pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ved opprettelsen av Aajege ble ulike former for organisering og eierskap diskutert. Senterets
Go Aajege ásahedje, de digaštalle máŋga organiseren‐ ja oamastanmálle.
primære nedslagsfelt skulle være den geografiske trekanten mellom Meråker, Trollheimen og Engerdal som kalles Rørossamisk område.
Guovddáža váldo doaibmaguovlu galggai leat geográfalaš golmmačiegat mii gohčoduvvo Plassjesámi guovlun, namalassii Muorahká, Trollheimen ja Engerdal.
Sør ‐ Trøndelag fylkeskommune var sterkt inne og det ble ansett som enklere å lage et samarbeid på fylkeskommunenivå enn å involvere 12‐14 kommuner.
Lulli ‐ Trøndelága fylkasuohkan lei hui áŋgirit fárus, ja lei ge álkit bargat fylkasuohkandásis go 12‐14 suohkaniin. Dasa lassin árvvoštalle ahte dáidá leat ávkki
Dessuten ble det vurdert som strategisk å legge Aajege inn som en avdeling under Røros videregående skole slik at skolen / fylkeskommunen kunne ta seg av arbeidsgiver‐ og regnskapsansvar, tilby datasystem osv., mens de ansatte på Aajege kunne fokusere på sine primæroppgaver. Aajege
dáfus buoremus bidjat Aajege oassin Plassje joatkkaskuvlii, vai skuvla / fylkasuohkan váldá badjelasas bargoaddi ‐ ja rehketdoalloovddasvástádusa, dihtorvuogádaga jnv., ja de sáhttet Aajege bargit baicca geavahit eanet návccaid iežaset vuođđobargguide.
holder derfor til på Røros videregående skole der de har lokaler i et kontorlandskap sammen med Røros ressurssenter som blant annet eier videokonferanseutstyret de leier til bruk i fjernundervisning i samisk.
Danin lea ge Aajege Røros joatkkaskuvllas, gos sis leat bargolanjat seamma kanturoasis go Plassje resursaguovddáš, mii earet eará oamasta videokonferánsarusttegiid maid sii láiguhit go galget lágidit gáiddusoahpahusa sámegielas.
Representanter for disse tre samt personer utpekt av Sør ‐ Trøndelag og Hedmark Reinsamelag og Sør‐
Aajege lea ge dasto fylkasuohkana giellaguovddáš man oamsteaddjit leat Lulli ‐ Trøndelága
Trøndelag og Hedmark Saemiej Saervie, utgjør Aajeges styringsgruppe.
Dien golmma ásahusa ovddasteaddjit ja áirras maid Lulli ‐ Trøndelága ja Hedmárkku Boazosámisearvi ja Lulli ‐ Trøndelága ja Hedmárkku Saemiej Saervie válljejit, lea Aajege stivrenjoavku.
I vårt feltarbeid kom det ikke fram noen utfordringer knyttet til eierskapsmodellen.
Min diehtočohkkenmátkkis eat gullan maidege dan birra ahte dákkár oamastanmálle mielddisbuktá makkárge hástalusaid.
Det ble derimot påpekt at det var en fordel ikke å være knyttet for tett opp til kommunen med den økonomiske uforutsigbarheten dette kunne medføre.
Čujuhedje baicca dasa ahte lea vuogas go ii leat nu lagas čanastat suohkanii, danin go dat sáhtášii dahkat eahpesihkkaris ekonomalaš dili. Čujuhuvvui maid dasa ahte suohkana
Det ble også vist til at kommunens representant i varierende grad hadde møtt på møter, noe som hadde ført til at forankringen i kommunen var mindre enn ønskelig.
ovddasteaddji ii boađe buot áiggiid čoahkkimiidda, ja dat maid lea dagahan ahte eai oro hálideamen nu lagas čanastaga suohkanii.
Informantene håpet på endring nå med nytt styre.
Informánttat sávve nuppástusaid dál go ođđa stivra lea válljejuvvon.
Styringsgruppa har et rådgivende ansvar.
Stivrenjoavkkus lea ráđđeaddi ovddasvástádus.
godkjenne årsrapport, regnskap, budsjett og tiltaksplan.
Dat galgá leat veahkkin hábmemin bajitdási strategiijaid, dohkkehit jahkeraporttaid, rehketdoalu, bušeahta ja doaibmaplána.
En del representanter har vært lite engasjerte, eller de har hatt lite kompetanse på feltet.
Muhtun ovddasteddjiin leamaš unnán beroštupmi dien bargui, dahje sis lea leamaš unnán gelbbolašvuohta dien suorggis.
De samiske organisasjonene og Aajege selv har derfor vært sentrale i styringen av faglige retning.
Danin leat ge sámi organisašuvnnat ja Aajege ieš njunnošis doaimma stivremin
Diskusjonene i styringsgruppa ansees likevel som nyttige, og fra et nytt styremedlem fikk vi høre at det å bringe kunnskap og oppmerksomhet om Aajeges arbeid og samiske saker inn i egen organisasjon, vil være viktig framover.
fágalaččat. Liikká lohket sii ahte stivrenjoavkku digaštallamat leat ávkkálaččat, ja okta dain ođđa stivralahtuin logai midjiide ahte su mielas lea dás ovddosguvlui hui dehálaš juohkit dieđuid Aajege doaimmaid birra ja dovddusindahkat sin bargguid, ja fievrredit sámi áššiid iežas organisašuvdnii.
Sammen med selve styringsgruppa møter rektorene fra Brekken skole, Elgå skole, Røros videregående skole samt leder
Stivrenjoavkku čoahkkimiid čuvvot maid Prahke, Elgå ja Røros joatkkaskuvlla rektorat ja Aajege jođiheaddji.
for Aajege. Disse er sentrale institusjoner i forhold til sørsamisk opplæring og sikrer dessuten den regionale forankringen.
Diet skuvllat leat dehálaš institušuvnnat lullisámi oahpahusa oktavuođas, ja nannejit regiuvdnii gullevašvuođa.
Rektorskifter kan imidlertid påvirke drivkraften i denne representasjonen.
Rektoriid molson sáhttá váikkuhit dieid bargguid jođiheapmái.
Aajege opplever organisasjonsformen som smidig, og vi fikk heller ingen negative kommentarer til den fra annet hold.
Aajege mielas lea organiserenvuohki vuogas, ja mii eat ožžon moaitámušaid dasa earáin ge.
9.3 Språksenterets virksomhet
9.3 Giellaguovddáža doaibma
Ved oppstart var Aajege den eneste samiske institusjonen i Røros området og behovet for både
Giellaguovddáža álgoáiggi lei Aajege áidna sámi institušuvdna Plassje guovllus, ja lei hui stuora dárbu gielladoaimmaide ja eará bargguide.
språktiltak og andre typer aktiviteter var stort.
Danin leat ge vuoruhan bargguid mat leat sámi álbmoga várás.
Aktiviteter rettet mot den samiske befolkningen har derfor vært prioritert.
Aajege lea deattuhan ollisvuođa, ja oaivvildit ieža ahte sii leat nákcen ollisvuođas lahkonit lullisámegiela ealáskahttenbargui.
Aajege har lagt vekt på, og mener de har maktet å skape en helhetlig tilnærming til revitaliseringsarbeidet med sørsamisk språk.
mánáidgárddi, vuođđoskuvlla, joatkkaskuvlla ja rávisolbmuid oahpahusa – dainna áigumušain ahte nannet giela ja ásahit báikkiid gos giella geavahuvvo.
De har jobbet fra bunnen av og sett barnehage, grunnskole, videregående og voksenopplæring i sammenheng med det mål for øyet å styrke språket og utvikle språkarenaer.
Aajege doallá lagas oktavuođa Prahka resursaskuvllain gos leat sámegieloahpaheaddjit ja gos maiddái sáhttet fállat gáiddusoahpahusa sámegielas vuođđoskuvladásis.
Aajege har et nært samarbeid med ressursskolen på Brekken som både har egne samiskelever og gir fjernundervisning i samisk på grunnskolenivå.
Aajege lea guhkit áiggi juo lágidan oktasaš giellačoagganemiid dieid ohppiide, gos guovtti giellabargis lea ovddasvástádus praktihkalaččat láhčit daid čoagganemiid, ja skuvlla sámegieloahpaheaddjit leat pedagogalaš sisdoalu ovddasvástideaddjit.
Aajege har i
Čoagganeamit
lang tid arrangert felles språksamlinger for disse elevene der to språkarbeidere har hovedansvaret for den praktiske tilretteleggingen, mens samisklærerne ved skolen er ansvarlige for det pedagogiske opplegget.
nannejit giellabirrasiid oktiigullevašvuođa ja addet mánáide ja nuoraide buriid oktasaš vásáhusaid ja nannejit gullevašvuođa.
Samlingene styrker tilknytningen mellom de språkmiljøene og gir barn og unge gode felles opplevelse, tilhørighet og en språkarena som mange helt mangler til daglig.
Čoagganeamit šadde maid dakkár báikin mii muđui oalát váilu sin beaivválaš eallimis, namalassii báiki gos giella geavahuvvo.
Aajeges tilknytningen til Brekken skole bidrar også i følge informantene til kontinuitet for elevene som etter hvert skal over i videregående opplæring.
Aajege čanastat Prahke skuvlii váikkuha informánttaid mielas maid dasa ahte sámegiela nannen lea ohppiide čađačuovvu maiddái de go jotket joatkkaoahpahussii.
Språksenteret ga tidligere voksenopplæringskurs med mulighet til å ta
Ovdal lávii giellaguovddáš fállat rávisolbmuide oahpahusa man maŋŋil lei vejolaš čađahit eksámena amasgiellaplána mielde joatkkaskuvladásis. Muhto go ohppiid lohku
eksamen etter fremmedspråksplanen for videregående opplæring. Med synkende elevtall i videregående og Sametingets satsing på voksenopplæring, har Aajege nå gått inn i Sametingets femårige voksenopplæringsprogram i samarbeidet med Samisk høgskole.
joatkkaoahpahusas lea njiedjan ja Sámediggi lea mearridan nannet rávisolbmuidoahpahusa, de lea Aajege searvan Sámedikki viđajagi rávisolbmuidoahppoprográmmii, dat lea ovttasbargu Sámi allaskuvllain.
For Aajege har dette vært en givende prosess og de mener den nye modellen for voksenopplæring er en styrke for revitaliseringsarbeidet.
Aajege mielas lea diet leamaš hui ávkkálaš bargu ja sii oaivvildit diet rávisolbmuide oahpahanmálle nanne hui bures giellaealáskahttinbarggu.
Språksenterets erfaring er at kurs på dagtid har bedre effekt enn de kveldstid, men en må likevel tilpasse seg brukernes ønsker og muligheter. Et større fokus på progresjonen i det
Giellaguovddáža vásáhus lea ahte beaivekursset addet eanet ávkki go eahketkursset, muhto sii fertejit liikká heivehit daid olbmuid sávaldagaide ja vejolašvuođaide.
nye voksenopplæringsarbeidet ser ut til å gi bedre resultater.
Ja sii oidnet buoret bohtosiid das go rávisolbmuidoahpahusas deattuhit ovdáneami mannolaga.
Et poeng er at deltakerne selv må jobbe mye med grammatikk og skriftlig arbeid hjemme, mens en på samlingene mest jobber muntlig.
Lea ovdamearkakdihte nu ahte oasseválddit galget ieža bargat ollu grammatihkain ja čálalaš bargguiguin ruovttus, ja čoagganemiin ges hárjehallet eanemusat hupmat.
Aajege har hele tiden vært veldig bevisst på å bare bruke samisk i undervisningssammenheng, selv om norsk lett tar overhånd i kontorlandskapet deres.
Aajege lea čađat hui dihtomielalaččat geavahan sámegiela oahpahusgiellan, vaikko dárogiella hui álkit viggá hávkadit sámegiela sin kanturbáikkis.
Aajeges jobber med utvikling av læremidler som spill og temahefter til bruk i undervisningen.
Aajege bargun lea maid ovddidit oahpponeavvuid nugo splealuid ja fáddágirjjážiid maid oahpahusas sáhttá geavahit.
Senteret har også vært med i utviklingen av en sørsamisk versjon av språklæringsprogrammet Oahpa, og bidrar nå i arbeidet med et sørsamisk ordopprettingsprogram (Divvun), begge deler i samarbeid med Giellatekno, Senter for samisk språkteknologi ved Universitetet i Tromsø.
Oahpa, ja lea maid dál veahkkin ráhkadeamen lullisámegiela sátnejuohkinprográmma (Divvun). Diet guokte barggu doaimmahuvvojit ovttas Romssa universitehta Sámi giellateknologiija guovddážiin, Giellateknoin.
Aktiviteter og prosjektideer løftes fram på et årlig personalseminar i desember / januar i forbindelse med utarbeidelse av budsjett.
Doaimmaid ja prošeaktajurdagiid ovdanbuktet sii bargiidsemináras mii lágiduvvo juohke jagi juovlamánus / ođđajagimánus bušeahttameannudeami oktavuođas.
Dette gir alle en viss frihet til å påvirke senterets virksomhet ved å komme med forslag, noe styringsgruppa og rektorene som møter også kan gjøre.
Doppe lea buohkain vejolašvuohta váikkuhit guovddáža doaimmaide.
Språksenterets innsats preges likevel av overordnete føringer fra Sametinget og fylkeskommunen, uten at dette
Sii sáhttet buktit evttohusaid, dan sáhttá maid
ansees som negativt.
stivrenjoavku ja rektorat dahkat, geat maid čuvvot dien čoahkkima.
Språksenteret mener Handlingsplanen for samisk språk er en rettesnor for arbeidet, men søker å forankre prosjektene i egne behov.
Giellaguovddáš oaivvilda ahte Sámegiela doaibmaplána lea buorre veahkkin bargguin, muhto sii geahččalit prošeavttaid álggahit iežaset dárbbuid vuođul.
Aajege ser på seg selv som en brukerstyrt institusjon som er til å gi den samiske befolkningen i regionen det den har behov for.
Aajege mielas leat sii dakkár institušuvdna maid sii stivrejit geat dan geavahit, ja sii leat ásahuvvon dan váste ahte fállat guovllu sámi álbmogii dan maid sii ohcalit.
I så måte virker det som det samiske kulturbegrepet er strukket lenger ved andre språksentre.
Dan oktavuođas orrot ge sámi kulturdoahpaga geavaheamen miha viidábut go eará giellaguovddážat.
De arrangerer trim og bading en gang i uka og mener dette er viktig for å skape en felles sosial arena.
vuojadeami okte vahkus, ja oaivvildit ahte lea dehálaš ásahit juohkelágan oktasaš deaivvademiid.
I tråd med Ajeges intensjon om å bidra med opplæring i forhold til
Dat sáhttet leat doaimmat nugo giellakursset,
samisk nærig, har de på forespørsel fra reinsamelaget tilbudt datakurs.
eahpeformálalaš hupmanjoavkkut, noaidevuohta, kulturmuittut, niibekursset ja eará.
Mens svært få menn deltar på språkkurs, fikk et nylig gjennomført kurs i skosøm stor oppslutning også fra menn.
Dábálaččat servet hui unnán dievddut kurssiide, muhto gieskat lágidedje sii gámagoarrunkursse, ja dasa serve ollu dievddut maid.
Aajege har dessuten bidratt inn i tilbud på videregående skoles nivå knyttet til design og duedtie.
Aajege lea maid lágidan design‐ ja duodjefálaldaga joatkkaskuvladásis.
Selv om flere av disse tilbudene kan danne gode språkarenaer, blir norsk ofte dominant, men
Vaikko ollu diein fálaldagain leat ge dakkárat gos sáhtášii sámegiela geavahit, de dávjá aŋkke lea dárogiella mii vuoitá, muhto eanas olbmuin livččii duohta dáhttu ealáskahttit lullisámegiela.
Aajege prøver å dra språket mer inn i ulike aktiviteter, som ved å vektlegge samisk terminologi knyttet til aktiviteten.
Aajege geahččala oččodit giela juohkelágan bargamušaide, geahččala deattuhit sámegiel dadjanvugiid mat gullet bargguide.
Dokumentasjon er et annet arbeidsfelt for Aajege.
Aajega bargá maid dokumenterenbargguin. Sii namuhedje prošeavtta mas
Et prosjekt som gikk ut på å kartlegge og dokumentere merkesnitt hos rein ble dratt fram.
kártejedje ja dokumenterejedje sániid mat geavahuvvojit boazomearkkain.
Det krevde et godt samarbeid mellom praktikere i reindriften og en medarbeider fra Aajege som kunne dokumentere skriftlig den tradisjonelle
Dat gáibidii lagas ovttasbarggu boazobargiiguin, ja Aajeges lei bargi gii čálalaččat sáhtii dokumenteret dien árbemáhtu ja árbedieđuid.
Røros kommune har i følge informantene ikke gjort noen stor innsats for å øke den sørsamiske språkkompetansen blant sine ansatte.
Plassje suohkan ii leat informánttaid mielas leamaš nu beare áŋgir nannet iežas bargiid gelbbolašvuođa lullisámegielas.
Selv om kommunen befinner seg utenfor språkforvaltningsområdet, fikk en ansatt person permisjon med lønn for å ta det første voksenopplæringskurset i samarbeid med Samisk høgskole, mens to barnehageansatte ble avvist fordi de ble påmeldt for seint og kurset var fullt.
Vaikko suohkan lea ge olggobealde sámegiela hálddašanguovllu, de oaččui okta bargi virgelobi bálkkáin čuovvut vuosttaš rávisolbmuidkursse mii lágiduvvui ovttas Sámi
Sørsamisk kulturfestival har vært arrangert på Røros siden 2002.
Lullisámi kulturfestivála lea lágiduvvon Plassjes juo 2002 rájes.
knyttet til deltakelse i prosjektgruppa for festivalen der senteret sammen med kultursjef og Rørosmuseet tar mye av det administrative ansvaret.
Aajege bargu dan oktavuođas lea eanas dat ahte leat mielde festivála prošeaktajoavkkus, ja dan barggus doaimmaha guovddáš, kulturhoavda ja Rørosmusea ollu hálddašanbargguid.
Aajege legger også en av samlingene de arrangerer for elever i videregående skole i tilknytning til festivalen, og språket har da kommet mer i fokus enn tidligere.
Aajege láve maid heivehit ovtta giellačoagganeami mii sis lea joatkkaskuvla ohppiiguin festivála áigái, ja de lea giella boahtán eanet guovddážii go ovdal.
Som vi har sett er målgruppa til Aajege brei i den forstand at senteret ønsker å nå ut til hele den samiske befolkningen med tilbud som kan støtte språket og det samiske samfunnet.
Nugo mii leat oaidnán, de lea Aajege ulbmiljoavku hui stuoris, sii hálidit olles dan guovllu sámi álbmoga olahit fálaldagaiguin mat sáhttet doarjut giela ja sámi servodaga.
De fleste
Sii geavahit maid
kursene holdes på Røros, men tilbudene er ofte samlingsbaserte samt at det legges til rette for deltakelse fra hele regionen ved hjelp av videokonferanseutstyr.
videokonferánsarusttegiid, ja dan láhkái láhčet dili nu ahte buohkat olles guovllus ožžot vejolašvuođa searvat.
Inntrykket er at senteret har et godt regionalt fokus som kanskje er styrket via fjernundervisningen og samlinger med deltakere fra hele regionen.
Min jurddagovvadus lea ahte guovddáš bargá hui dihtomielalaččat miehtá iežas doaibmaguovllu, dan barggu nannejit gáiddusoahpahemiin ja čoagganemiiguin gosa čohkkejit olles guovllus oasseválddiid.
Aajege har gjennomført en del evalueringer av tiltak ved hjelp av spørreskjema, men informanter ved språksenteret mener at disse ikke gir nyttig kunnskap.
Aajege lea čađahan muhtun duhtavašvuođaiskandoaimmaid, main leat geavahan jearahallanskovi, muhto giellaguovddáža informánttaid mielas dat eai atte ávkkálaš dieđuid. Go humada ulbmuiguin ja
Muntlige tilbakemeldinger gir mer innsikt, men slike tilbakemeldinger blir ofte ikke tilstrekkelig systematisert.
gulaskuddá njuolga sis, de oažžu miha buoret dieđuid, muhto dávjá diekkár dieđut eai systematiserejuvvo doarvái bures.
Informanten mener at hjelp til å utarbeide gode evalueringsskjema kunne være en god idé.
Informántta oaivvilda ahte livččii buorre jus oččoše veahki hábmet árvvoštallanskovi.
9.4 Finansiering av virksomheten
9.4 Doaimma ruhtadeapmi
Aajege har grunntilskudd fra Sametinget, Fylkeskommunene i Sør ‐ Trøndelag og Hedmark samt fra Røros kommune.
Aajege oažžu vuođđodoarjaga Sámedikkis, Lulli ‐ Trøndelága ja Hedmárkku fylkasuohkaniin ja Plassje suohkanis.
Samlet sett dekker dette 1,5 stillinger mens salg av fjernundervisning besørger tilsvarende stillingshjemmel.
Oktiibuot dat ruhtadit 1,5 virggi, ja gáiddusoapahusa vuovdin buktá dietnasa mii ruhtada
De resterende to stillingene må dekkes med prosjektmidler.
ovtta virggi. Ja de leat vel guokte virggi maid ruhtadit prošeaktadoarjagiiguin.
Slik aktiviteten er organisert i dag er det kun daglig leder som ikke bidrar i fjernundervisningen, ellers spres alles krefter på dette samt ulike prosjektoppgaver inkludert voksenopplæring og annet.
Sin bargu lea organiserejuvvon dál nu ahte lea dušše beaivválaš jođiheaddji gii ii leat mielde gáiddusoahpaheamis, muđui geavahit buohkat diesa bargonávccaid ja nu maiddái eará prošeaktabargguide, rávisolbmuidoahpaheapmái ja eará bargguide.
Begrunnelsen for dette valget er å skape variasjon som kan bidra til synergieffekter.
Ággan dasa manne nie barget, lea ahte bargit besset bargat iešguđetlágan bargguiguin mat ovttas sáhttet addit buoret váikkuhusa go sierranis doaibman.
Ideer fra undervisningen kan danne grunnlag for prosjekt, og undervisning er med på å heve
Fuomášumit maid čohkkejit oahpahusas, sáhttet šaddat prošeaktan, ja oahpahus lea maid veahkkin
språkkompetansen også hos lærerne.
loktemin oahpaheddjiid giellagelbbolašvuođa.
På den annen side kan bli hverdagen springende slik at det blir vanskelig å konsentrere seg om de ulike aspektene.
Muhto nuppebealis; de sáhttá beaivválaš bargodilli šaddat dakkár ahte lea váttis vuodjudit jurdagiid nu ahte bures nagoda buot beliid dain iešguđetlágan bargguin oaidnit.
Aajeges formening er at grunntilskuddet fra Sametinget er viktig for å sikre språksentrene.
Aajege oaivila mielde lea Sámedikki vuođđodoarjja hui dehálaš, dat sihkkarastá giellaguovddážiid doaimma.
Dersom en skulle gå bort fra prinsippet om lik sum til alle språksentre, vil det være helt nødvendig ikke å redusere minimumstilskuddet som alt er svært begrenset.
Jus goassege mearridit rievdadit dan vuogi ahte máksit seamma sturrosaš doarjaga juohke giellaguovddážii, de eai ábut geahpedit unnimusdásidoarjaga, mii juo lea oalle unnán. Čujuhuvvo
Det ble pekt på at opprettelsen av forvaltningsområdet for samisk språk har ført til en voldsom forskjellsbehandling mellom samer.
maid dasa ahte sámegiela hálddašanguovllu ásaheapmi lea dagahan issoras erohusaid dasa movt sápmelaččaiguin guovllus guvlui meannudit.
Videre ble det poengtert at alle språk og regioner må løftes fram like godt, noe som krever at likeverdighet ikke lenger må forstås som lik behandling av samiske språk.
Ja dasto viidáseappot deattuhit ahte buot gielat ja guovllut fertejit seamma dásis arvvosmahttejuvvot.
Utfordringen med dagens prosjektfinansiering er at tidsperspektivet blir for kortsiktig, og prosjektmidlene blir knapt bevilget før tiltaket skal settes i gang.
Dat gáibida ahte seammaárvosašvuođa ii šat sáhte ipmirdit nu ahte buot sámegielaid galgá juste seammaládje meannudit.
Svært begrensede rekrutteringsmuligheter gjør at Aajege ikke kan satse på å utvikle prosjekter uten å vite at en har rett person til jobben.
Hástalusat mat leat dálá prošeaktadoarjagiid geavaheamis, lea ahte lea beare oanehis áigi dan rájea doarjja juolluduvvo dassážii doaibma álggahuvvo.
Dermed reduseres handlingsrommet, samtidig som det blir ekstra viktig å ha en god og fleksibel stab som raskt kan gå
Aajege ii oppanassiige sáhte hutkagoahtit prošeavttaid ovdal go diehtá
inn i ulike typer prosjekter.
ahte gávdná rievttes olbmo dan bargui, danin go lullisámiguovllus lea váttis gávdnat dán suorgái bargiiid.
Aajege har stort sett greie erfaringer med å rapportere til Sametinget i forhold til grunnfinansieringa som språksenter.
Aajege vásáhusat raportabarggus lea ahte lea mannan bures doaimmahit giellaguovddáža vuođđoruhtadeami raporttaid Sámediggái.
De foretrakk imidlertid formen på rapporteringen noen år tilbake da de fikk et oppsett på hva årsrapport og regnskap skulle inneholde og så fikk formulere seg ut fra dette.
Muhto sii liikojedje buorebut dan raportamállii mii ovdal lei, go ožžo skoviid maidda lei juo merkejuvvon maid jahkeraporta ja rehketdoallu galgá sisttisdoallat, ja de besset ieža dan mielde čállit raportta.
Rapporteringen er nå blitt mer standardisert slik at innholdet i årsrapporten må oversettes inn i formularet.
Dál leat šaddan eanet standárda raportavuogit, mat gáibidit ahte jahkeraportta sisdoallu ferte heivehuvvot nu ahte juste heive skoviide.
I år var skjema for rapportering kommet i brevs form, noe som virket besynderlig i dages
Dán jagi ožžo sii skovi reiven, ja dat lea ártet dálá digitaliserejuvvon máilmmis.
Aajeges plassering under Røros videregående skole byr på visse regnskapstekniske utfordringer.
Dat ahte Aajege sajádat lea Røros joatkkaskuvllas, mielddisbuktá vissis hástalusaid rehketdoalu dáfus.
Som avdeling ved videregående skole, blir deres regnskap revisorbehandlet via Fylkeskommunen i Sør‐ Trøndelag.
Go sii leat joatkkaskuvlla ossodat, de lea Lulli ‐ Trøndelága Fylkasuohkan mii doaimmaha sin
Da Sametinget ofte har nye saksbehandlere, medfører dette en nærmest årlig diskusjon for å få klarert at regnskapet er skikkelig revisorbehandlet.
rehketdoalu revisorbarggu. Sámedikkis leat hui dávjá ođđa áššemeannudeaddjit, ja dat dagaha ahte sii measta juo juohke jagi šaddet digaštallat ovdal ožžot ipmárdusa das ahte rehketdoallu lea leamaš dohkálaš revisormeannudeamis.
9.5 Samarbeid og kommunikasjon
9.5 Ovttasbargu ja gulahallan
Vi har sett at særlig samarbeidet med Sør ‐ Trøndelag fylke og Brekken skole har vært viktig for utviklingen og aktiviteten ved Aajege.
Mii leat oaidnán ahte ovttasbargu Lulli ‐ Trøndelága fylkkain ja eandalii Prahke skuvllain lea leamaš
Også utover skolesektoren synes kontakten mot kommunen bedre i forhold til ytre etater enn til sentraladministrasjonen og politisk nivå.
Oktavuohta eará suohkanossodagaiguin go skuvlaossodagain orro maid buoret go oktavuohta guovddášhálddahusain ja politihkalaš dásiin.
Fra kommuneinformant ble det vist til at Aajege ville kunne bistå med oversetting ved behov, og at kommunikasjonen med senteret ergod.
Suohkaninformánta muitala ahte Aajege sáhttá dárbbu mielde veahkehit jorgalanbargguiin, ja ahte sii gulahallet bures guovddážiin.
Fra språksenterets side ble kommunen oppfattet som lite engasjert i senterets arbeid.
Muhto giellaguovddáža mielas ii leat suohkan nu beare áŋgir čuovvut guovddáža bargguid.
Aajege har gode erfaringer med et utvidet samarbeid mot samiske kompetanseinstitusjoner som Samisk høyskole og Senter for samisk språkteknologi ved Universitetet i Tromsø.
Aajeges leat buorit vásáhusat ovttasbargguin mat sis leat sámi gelbbolašvuođainstitušuvnnaiguin, nugo Sámi allaskuvllain ja Romssa universitehta Sámi giellateknologiija guovddážiin. Lullisámegiela
Samarbeidet omkring sørsamisk språk er også styrket ved at en på svensk side har fått en søsterorganisasjon med Samisk språkcentrum i Østersund.
ovttasbargu lea maid nannejuvvon go ruoŧabeallái, Luvlieluspie gávpogii lea ásahuvon sullasaš Sámi giellaguovddáš.
Disse to institusjonene og Gïelem nastedh på Snåsa har dannet et
Diet guokte institušuvnna ja Gïelem nastedh Snoases leat ásahan fágalaš giellafierpmádaga.
eget faglig språknettverk. Det at hele 8 av 10 innlegg på nettverkssamlingen i fjor ble holdt på sørsamisk var et stort bevis på at revitaliseringsprosessen har gjort store framskritt.
Ja go diibmá ledje fierpmádatčoagganeamis olles 8 sátnevuoru 10 sátnevuorus lullisámegillii, de dat čájeha ahte giela ealáskahttin lea earenoamáš bures ovdánan.
Aajege var med på å initiere nettverksmøtene for samiske språksentre og deltar på disse.
Aajege lei mielde oččodeamen sámi giellaguovddážiidda fierpmádatčoahkkimiid, ja searvá ge daidda.
Møtene gir et fint forum til å bli kjent og utveksle tanker og ideer.
Čoahkkimat leat buorit danin go doppe beassá oahpásnuvvat ja lonohallat jurdagiid ja fuomášumiid.
Møtene er også en arena der Sametinget kan få kunnskaper om hva språksentrene driver med, men det etterlyses en sterkere tilstedeværelse fra Sametingets side.
Čoahkkimiin livččii maid Sámedikkis vejolašvuohta gullat maid giellaguovddážat barget, muhto sii váillahit viššalit searvama Sámedikkis.
Det vurderes som ønskelig at Sametinget er mer aktiv og at møtene ville kunne bli
Sii árvvoštallet ahte Sámediggi livččii eanet fárus ja čoahkkimat šattaše buorebut jus livččii veaháš čavgadit rámma man siskkobealde daid lágidit.
mer fruktbare om de fikk en litt fastere form.
Muđui sii oaivvildit ahte oktavuohta Sámedikkiin lea dohkálaš.
Ellers beskrives kontakten med Sametinget som brukbar.
Sámediggi lea guhkkin eret Plassjes ja dan guovllus ii leat oktage báikkálaš ovddasteaddji.
Sametinget befinner seg langt fra Røros og har ingen stedlig representant i området.
Muhto Sámedikkis barget moadde lullisápmelačča geat leat dehálaš oktavuođačanastat giellaguovddážii, ábaida de go galget hálddašanhoiddus gávdnat rievttes olbmo,
Det er imidlertid et par sørsamer ansatt i Sametinget som gir senteret et viktig bindeledd, ikke minst i forhold til å finne fram i et forvaltningssystem som kan være nokså vanskelig å manøvrere i.
mii sáhttá leat oalle váttis bargu.
Fylkesmannen i Nordland er for tiden i en prosess med å tildele ulike språksentre og ressursskoler i sørsamisk område ulike roller.
Nordlándda Fylkamánne lea dál bargamin juohkit lullisámi guovllu giellaguovddážiidda ja resursaskuvllaide iešguđetlágan rollaid.
Dette opplever språksenteret som utfordrende for eget språkarbeid i Rørosregionen da de mener de alt har opparbeidet et godt og helhetlig opplegg.
Dat lea giellaguovddáža mielas hástaleaddji sin iežaset giellabargui Plassjeguovllus, gos sii iežaset mielas leat juo huksen buori ja ollislaš fálaldagaid.
Senteret mener de
Guovddáš oaivvilda ahte sii nákcejit oktilastit iešguđet beliid ja dásiid sámegieloahpaheamis.
knytter de ulike aspektene og nivåene av samiskopplæringa sammen.
Sámegielaid doaibmaplánas.
9.6 Mål og effekter av virksomheten
9.6 Doaimma ulbmil ja beaktu
Sametingets mål med språksentrene er at de skal bidra til at samisk språk høres og synes i deres virkeområde.
Sámedikki ulbmil giellaguovddážiiguin lea ahte dat galget leat veahkkin oažžut sámegiela gullot ja oidnot daid doaibmaguovlluin.
Som ved andre sentre er det også i Rørosregionen vanskelig å skille virkningen av ulike tiltak og prosjekter fra hverandre, men språksenteret mener å ha spilt en betydelig rolle for å styrke
Nugo eará guovddážiin ge, de lea maiddái Plassjeguovllus váttis earuhit juste makkár ávki iešguđetge doaimmas ja prošeavttas lea, muhto giellaguovddáža oaivil lea ahte sii leat bargan mearkkašahtti barggu sámegiela nannema oktavuođas.
det samiske språket. Språksamlingene har gitt unge i hele regionen en felles språkarena samtidig som de sørsamiske språkmiljøene ved Aajege og Brekken skole har utviklet tett kontakt.
skuvlla giellabirrasat ovddidan lagas oktavuođa.
Senteret opplever helheten de har skapt som det viktigste de har fått til.
Guovddáža mielas lea ollisvuohta sin doaimmain dat deháleamos maid sii leat ožžon áigái.
Fra den mer operative delen av helse‐ og omsorgssektoren fikk vi også høre at Aajege har en stor betydning i forhold til samisk språk og kultur og at de vil ta kontakt med Aajege om de får samiske brukere på sykehjemmet.
Muđui gulaimet dearvvašvuođa‐ ja fuolahussuorggi operatiiva oasis ahte sin mielas lea Aajege mearkkašan ollu sámegillii ja sámi kultuvrii, ja ahte sii áigot váldit giellaguovddážiin oktavuođa jus buhcciidsiidii bohtet sámegielat pasieanttat.
Aajeges arbeid ble vurdert som godt og systematisk også fra
Kultursuorgi árvvoštallá Aajege barggu buorren ja systemáhtalažžan, muhto čujuhit dasa man rašši giellabargu lea danin go leat nu moattes mat barget
Likevel forblir Aajege noe adskilt og ukjent for Rørossamfunnet.
Liikká lea Aajege veajáš dego doaresbealde ja amas Plassjeservodahkii.
Til tross for mange fordeler med lokaliseringen av Ajege, gjør denne at senteret blir usynlig for andre enn de som tilhører videregående skole eller har kjennskap til senteret via det samiske miljøet.
Vaikko vel lea ge máŋgga dáfus buorre leahket dan báikkis gos Aajege dál lea, de lea aŋkke nu ahte guovddáš ii leat beare oidnosis earáide go sidjiide geat gullet joatkkaskuvlii dahje geat guovddážii leat oahpásnuvvan báikki sámi birrasis.
Samisk skilting forsvinner lett innad i bygningskomplekset, selv om dette i seg selv er positivt i en kommune der det samiske
Sámegiel galbbat eai leat beare oidnosis visttis, vaikko iešalddis dat ahte gávdnojit galbbat sámegillii lea buore dakkár suohkanis gos sámegiella lea leamaš áibbas čihkosis.
har vært helt usynliggjort.
Suohkan gal
Oppdraget er gitt fylkesmannen av Fornyings‐, administrasjons‐ og kirkedepartementet som ett av tiltakene i
ii vel ge gease sámi leavgga leavgastolpui guovvamánu 6. beaivvi, leavga libarda dušše Prahka skuvllas ja kulturviesus.
fra på Brekken skole og på kulturhuset. En stor utfordring for Aajege framover er å få fortgang i planene om et samisk flerbrukshus.
Aajeges lea okta stuora hástalus dás ovddosgulvui, namalassii hoahpuhit oažžut gárvvisin sámiviesu plánaid, dat viessu galggašii šaddat dakkár báikin gos juohkelága sámi dilálašvuođat galget sáhttet leat.
Dette vil synliggjøre den samiske tilstedeværelsen på Røros og gi en større arena for ulike aktiviteter.
Dat oainnusindagašii sámiid leahkima Plassjes ja lážášii saji ollu iešguđetlágan doaimmaide.
Fra kommunens side er det nå interesse for dette arbeidet, så det blir spennende å se hvorvidt finansiering og lokalisering kommer på plass, og hvordan Aajeges rolle blir i tilknytning til dette.
Suohkan lea dál gidden beroštumi die bargui, ja šaddá ge gelddolaš oaidnit movt nagodit dan ruhtadit ja gávdnat gosa dan galgá ásahit, ja makkár rolla Aajege oažžu dan
9.7 Vurdering
9.7 Árvvoštallan
Etter vår mening synes Aajege å ha funnet en organisasjonsform som underbygger dets virksomhet og som balanserer hensynet til de samiske brukergruppene og det offentlige.
Min mielas lea Aajege organiserejuvvon hui vuogas lági mielde, mii nanne sin doaibmavuođu ja láhčá dili nu ahte sáhttá seamma ollu bálvalit sámi olmmošjoavkkuid ja almmolaš ásahusaid.
Samarbeidet med kommunen kunne med fordel styrkes, slik at samiske perspektiv kunne fått en større plass og blitt bedre integrert i
Guovddáš lea fylkasuohkana giellaguovddáš, muhto das lea oalle muddui regionála doaibma, danin go dan oamastit
kommunens virksomhet.
Ovttasbargu suohkaniin sáhtášii áinnas nannejuvvot, vai sámivuohta oččošii eanet saji ja boađášii eanet oidnosii suohkana doaimmain.
Likevel kan det synes som om fylkeskommunalt eierskap, gitt omstendighetene, kan ha gitt språksentret et videre handlingsrom også innad i kommunen.
Muhto sáhttá gal maid leat nu ahte go gearddi lea fylkasuohkan mii oamasta giellaguovddáža nugo dat dál lea, de dat sáhttá guovddážii láhčán doaibmanvejolašvuođaid maiddái suohkana siskkobealde.
En styrke i Ajeges arbeid er at sentret har utviklet et veldig godt og nært samarbeid mot opplæringssektoren, både innad på Røros videregående skole og med Brekken ressursskole.
Ajege barggu nanu bealli lea ahte leat huksen hui buori ja lagas ovttasbarggu oahpahussuorgái, sihke siskkáldasat Røros joatkkaskuvlii ja maiddái Prahke resursaskuvlii.
Når rektorene ved disse skolene nå trer ut av sine stillinger, er det et problem at samarbeidet i liten grad er forankret i kommunen eller fylkeskommunens virksomhet. Et tegn på dette er at interesse eller
Muhto go dien guovtti skuvlla rektorat dál heaitiba iežaska virggiin, de šaddá váttisvuohtan dat go ovttasbargu lea nu unnán ruohtasnuvvan suohkana dahje fylkasuohkana doaimmaide.
kompetanse innen samisk språk og kultur ikke ble nevnt i kommunens utlysning av rektorstillingene.
Dan oaidná ovdamearkkadihte das go suohkan ii oppanassiige namuhan sámi beroštumi dahje gelbbolašvuođa sámegielas ja kultuvrras go almmuhii rektorvirggiid.
Dette har allerede ført til en del konflikter knyttet til oppfatningen av samiske behov og rettigheter.
Dat lea juo dagahan riidduid, dan ektui makkár ipmárdus lea sámi dárbbuid
Gitt språksituasjonen i språksentrets virkeområde synes det å være klokt å sikre kulturelle
ja vuoigatvuođaid hárrái. Mii fertet dušše sávvat ahte giellaguovddáš ovttasbargguin Prahke skuvllain sáhttá nannet dien ipmárdusa, vai diet buorre ovttasbargu ja buorre sámegieloahpahusa lágideapmi maid sii ovttas doaimmahit vuođđoskuvllas ain bisošii.
arrangement som grunnlag også for språklig arbeid.
Go geahččá dan gielladillái mii giellaguovddáža doaibmaguovllus lea, de lea ge jierpmálaš geavahit kulturdoaluid vuođđun giellabargguide.
Selv om konflikter knyttet til språksentrets tilstedeværelse synes å være fraværende, er det viktig at det jobbes aktivt for at sentret ikke blir for sterkt assosiert med reinsamelaget da dette kan virke ekskluderende på potensielle brukere som ikke lenger har sterk tilknytning til reindrift og som derfor i særlig grad har behov for språk som en forankring for sin samiske identitet.
Vaikko vel ii leat ge vuosteháhku dasa ahte giellaguovddáš lea doppe gos lea, de lea aŋkke dehálaš bargat hui áŋgirit dan beale ahte giellaguovddáš ii nu bearehaga čana iežas boazosámi searvái, go de gal sáhttá duvdit eret eará olbmuid geat soaittáše
Arbeidet rettet mot opplæringssektoren virker helhetlig, langsiktig og gjennomtenkt og bør
hálidit geavahit giellaguovddáža, dakkáriid geain alddineaset ii leat šat nu lagas čanastat boazodollui, ja geat dasto earenoamážit dárbbašit giela masa huksejit iežaset sámi identitehta.
videreføres i noenlunde samme form som i dag.
Bargu mii doaimmahuvvo oahpahussuorggis, orro leamen hui oktilas doaibma mii leat guhkes áigái plánejuvvon ja dárkilit smihttojuvon, ja dan gal berrejit joatkkit sullii seammaládje go dál dahket.
Når det gjelder andre tiltak, er det både en styrke og en svakhet at språksentret prøver å favne veldig vidt.
Mii guoská guovddáža eará doaimmaide, de geahččala giellaguovddáš fátmmastit hui viidát, ja dat sáhttá čájehit nanusvuođa, muhto seammás maid headjuvuođa.
Alle tiltakene er som de selv sier viktige og relevante, men det er en utfordring at spredning i type tiltak kan begrense kvaliteten.
Buot doaimmat leat diehttelas dehálaččat,
Samtidig er nettopp bredden med på å styrke sentrets evne til å møte brukergrupper og involvere flere i språkrevitaliseringen.
nugo sii ieža lohket ge, muhto go leat nu viiddis ja máŋggalágan doaimmat, de sáhttá geavvat nu ahte olluvuohta čuohcá buorrevuhtii.
Et noe større rolleavklaring mellom de ansatte vil kunne styrke hver enkelt medarbeiders innsats..
Veahá čielgasit bargojuohkin veajášii nannet juohke eaŋkil bargi doaimmaid.
Her vil en mer langsiktig finansiering også kunne bidra til en mindre
Eanet guhkesáiggi ruhtadeapmi sáhtášii maid veahkehit staiggiidahttet bargiid bargat iežaset beaivválaš bargguid, ja addit sidjiide vejolašvuođa buorebut čalmmustahttet bargguid mat
springende hverdag for de ansatte, og et mer fokusert arbeid som likevel kan beholde en bredde som gir senteret bredlegitimitet utad.
liikká doaimmaše dan viidodagas maid giellaguovddáš hálida.
10.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret
10.1 Duogáš dasa manne giellaguovddáš ásahuvvui
Alta er en bykommune med et stort distriktsomland utover fjorden der den sjøsamiske kulturen tradisjonelt har stått sterkt.
Áltá lea gávpotsuohkan gos olbmot ásset hui viidát vuotnagáttiin gos mearrasámi kultuvra áiggiid čađa lea leamaš hui nanus.
Alta har også samer med reindriftskulturell bakgrunn, og ikke minst er det mange samer fra indre Finnmark som har flyttet til Alta som en del av urbaniseringstrenden (Sørli og Broderstad, 2011).
Álttás orrot maid boazosápmelaččat, ja leat maid ollu Sis ‐ Finnmárkku sápmelaččat geat leat fárren Áltái, sii leat čuvvon stuorátbáikkiidefárren báru (Sørli ja Broderstad, 2011).
Alta har blitt en kommune der samisk språk og kultur er akseptert, men hvor
Álttá suohkanis leat dohkkehišgoahtán sámegiela ja kultuvrra, muhto Áltá lea maid guovlu gos
særlig den sjøsamiske befolkningen har mistet sitt språk gjennom fornorskningsperioden.
mearrasámit leat dáruiduhttináigodagas massán giela.
Norsk er derfor dagligspråket for de aller fleste samer i Alta.
Danin lea ge dárogiella eanas Álttá sápmelaččaid váldogiella.
Som en kommune utenfor forvaltningsområdet for samisk språk, har kommunen få forpliktelser (foruten i opplæringssektoren) til å etablere språkarenaer.
Suohkan ii dovdda beare garra geatnegasvuođa ásahit báikkiid gos sámegiella gullošii (earret oahpahussuorggis), danin go lea olggobeale sámegiela hálddašanguovllu suohkan.
I 2006 ble det tatt et initiativ til å kjøre et forprosjekt som skulle utrede grunnlaget for etablering av et språksenter, aktuell selskapsform og innhold.
2006:s fuobmái Álttá Sámiid Searvi – NSR báikkálaš searvi, álggahit ovdaprošeavtta man ulbmil lei suokkardit livččii go vejolaš ásahit giellaguovddáža, ja movt dan galggašii organiseret ja makkár sisdoallu das galggašii leat.
Initiativet til ble tatt av Alta sameforening – lokallag av NSR, og en må kunne si at dette var en politikk som var initiert av Sametinget og NSR som da satt med makta.
Ja sáhttá gal dadjat ahte die lei politihkka mii lei vuolggahuvvon Sámedikkis ja NSR:s, mii dalle stivrii Sámedikki.
Språksentre ble sett på som et viktig redskap for
Giellaguovddážat adnojit dehálaš reaidun sámegiela
revitalisering av samisk språk i områder utenfor forvaltningsområdet som var blitt sterkt fornorska.
ealáskahttenbargguin olggobealde sámegiela hálddašanguovllu, mat leat gillán garra dáruiduhttima.
Språksenteret etablerte seg i leide lokaler på Álttá Siida AS, et samisk kulturhus som blant annet huser samisk barnehage og er eid av Alta sameforening.
Giellaguovddáš ásahuvvui ja láigudii lanjaid Álttá Siiddas, mii lea sámi kulturviessu gos earet eará lea sámi mánáidgárdi, mii lea Álttá Sámiid Searvvi mánáidgárdi.
Senteret er forholdsvis sentralt plassert, ikke i handelssenteret «cityš, men nær opp til Høgskolen i Finnmark, Alta videregående skole og ungdomsskolene.
Giellaguovddáš lea oalle guovddážis Álttás, vaikko ii leat ge jur «cityš gávppašanbáikkis, muhto lea Finnmárkku Allaskuvlla, Álttá joatkkaskuvlla ja nuoraidskuvlla lahka.
Siidaen har gode lokaler for duodji, grovkjøkken for matlaging og tilgang til forsamlingslokaler.
Siiddas leat buorit duodjelanjat, stuora gievkkan gos bures čáhká borramušaid ráhkadit ja čoakkalmaslanjat.
Senteret er i et miljø der samisk språk brukes kontinuerlig.
Guovddáš lea dakkár birrasis gos áivve sámegiela
det ingen rene samiske institusjoner i kommunen, men den statlige Reindriftsforvaltningen har sitt hovedkontor i Alta, og Sametinget har et lite lokalkontor med to ansatte.
hupmet. Earret dien báikki, de ii gávdno oktage eará buhtis sámi institušuvdna suohkanis, doppe lea dušše stáhta Boazodoallohálddahusa váldokantuvra ja Sámedikki báikkálaš kantuvra gos leat guokte bargi.
Det undervises i samisk på nesten alle kommunens 19 skoler, og med mer enn 300 elever (4 % som får samiskundervisning, gjør dette Alta til en av landets største samekommuner på opplæringsområdet.
Sámegiella oahpahuvvo goasii buot suohkana 19 skuvllas, leat badjel 300 oahppi (4 % geain lea sámegiella fágan skuvllas, ja dien dáfus lea ge Áltá stuorámus sámi suohkan olles riikkas oahpahussuorggis.
En egen samisk klasse hvor all undervisning foregår på samisk ble opprettet i 2009.
2009:s ásahuvvui sierra sámi luohkká gos buot oahpahus lea sámegillii.
Etableringen av språksenteret var del av en større samisk institusjonsbygging i Alta hvor det i 2005 ble bygget et helt nytt hus med Alta sameforening som eier.
Giellaguovddáža ásaheapmi lei oassi stuorát sámi institušuvdnahuksemis Álttás. 2005:s huksejuvvui dohko áibbas ođđa visti maid Álttá Sámiid Searvi oamasta.
Kulturhuset Álttá Siida, den samiske barnehagen og språksenteret ble organisert som separate aksjeselskap, da det var ulike formål og eierinteresser inne.
Kulturviessu Álttá Siida, sámi mánáidgárdi ja giellaguovddáš leat guhtege organiserejuvvon sierra oasussearvin, danin go dain ledje iešguđetlágan ulbmilat ja oamasteaddjiberoštumit.
En forutsetning for støtte fra Sametinget til språksenteret, var at kommunen kom med på eiersiden.
Sámediggi bijai iežas ruhtadoarjaga juohkimii eaktun ahte suohkan maid searvá oamasteaddjin.
Kommunen var imidlertid ikke interessert i å stå som en hovedeier, og det ble
Muhto suohkan gal ii hálidan searvat
etablert et aksjeselskap hvor sameforeningen eier 67 % og Alta kommune 33 %.
váldooamasteaddjin, ja dasto ásahuvvui oasussearvi mas Sámiid Searvi oamasta 67% ossosiin ja Álttá suohkan 33 %.
Andre grupperinger ble tilbudt aksjer, men det var ingen som var interessert.
Maiddái earáide geahččaledje vuovdalit ossosiid, muhto ii oktage čájehan beroštumi.
Grunnen til at aksjeselskap ble valgt som organisasjonsform, ligger i følge informanter i at den ble ansett for å være fristilt, og kanskje mer nøytral i forhold til andre former.
Ággan dasa manne válljejedje doaimma organiseret oasussearvin, lea informánttaid dieđuid mielde dat ahte de besset eanet friddja bargat, ja vejolaččat maid eambbo neutrála eará oamastanmálliid ektui.
Det var viktig å skille språksenterets virksomhet fra de andre aktivitetene sameforeningen var involvert i.
Lea hui dehálaš sirret giellaguovddáža doaimmaid dain eará doaimmain main Sámiid Searvi lea mielde.
Det ble etablert et styre på fem personer der sameforeninga utpeker 3 representanter inklusive
Sámiid Searvi nammada 3 stivralahtu geaid gaskkas lea jođiheaddji ja Álttá suohkan vállje guokte áirasa, ovtta politihkalaš dásis ja nuppi hálddahusas.
styreleder, og Alta kommune to representanter, en fra politisk nivå og en fra administrasjonen. I vedtektene står det at senteret skal være en politisk uavhengig enhet med formål å fremme, styrke og bevare samisk språk og kultur, primært i Alta kommune.
Njuolggadusain daddjo ahte guovddáš galgá leat politihkalaččat sorjjasmeahttun ovttadat, man ulbmil galgá leat ovddidit, nannet ja suodjalit sámegiela ja sámi kultuvrra, ovddemustá Álttá
Synliggjøring av områdets sjøsamiske historie og lokale samiske tradisjoner skal være sentralt.
suohkanis. Guovddášdoaibman galgá leat oainnusindahkat mearrasámi historjjá ja báikkalaš sámi árbevieruid.
Det fremkommer ulike oppfatninger om styrets politiske rolle og selskapsformen med AS der et politisk parti er majoritetseier.
Olbmuin leat máŋggalágan oaivilat dasa makkár politihkalaš rolla stivrras lea, ja maiddái dasa go doaibma lea vuođđuduvvon oasussearvin man váldooamasteaddji lea politihkalaš bellodat.
Styreleder er utpekt av NSR, men er ikke (lenger) medlem av partiet, og har hatt fokus på at selskapet skal drives på språklig og kulturelt grunnlag, ikke politisk.
Stivrra jođiheaddji lea NSR válljen, muhto son ii leat (šat) bellodaga miellahttu, ja son bargá dan badjelii ahte doaimma vuođđun galget leat giellabarggut ja kultuvrralaš doaimmat, ii ge politihkka.
Dette kan være utfordrende, også sett i lys av
Dat lea hástaleaddji, maiddái go geahččá movt politihkalaš fápmu molsašuvai Sámedikkis 2007:s.
skiftende politiske maktforhold i Sametinget fra 2007. I Sametingets institusjonsmelding (2008) blir språksenteret viet spesiell oppmerksomhet med et ønske om robustgjøring ved sammenslåing med andre samiske institusjoner (Álttá Siida og den samiske barnehagen), og endring av selskapsform til stiftelse hvor Sametinget kan komme inn på eiersiden.
Sámedikki Institušuvdnadieđáhusas (2008) giddejit giellaguovddážiidda earenoamáš fuomášumi, ja dáhttot daid laktit eará sámi institušuvnnaide vai šaddet nannoseappot (Álttá Siida ja sámi mánáidgárdi), ja rievdadit oamastanmálle vuođđudussan masa Sámediggi galgá beassat oamasteaddjin.
Språksenteret fikk midler til å vurdere en slik robustgjøring, men dette har ikke ført til organisasjonsmessige endringer.
Giellaguovddáš oaččui doarjaga čađahit diekkár guorahallama, muhto dat ii leat mielddisbuktán ahte leat organisenmálle rievdadan.
Robustgjøringen har mer gått over til å bli en strategi mot regionalisering der senteret ønsker å styrker sitt grunnlag ved å
Nanosmáhttenbargun leat baicca válljen doaimmaid viidideami regionála dássái. Guovddáš hálida nannet iežas vuođu dakko bokte ahte ásahit
utvide aktiviteten regionalt.
doaimmaid miehtá regiovnna.
Alta kommune oppleves som en passiv eier.
Álttá suohkan vásihuvvo passiiva oamasteaddjin.
Dette skyldes i følge kommuneinformant at kommunen ikke har hatt en helhetlig holdning til sitt eierskap.
Dat vuolgá suohkaninformántta oaivila mielde das go suohkan ii dovdda oalát ahte sii oamastit sin fidnu.
Dette gjelder ikke bare språksenteret, men også en rekke andre selskaper der kommunen har interesser.
Dat ii guoskka dušše giellaguovddážii, muhto ollu eará fitnodagaide main suohkan lea berošteaddji.
Kommunen ønsker å ta et helhetlig grep om disse forholdene ved å gjennomgå sine eierdisposisjoner.
Suohkan áigu dál ollislaččat geahčadit dieid dilálašvuođaid, ahte movt suohkana oamastanhoiddut duođai leat.
Administrasjonen har primær skjøttet kontakten mot språksenteret og forankringen hos politisk nivå har vært svak. Etter regimeskiftet
Hálddahus dat lea mii lea doalahan giellaguovddážiin oktavuođa, muhto oktavuohta lea unnán ruohtasnuvvan politihkalaš
høsten 2011 har politisk nivå gått ut og signalisert et større engasjement, men dette har foreløpig ikke blitt mer konkretisert.
dássái. Maŋŋel 2011 čavčča válgga, go bođii eará politihkalaš stivra, de leat politihkkárat dieđihan ahte sii áigot áŋgireappot bargat, muhto dán rádjái eai leat vuos oaidnán makkár ge konkrehtalaš bohtosiid diein ságain.
10.3 Språksenterets virksomhet
10.3 Giellaguovddáža doaibma
Da språksenteret ble opprettet hadde sameforeningen kjørt språkkurs i Alta, og det ble gjort en avtale om at kursansvaret skulle overføres til språksenteret.
Ovdal go giellaguovddáš ásahuvvui, de lávii Sámiid Searvi doallat giellakurssiid Álttás, ja go giellaguovddáš álggahuvvui de šihtte sirdit buot kurseovddasvástádusa dohko.
Kurset har hatt fire nivåer,
Kursset ledje
der deltakerne etter nivå 4 kan gå opp som privatist til eksamen på videregående skole C ‐ språk.
Kursses leat njeallje ceahki, go leat čađahan buot 4 ceahki, de sáhttet studeanttat dieđihit eksámenii joatkkaskuvladásis C ‐ gielas.
Fra 2009 har senteret også arrangert lese‐ og skrivekurs for samisktalende.
2009 rájes lea guovddáš maid lágidan lohkan ‐ ja čállinkurssiid sámegielagiidda.
Samme år fikk senteret tilbud om å være med i et pilotprosjekt for å prøve ut Samisk høgskoles opplegg for et 5‐årig voksenopplæringsprogram.
Seamma jagi oaččui guovddáš fálaldaga searvat pilohttaprošektii, geahččalit Sámi allaskuvlla 5‐jagi oahppoprográmma mii lea rávisolbmuid váste.
Dette var svært vellykket og ble videreført i to SAAL1 og ett SAAL2‐kurs.
Dat lihkostuvai earenoamáš bures ja sii jotke dasto guvttiin SAAL1 kurssiin ja ovttain SAAL2‐kurssiin.
Oppslutningen har vært svært stor hvor mange måtte avvises pga. begrenset plass.
beroštupmi ahte eai leat sáhttán buohkaid váldit mielde go ii leamaš sadji.
Kursene har vært kjørt på kveldstid torsdag / fredag og lørdag dagtid hver tredje uke. Tidspunktet er tilrettelagt
Kursset leat lágiduvvon eahkeskursen juohke goalmmát vahku duorastaga / bearjadaga ja beaivekursen juohke goalmmát lávvordaga.
deltakerne som ikke har mulighet til permisjon med lønn fra arbeidsgiver.
Áigi lea heivehuvvon maiddái sidjiide geain ii leat vejolašvuohta oažžut bálkkáin friddja barggus.
Kursene anses som et stort og viktig løft, og med større kapasitet hadde det vært etterspørsel nok for å kjøre flere.
Kursset leat sin mielas dehálaš lávki ovddos, ja jus livččii eanet kapasitehta, de sáhtáše vel eanet olbmuide lágidit kurssiid, dasgo olbmot jearahit kurssiid.