturminnevernet i 1990, og til at myndigheten for forvaltning av samiske kulturminner ble delegert Samisk kulturminneråd, oppnevnt av Sametinget, fra 1994.
Sámediggi čujuha dasa ahte lea leamaš sierra sámi kulturmuitohálddašeapmi 1990 kulturmuitosuodjaleami ođđasisorganiserema rájes, ja ahte sámi kulturmuittuid hálddašanváldi fápmuduvvui Sámedikki nammadan Sámi kulturmuitoráđđái 1994 rájes.
Videre vises det til at denne myndigheten ved en prøveordning ble lagt til Sametinget i 2001.
Viidáseappot čujuhuvvo dasa ahte dát váldi geahččalanortnega bokte biddjojuvvui Sámediggái 2001.
Sametinget konstaterer at den samiske kulturminneforvaltningen fungerer på en meget profesjonell og faglig god måte, men under svært stramme økonomiske rammer.
Sámediggi gávnnaha ahte sámi kulturmuitohálddašeapmi doaibmá hui fitnolaččat ja fágalaččat buori vugiin, muhto hui gáržžes ekonomalaš rámmaid siskkobealde.
Sametinget fastslår at samene selv må forvalte sin kulturarv.
Sámediggi nanne ahte sámit fertejit ieža hálddašit kulturárbbiset.
De samiske kulturminnene er en avgjørende viktig del av denne kulturarven.
Sámi kulturmuittut leat hui deaŧalaš oasit dán kulturárbbis.
Sametinget konstaterer at den utviklingen som har skjedd de senere år, både innenfor folkeretten og i forholdet mellom Sametinget og statlige myndigheter, gjør at Sametingets uavhengighet til regjeringen er blitt klarere.
Sámediggi gávnnaha ahte maŋimus jagiid ovdáneapmi, sihke álbmotrievttis ja Sámedikki ja stáhta eiseválddiid gaskavuođas, dagaha ahte Sámedikki sorjjasmeahttunvuohta ráđđehusa ektui lea šaddan čielgaseabbon.
Denne utviklingen krever at Sametinget også mer formelt gjøres uavhengig av regjeringen ved forvaltningen av saksområder som er av særlig betydning for det samiske samfunnet.
Dát ovdáneapmi gáibida ahte Sámediggi maiddái formálalaččat šaddá iehčanas ráđđehusa ektui daid áššesurggiid hálddašeamis mat leat erenoamáš deaŧalaččat sámi servodahkii.
Det forutsettes at Sametinget, som det representative organ for samene, i lov må gis myndighet for forvaltningen av samiske kulturminner.
Eaktuduvvo ahte Sámediggái, sámiid ovddasteaddji orgánan, lága bokte addojuvvo váldi hálddašit sámi kulturmuittuid.
En lovfastsatt myndighet til å forvalte samiske kulturminner vil virkeliggjøre den statlige overordnete samepolitikken der Sametinget skal gis økt innflytelse og avgjørelsesmyndighet i saker som er av spesiell interesse for den samiske befolkningen.
Lága bokte váldi hálddašit sámi kulturmuittuid duohtandagašii stáhta bajimus sámepolitihka mas Sámediggái galgá addojuvvot eanet váikkuhanfápmu ja mearridanváldi dain áššiin, main sámi álbmogis lea erenoamáš beroštupmi.
Det framheves som et viktig prinsipp at den lovforvaltende myndighet Sametinget utøver er gitt av Stortinget.
Deaŧalaš prinsihppan deattuhuvvo ahte dan láhkahálddašanválddi maid Sámediggi doaimmaha, lea Stuorradiggi addán.
Videre understrekes det at Stortinget gjennom lov- og budsjettvedtak, samt behandling av stortingsmeldinger, vil legge de overordnede føringene for en helhetlig kulturminnepolitikk i Norge.
Viidáseappot deattuhuvvo ahte Stuorradiggi láhka- ja bušeahttamearrádusaid bokte, ja stuorradiggedieđáhusaid meannudeami bokte, áigu bidjat bajimus láidestusaid ollislaš kulturmuitopolitihkkii Norggas.
Sametinget legger videre til grunn at Miljøverndepartementet fortsatt vil være ansvarlig fagdepartement for kulturminneloven, og slik vil ha stor innflytelse i tolkninger av loven og utvikling av forvaltningspraksis.
Sámediggi bidjá viidáseappot eaktun ahte Birasgáhttendepartemeanta ain galgá leat kulturmuitolága ovddasvástideaddji fágadepartemeanta, ja nu das lea stuorra váikkuhanfápmu lágaid dulkomis ja hálddašangeavada ovddideamis.
Sametinget er positiv til at det gjennom fastsettelse av forskrift eller retningslinjer kan gis nærmere regler om samarbeid og saksbehandling mellom de ulike forvaltningsinstanser i kulturminnevernet.
Sámediggi atná buorrin ahte láhkaásahusaid dahje njuolggadusaid mearrideami bokte, sáhttet addojuvvot dárkilet njuolggadusat kulturmuitosuodjaleami iešguđet hálddašanásahusaid ovttasbarggu ja áššemeannudeami birra.
Sametinget viser til at forvaltningsmyndighet for samiske kulturminner gitt ved lov medfører at Sametinget får ansvar for å kunne behandle saker i to instanser.
Sámediggi čujuha dasa ahte sámi kulturmuittuid hálddašanváldi lága vuođul mielddisbuktá ahte Sámediggi oažžu ovddasvástádusa beassat meannudit áššiid guovtti ásahusas.
Dette vil kunne gjelde i forhold til dispensasjoner, fredninger og klagesaker.
Dát sáhttá gustot sierralobiide, ráfáiduhttimiidda ja váiddaáššiide.
Dette er i første rekke et organiserings- og kapasitetsspørsmål.
Dát lea vuosttažettiin organiseren- ja nákcagažaldat.
Sametinget har lang erfaring i totrinnsbehandling ved utøvelsen av andre forvaltningssaker, jf samelovens § 2-12.
Sámedikkis lea guhkesáiggi vásáhus guovttevuorromeannudemiin eará hálddašanáššiid doaimmaheamis, gč. Sámelága § 2-12.
En totrinnsbehandling for kulturminneforvaltningen vil derfor ikke være ukjent eller problematisk for Sametinget å gjennomføre.
Danne ii leat guovttevuorromeannudeapmi kulturmuitohálddašeamis vieris dahje váttis Sámediggái čađahit.
Sametinget konstaterer at det har vært en manglende ressursmessig utviklingen innenfor den samiske kulturminneforvaltningen.
Sámediggi gávnnaha ahte sámi kulturmuitohálddašeamis ii leat leamaš resursaovdáneapmi.
Det samiske kulturminnevernet er påfallende sterkt underprioritert i forhold til det øvrige kulturminnevernet, både i forhold til dokumentasjonsgrunnlag, forskning, formidling, tilskudd til restaurering, vedlikehold og tilrettelegging, og til forvaltningsressurser i arealplansammenheng.
Sámi kulturmuitosuodjalus lea mearkkašahtti láhkai vuoruhuvvon maŋábeallai kulturmuitosuodjalusa muđui, sihke duođaštusvuođu, dutkama, gaskkusteami, ovddeštandoarjagiid, ortnegisdoallama ja láhčima dáfus, ja hálddašanresurssaid dáfus areálaplánaid oktavuođas.
Sametinget ser det som helt påkrevd at underfinansieringen av det samiske kulturminnevernet korrigeres.
Sámediggi oaivvilda ahte lea áibbas dárbu ahte ferte njulget sámi kulturmuitosuodjalusa váilevaš ruhtadeami.
Sametinget framhever at en fremtidig kulturminneforvaltning betinger en anstendig og nødvendig økning av ressursene.
Sámediggi deattuha ahte eaktun boahttevaš kulturmuitohálddašeapmái lea ahte resurssat lassánit šigolaččat ja dárbbašlaččat.
Sametinget forventer på denne bakgrunn at Sametinget så snart som mulig gis myndighet i kulturminneloven for forvaltning av samiske kulturminner, som en helt sentral del av den samiske kulturarven.
Sámediggi vuordá dán vuođul ahte Sámediggi nu fargga go vejolaš oažžu válddi kulturmuitolágas hálddašit sámi kulturmuittuid, guovdileamos oassin sámi kulturárbbis.
Videre forventes det at det at Sametinget gis en nødvendig budsjettmessig styrking for en framtidsrettet og forsvarlig forvaltning av samiske kulturminner.
Viidáseappot vurdojuvvo ahte Sámedikki bušeahtta nannejuvvo dárbbašlaččat nu ahte Sámediggi sáhttá hálddašit sámi kulturmuittuid boahtteáigái ja dohkálaččat.
Sametinget fastslår at det ikke vil foreligge et grunnlag for en samisk kulturminneforvaltning lagt til Sametinget om disse forventningene ikke følges opp på en forsvarlig måte.
Sámediggi deattasta ahte ii leat vuođđu bidjat sámi kulturmuitohálddašeami Sámediggái jus dát vuordámušat eai čuovvoluvvo dohkálaččat.
I kulturminneloven av 1978, jf. lovens § 4 slås det fast at samiske kulturminner eldre enn 100 år er automatisk fredet.
1978-mannosaš kulturmuitolágas, geahča lága § 4 daddjojuvvo ahte sámi kulturmuittut mat leat boarráset go 100 jagi leat automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon.
Da Samisk kulturminneråd ble avviklet som eget underliggende råd 1. januar 2001, ble myndigheten som en prøveordning etter kulturminneloven lagt direkte til Sametinget med virkning fra 2001.
Dalle go Sámi kulturmuitoráđđi heaittihuvvui sierra vuollásaš ráđđin ođđajagimánu 1. b. 2001, de bođii geahččalanortnet nu ahte váldi kulturmuitolága mielde biddjojuvvui njuolga Sámediggái 2001 rájes.
Sametingsrådet er meget fornøyd og utrykker at tross stramme økonomiske rammer har ordningen fungert på en profesjonell og faglig god måte.
Sámediggeráđđi lea hui duhtavaš ja dovddaha ahte vaikko leat leamaš čavga ekonomalaš rámmat, de lea ortnet doaibman ámmátlaččat ja fágalaččat buriin vugiin.
Sametingsrådet innstiller ovenfor Sametinget i sak R 101/07 en uttalelse til en rapport avgitt av en arbeidsgruppe som har utredet den fremtidige forvaltningsordningen for samisk kulturminnevern.
Sámediggeráđđi árvala Sámediggái áššis R-101/07 cealkámuša dan bargojoavkku raportii, mii lea čielggadan sámi kulturmuitosuodjaleami boahtteáiggi hálddašanortnega.
Arbeidsgruppen (2005-2007) har bestått av representanter fra Sametinget, Riksantikvaren, Arbeids- og inkluderingsdepartementet (AID.)
Čoahkkingirjji čállit: Marit Ellen Mienna / Ellen Aina Eira 22 siidu 75 siiddus Bargojoavkkus (2005-2007) ledje Sámedikki, Riikantikvára, Bargo- ja searvadahttindepartemeantta (BSD.)
(tidligere KRD) og Miljøverndepartementet (MD).
(ovdal GGD) ja Birasgáhttendepartmeantta (BD) ovddasteaddjit.
Arbeidsgruppens drøftinger har ført frem til 3 hovedmodeller for organisering og delegering av myndighet etter kulturminneloven.
Bargojoavkku ságaškuššamat leat buvttihan 3 váldomodealla mo organiseret ja fápmudit válddi kulturmuitolága vuođul.
Miljøverndepartementet skriver i brev av 22.02.07 til AID., Sametinget og Riksantikvaren bl.a. ” at fremtidig organisering av samisk kulturminneforvaltning ikke kan løses uavhengig av arbeidet med prinsippmeldingen ”.
Birasgáhttendepartemeanta čállá 22.02.07 beaiváduvvon reivves BSD:ii, Sámediggái ja Riikaantikvárii earret eará ahte sámi kulturmuitohálddašeami boahtteáiggi organiserema ii sáhte čoavdit sorjjasmeahttumit barggus prinsihppadieđáhusain.
Sametingsrådet innstiller bl.a. at Sametinget forventer å få tillagt myndighet i kulturminneloven for forvaltning av samiske kulturminner, som en sentral del av den samiske kulturarven.
Sámediggeráđđi árvala earret eará ahte Sámedikki vuordámuš lea oažžut válddi kulturmuitolágas hálddašit sámi kulturmuittuid, guovddáš oassin sámi kulturárbbis.
Det forventes også at Sametinget tilføres en budsjettmessig styrking for ivareta en framtidsrettet og forsvarlig forvaltning av samiske kulturminner.
Vuordit maiddái ahte Sámedikki bušeahtta nannejuvvo dainna lágiin ahte lea vejolaš gozihit sámi kulturmuittuid hálddašeami dohkálaččat boahtteáiggi guvlui.
Egil Utsi, John Harald Skum, Rita-Alise Porsanger, Tone Finnesen, Åge Nordkild, Randi A. Skum, medlemmene fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap.)
Lávdegotti lahtut, Norgga sámiid riikkasearvvi (NSR) lahtut Egil Utsi, John Harald Skum, Rita-Alise
Jørn Are Gaski, Josef Vedhugnes, Hilde Anita Nyvoll og Per-Ivar Henriksen, medlemmet fra Klar samisk røst (KSR.)
Porsanger, Tone Finnesen, Åge Nordkild ja Randi A. Skum, Bargiidbellodaga sámediggejoavkku (Bb) lahtut Jørn Are Gaski, Josef Vedhugnes, Hilde Anita Nyvoll ja Per-Ivar Henriksen, Čielga sámi jiena lahttu (KSR.)
Jánoš Trosten og medlemmet fra Samer bosatt i sør-Norge (SBS.) Johan Mikkel Sara viser til Sametingets tidligere vedtak i sak 08/04 pkt 4 (sitat):
Jánoš Trosten ja Samer bosatt i sør-Norge (SBS) lahttu Johan Mikkel Sara čujuhit Sámedikki ovdalis mearrádussii áššis 08/04 čuokkis 4 (sitáhta):
" Forvaltningsordningen for samiske kulturminner må ha grunnlag i Menneskerettighetskonvensjonen om sivile og politiske rettigheter av 1966 art. 1, 2 og 27, samt ILO-konvensjonen art. 6, 7, og 15.
Sámi kulturmuittuid hálddašanortnegii galget leat vuođđun Olmmošvuoigatvuođakomišuvnna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid hárrái 1., 2. ja 27. artihkkalat, ja ILO konvenšuvnna 6., 7. ja 15. artihkkalat.
Sametinget mener at det prinsipielt riktige vil være at forvaltningen av samiske kulturminner overføres Sametinget gjennom lovdelegering i kulturminneloven.
Sámediggi oaivvilda ahte prinsihpalaččat lea riekta dat ahte sámi kulturmuittuid hálddašeapmi sirdojuvvo Sámediggái láhkafápmudeami bokte kulturmuitolágas.
Dette medfører at myndigheten fullt overføres Sametinget og at Sametinget ikke kan overprøves av sentralmyndigheten.
Dát mearkkaša dan ahte váldi ollislaččat sirdojuvvo Sámediggái, ja ahte guovddáš eiseválddit eai galgga sáhttit dárkkistit Sámedikki.
Med en slik ordning må imidlertid følge klare geografiske ansvarsområder for hvor Sametinget forvalter kulturminneloven, slik at en unngår en situasjon der en gang for alle må definere hva som er samiske kulturminner.
Dán lágan ortnega fertejit dattetge čuovvut čielga geografálaš ovddasvástádussuorggit movt Sámediggi hálddaša kulturmuitolága, vai garvit dakkár dili ahte muhtun loahpalaččat ferte meroštallat mat sámi kulturmuittut leat.
Avklaring av hvilke områder dette kan være snakk om krever nærmere faglige utredninger og avklaringer. "
Dat ahte makkár surggiin ferte čilget gáibida lagat fágalaš čielggadusaid ja čilgejumiid.
Komiteen vil derfor forvente at en ny modell for fremtidig samisk kulturminneforvaltning må bygge på de prinsipper Sametinget tidligere har vedtatt i sak 08/04.
Danne vuordá lávdegoddi ahte ođđa málle movt sámi kulturmuittuid hálddašit boahtteáiggis ferte huksejuvvot daid prinsihpaid vuođul maid Sámediggi ovdal lea mearridan áššis 08/04.
Komiteen vil særlig understreke det prinsipielle riktige slik arbeidsgruppens Modell 3 drøfter hvor myndighetstildeling til Sametinget skjer direkte i kulturminneloven.
Lávdegoddi áigu erenoamážit deattuhit ahte prinsihpalaččat lea riekta nugo bargojoavkku málles 3 oaivvilduvvo ahte váldi Sámediggái addojuvvo njuolga kulturmuitolágas.
Modellen vil gi Sametinget myndighet til selv å fatte avgjørelser med endelig virkning i samiske kulturminnesaker.
Málle attášii Sámediggái válddi ieš loahpalaččat mearridit sámi kulturmuitoáššiid.
Modellen gir også Sametinget mulighet til å utvikle en egen samisk kulturminneforvaltning, der beslutninger avspeiler samiske verdier og forståelse i prioriteringene og forvaltningen.
Málle addá maiddái Sámediggái vejolašvuođa ovddidit sierra sámi kulturmuitohálddašeami, nu ahte mearrádusat speadjalastet sámi árvvuid ja áddejumi vuoruhemiin ja hálddašeamis.
For samiske kulturminner vil Riksantikvarens myndighet bortfalle.
Riikaantikváras ii galgga leat váldi go guoská sámi kulturmuittuide.
Direktoratet vil likevel kunne opprettholde en rolle som faglig koordinerings-, ressurs- og samarbeidspart for Sametinget.
Direktoráhta sáhttá dattetge bisuhuvvot Sámedikki fágalaš oktiiortnen-, resursa- ja ovttasbargooasálažžan.
Komiteen vil bemerke at Sametinget og Fylkeskommunene bør videreutvikle en felles forvaltningspraksis av samiske kulturminner for å begrense antallet parallelle befaringer hos tiltakshaverne.
Lávdegoddi vuordá ahte Sámediggi ja fylkkagielddat ásahit formalalaš ja geavatlaččat lagaš ovttasbarggu sámi kulturmuittuid hálddašeami oktavuođas. Dan dihte vai geavaheaddjiide eai šattaše nu ollu seammalágan geahčadeamit sámi kulturmuittuid kártema geažil.
Komiteen vil særlig vise til særmerknadene fra AIDs og Sametingets medlemmer i arbeidsgruppen, og vi slutter oss til hvor det siteres (pkt 6.1.1): " Disse medlemmene i arbeidsgruppen mener at det er prinsipielt riktig at samene selv, og dermed Sametinget, skal ha retten til egen historie og kulturarv.
Lávdegoddi háliida erenoamážit čujuhit sierra mearkkašumiide maid bargojoavkku BSD ja Sámedikki ovddasteaddjit leat addán, ja mii guorrasit dasa mas čuožžu (sitáhta):
Dette er et tungtveiende argument for at Sametinget bør gis økt myndighet i kulturminneforvaltningen.
Dát lea lossa ágga manne Sámediggái berrešii addit stuorát válddi kulturmuittuid hálddašeamis.
Økt myndighet og innflytelse til Sametinget i spørsmål som gjelder samene selv er i samsvar med utviklingen ellers i samepolitikken.
Stuorát váldi ja váikkuhanfápmu Sámediggái áššiin mat gusket sámiide alcceseaset dávista muđui sámepolitihka ovdánemiin.)
Disse medlemmene i arbeidsgruppen legger vekt på at Sametinget er en virksomhet som både er et selvstendig, folkevalgt organ og et statlig forvaltningsorgan.
Disse medlemmene i arbeidsgruppen legger vekt på at Sametinget er en virksomhet som både er et selvstendig, folkevalgt organ og et statlig forvaltningsorgan.
Det er også av vesentlig betydning at det er Sametinget, som samenes representative organ, som bør prioritere for samisk kultur, ikke regjeringen.
Det er også av vesentlig betydning at det er Sametinget, som samenes representative organ, som bør prioritere for samisk kultur, ikke regjeringen.
Videre er konsultasjonsretten et sentralt element i forholdet til regjeringen.
Videre er konsultasjonsretten et sentralt element i forholdet til regjeringen.
Disse elementene gjør Sametinget til en spesiell konstruksjon og gjør det vanskelig å velge standardløsninger for Sametingets forhold til regjeringen.
Disse elementene gjør Sametinget til en spesiell konstruksjon og gjør det vanskelig å velge standardløsninger for Sametingets forhold til regjeringen.
Disse medlemmene i arbeidsgruppen er av den oppfatning at Sametingets myndighet på kulturminnefeltet bør hjemles i kulturminneloven.
Disse medlemmene i arbeidsgruppen er av den oppfatning at Sametingets myndighet på kulturminnefeltet bør hjemles i kulturminneloven.
Spørsmål vedrørende samarbeidsplikt for ivaretakelse av en helhetlig kulturminneforvaltning og saksbehandlingsregler bør vurderes nærmere. "
Spørsmål vedrørende samarbeidsplikt for ivaretakelse av en helhetlig kulturminneforvaltning og saksbehandlingsregler bør vurderes nærmere.
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og tilrår Sametinget å vedta følgende:
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovačča:
ŽOppvekst- og utdanningskomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
Bajasšaddan- ja oahppolávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat.
Sametinget viser til at det har vært en egen samisk kulturminneforvaltning siden omorganiseringen av kulturminnevernet i 1990, og til at myndigheten for forvaltning av samiske kulturminner ble delegert Samisk kulturminneråd, oppnevnt av Sametinget, fra 1994.
Sámediggi čujuha dasa ahte lea leamaš sierra sámi kulturmuitohálddašeapmi 1990 kulturmuitosuodjaleami ođđasisorganiserema rájes, ja ahte sámi kulturmuittuid hálddašanváli fápmuduvvui Sámedikki nammadan Sámi kulturmuitoráđđái 1994 rájes.
Videre vises det til at denne myndigheten ved en prøveordning ble lagt til Sametinget i 2001.
Viidáseappot čujuhuvvo dasa ahte dát váldi geahččalanortnega bokte biddjojuvvon Sámediggái 2001.
Sametinget konstaterer at den utviklingen som har skjedd de senere år, både innenfor folkeretten og i forholdet mellom Sametinget og statlige myndigheter, gjør at Sametingets uavhengighet til regjeringen er blitt klarere.
Sámediggi gávnnaha ahte maŋimus jagiid ovdáneapmi, sihke álbmotrievttis ja Sámedikki ja stáhta eiseválddiid gaskavuođas, dagahit ahte Sámedikki sorjjasmeahttunvuohta ráđđehusa ektui lea šaddan čielgaseabbon.
Denne utviklingen krever at Sametinget også mer formelt gjøres uavhengig av regjeringen ved forvaltningen av saksområder som er av særlig betydning for det samiske samfunnet.
Dát ovdáneapmi gáibida ahte Sámediggi maiddái formálalaččat šaddá iehčanas ráđđehusa ektui daid áššesurggiid hálddašeamis mat leat erenoamáš deaŧalaččat sámi álbmogii.
En lovfastsatt myndighet til å forvalte samiske kulturminner vil virkeliggjøre den statlige overordnete samepolitikken der Sametinget skal gis økt innflytelse og avgjørelsesmyndighet i saker som er av spesiell interesse for den samiske befolkningen.
Deaŧalaš prinsihppan deattuhuvvo ahte dan láhkahálddašanválddi maid Sámediggi doaimmaha, lea Stuorradiggi addán.
Behandlingen av saken ble avsluttet 27.09.07 kl. 14.25.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 27.09.07 dii. 14.25.
Sak 38/07 Sametingets jordbruksmelding
Ášši 38/07 Sámedikki eanandoallodiedahus
Politisk nivåMøtedatoSaksnr.
Arkiivaáššenr.. 05/164806 / 25 - 58
Sametingsrådet14.08.07R 110/07 Nærings- og kulturkomiteen12.
Politihkalaš dássi Beaivi Áššenr..
- 14.09.07010/07 Sametingets plenum25.
Sámediggeráđđi 14.08.07 R 110/07 Ealáhus- ja kulturlávdegoddi 12. - 14.09.07 Sámedikki dievasčoahkkin 25. - 28.09.07 38/07
- 28.09.0738/07
I Mildosat
14.08.07SametingsrådetSak R 110/07
14.08.07 Sámediggiráđđi Ášši R 110/07
Sak 39/07 Samefolkets fond - forvaltning
Ášši 39/07 Sámiálbmotfoanda - hálddašeapmi
Politisk nivåMøtedatoSaksnr.
Arkiivaáššenr.. 07/132606 / 25 - 58
Sametingsrådet14.08.07R 109/07 Plan- og finanskomiteen12. - 14.09.07009/07 Sametingets plenum25.
Sámediggeráđđi 14.08.07 R 109/07 Plána- ja finánsalávdegoddi 12. - 14.09.07 009/07 Sámedikki dievasčoahkkin 25. - 28.09.07 39/07
- 28.09.0739/07
I Mildosat
14.08.07SametingsrådetSak R 109/07 SametingetVedtak i sak 30/04 22.09.2006RegjeringenVedtekter for Samefolkets fond
14.08.07 Samediggeráđđi Ášši R 109/07 Sámediggi Ášši 30/04 mearrádus 22.09.2006 Ráđđehus Sámeálbmotfoandda njuolggadusat
Sak 40/07 Ny valgordning til Sametinget - Forslag til lov om endring i lov av 12. juni 1987 nr. 56 om Sametinget og andre samiske rettsforhold (sameloven)
Ášši 40/07 Sámedikki odda válgaortnet - Láhkaevttohus rievdadit geassemánu 12. b. 1987-mannosaš lága nr. 56 Sámedikki ja eará sámi vuoigatvuoaid birra (sámelága)
Politisk nivåMøtedatoSaksnr.
Arkiivaáššenr.. 07/242406 / 25 - 58
Sametingsrådet14.08.07R 098/07 Plan- og finanskomite12. - 14.09.07010/07 Sametingets plenum25. - 28.09.0740/07
Sámediggeráđđi 14.08.07 R 098/07 Plána- ja finánsalávdegoddi 12. - 14.09.07 010/07 Sámedikki dievasčoahkkin 25. - 28.09.07 40/07
Saken påbegynt onsdag 27. september 2007 kl. 14.25
Ášši meannudeapmi álggahuvvui gaskavahkku čakčamánu 27. b. 2007 dii. 14.25
SametingsrådetSak R 098/07 04.04.07Fagutvalget for utredning av Sametingets valgordning
14.08.07 Sámediggeráđđi Ášši 098/07 04.04.07 Fágalávdegoddi mii čielggada Sámedikki válgaortnega
Ny valgordning til Sametinget.
Sámedikki ođđa válgaortnet.