pere/sami_parallel huggingface dataset:
Danin ferte gávdnat eará vugiid go hálida gáržžidit ollislaš doarjagiid viidodaga, go dan ahte fitnodatorganiserema atnit gáržžideapmái vuođđun – sáhttá ovdamearkkadihte bargiid lohkui bidjat bajemus ráji dahje gálvovuovdima bokte gávdnat gáržžideami, mearridit man galle jagi eanemusat sáhttá oažžut doarjaga, geahpedit / dási mielde heivehit / dađistaga geahpedit doarjjameriid ja vejolaččat maid mearridit geahpedit duodjejoavkkuid maid áigu vuoruhit.
Ønske om å begrense omfanget av samlede tilskudd må derfor skje gjennom andre avgrensinger enn selskapsform - for eksempel ved øvre antall ansatte eller omsetning, maksimalt antall år støtten gis for, redusert / differensiert / avtakende støttesats og eventuelt reduksjon i hvilke produktgrupper som skal prioriteres.
Nugo 2009 bušeahtas, sáhttá maid álgoáigái mearridit ollislaš rámma man siskkobealde juohká oasusservviide doarjagiid, ovdamearkkadihte 2-3 jahkái, dassážii čohkke vásáhusaid dan hárrái geat dákkár doarjagiid ohcet.
Slik som i budsjettet for 2009, kan en også i en overgangsfase avsette en totalramme for tilskudd til aksjeselskap, for eksempel 2-3 år,
Gelbbolašvuođagáibádus doalahuvvo nugo ovdal ge, ja dasa lassin gáibida ahte unnimusat bealli oamasteddjiin galget deavdit čearddalašvuođagáibádusa.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 inntil en får mer erfaring med hvem som søker. Krav til kompetanse beholdes som før, og i tillegg at minst halvparten av eierne skal oppfylle etnisitetskravene.
Sáhttá vel dárkileappot dadjat ahte seamma olmmoš ii sáhte oažžut doarjaga eanet go ovtta doaimma bokte.
Ytterligere kan det presiseres at samme person ikke kan motta støtte gjennom mer enn en virksomhet.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 3.4 Iežasráhkaduvvon dujiid – giehtabarggu dahje ” made in Hong Kong ” dujiid vuovdima dokumenteren
3.4 Dokumentasjon av omsetningstall egenprodusert duodji - håndverk eller ” made in Hong Kong ”
3.4.1 Rehketdoallogeatnegasvuođat, - bargodábit ja bearráigeahččanvejolašvuođat
3.4.1 Regnskapsplikter, - praksis og kontrollmuligheter
Okta hástalus doaibmadoarjjaortnegiin lea makkár ekonomalaš vuođđu lea oažžut doarjaga.
En utfordring ved driftstilskuddsordningen er det økonomiske grunnlaget for tildeling.
Fitnodat galgá vuovdán iežasráhkaduvvon dujiid badjel 50.000 kr. ovddas ovdal go sáhttá oažžut doarjaga.
Virksomheten skal ha en omsetning av egenproduserte varer på over kr 50 000 for å være berettiget til tilskudd.
Doarjaga rehkenastin lea (gitta) 40 % iežasráhkaduvvon duoji vuovdimis ja bajemus doarjjarádji lea 150 000 kr..
Beregningen av tilskuddet er (inntil) 40 % av egenprodusert omsetning med en øvre beløpsgrense for tilskudd på kr 150 000.
Hástalus mii lea buot váikkuhangaskaomiid juolludeamis lea ahte juolluduvvojit go son ruđat mearriduvvon eavttuid mielde.
En utfordring ved enhver virkemiddelordning er hvorvidt midlene blir tildelt i henhold til de kriterier som er satt.
Váddáseamos lea diehtit dan ahte lea go dokumentašuvdna mii sáddejuvvo dakkár ahte dat čuovvu guoskivaš njuolggadusaid mat ráddjejit geat sáhttet doarjaga oažžut.
Svakheten ligger i om den dokumentasjonen som leveres for å få tilskudd er i tråd med gjeldende retningslinjer for å komme inn under ordningen.
Duodjedoaimmas galgá sirret maid lea dinen iežasráhkaduvvon dujiin ja maid lea dinen gálvvuid vuovdimis maid lea earáin oastán.
Innen duodjivirksomheten skal det skilles mellom inntekter fra egenproduserte produkter og innkjøpte varer tilvirket av andre.
Iežasráhkaduvvon duoji dienas lea vuođđu man mielde doaibmadoarjja juolluduvvo.
Inntekten fra førstnevnte danner grunnlaget for tildeling av driftstilskuddet.
Dát mielddisbuktá ahte ferte ráhkaduvvot vuogádat mas sáhttá sirret dán guovtti gálvovuovdima dietnasiid nu ahte álkit oaidná maid lea mas ge dinen, áinnas dan láhkái ahte dat ii dagat stuorát ekonomalaš liigegoluid dahje gáibit eanet olmmošlaš návccaid guđege duojáris.
Dette innebærer at det må lages et system der inntekten fra hver av de to produkttypene kommer tydelig frem, helst uten at det medfører vesentlige økonomiske eller personellmessige kostnader for den enkelte utøver.
Olahan dihtii vuovdingáibádusa, dahje danin vai olahivččii oažžut nu ollu doarjaga go lea vejolaš oažžut, de sáhttet muhtun duojárat giktašuvvat čállit iežas duodjedienasin maiddái dakkár duodjegálvvuid dietnasa maid eai leat ieža ráhkadan.
For å nå omsetningskravet, eller komme opp i maksimalt tilskudd, kan det være fristende for enkelte utøvere å legge til grunn for tildelingen omsetning av ikke egenproduserte duodjiprodukter.
Ferte maid guorahallat lea go doarjjaortnet juo dakkár ahte dat movttiidahttá olbmuid sáddet áibbas rievttes dieđuid.
Det må også vurderes om tilskuddsordningen i seg selv stimulerer til korrekt innrapportering.
Dál lea nu ahte lea duojár ieš gii galgá sirret iežasráhkaduvvon dujiid dujiin maid lea oastán earáin. ”
I dag er det opp til næringsutøverne å inndele i selvprodusert og innkjøpte produkter fra andre.
Ealáhusskovis ” eai gávdno sierra poasttat maidda dieid sáhtášii sirret.
Det finnes ikke egne poster for hver av disse kategoriene i ” Næringsoppgaven ”.
Ealáhusskovis sáhttá dušše momssageatnegas ja momssakeahtes gálvvuid sirret.
Næringsoppgaven skiller bare mellom momspliktige varer og ikke-momspliktige varer.
Doarjjavuostáiváldi šaddá ohcamušain, ja de go sádde raportta Sámediggái, ieš sirret iežasráhkaduvvon gálvvuid vuovdima eará gálvovuovdimiin.
Tilskuddsmottaker må selv dele opp omsetningen sin i egenprodusert og annet salg i søknader og når de rapporterer til Sametinget.
Raportačállin lea oalát huksejuvvon luohttámuššii, nu guhká go ii gávdno makkárge registrerenvuohki dahje bearráigeahččanortnet – sierra iskkastallamat dahje sullasaččat, mat mielddisbuvttáše dan ahte duojár sáhttá gávnnahallat jus raportii čállá áibbas boasttu dieđuid.
Rapporteringen er utelukkende basert på tillit, om en ikke kan finne fram til noen form for registreringer og kontrollordninger – stikkprøver eller lignende, som innebærer i alle fall en viss risiko dersom innrapporterte opplysninger er veldig uriktige.
Vuođđogažaldat lea ahte galgá go juo oalát heaitit gáibideamis dokumentašuvnna dahje geahpedit dan gáibádusa, danin go dás lea sáhka nu smávva ruhtasummain, ja ahte dáidá fertet duhtat raporttaide mat leat ollislaččat huksejuvvon luohttámuššiii.
Et grunnleggende spørsmål er om en skal fravike / redusere dokumentasjonskravet fordi dette dreier seg om små beløp, og at en kanskje får klare seg med en rapportering basert på tillit.
Muhto dat ii leat áibbas váttisvuođaid haga, ja eanas surggiin servodagas gáibiduvvo dokumentašuvdna, maiddái smávva summain maid almmolaš ásahusat mákset.
Dette er imidlertid ikke uproblematisk, og på de fleste områder i samfunnet kreves dokumentasjon, også for små utbetalinger fra det offentlige.
Sáhttá maid válljet dan vuogi ahte duojár galgá sáhttit sáddet dárkilit dokumentašuvnna / mildosiid go dat maid lea sádden, jus doarjagiid juolludeaddji bivdá dakkár duođaštusaid.
Eller at mer detaljert dokumentasjon / bilag enn det som er innsendt skal kunne framskaffes hvis det blir etterspurt.
Dán áiggi lea dábálaš ahte eanas duodjefitnoagat geavahit rehketdoallofitnodagaid (informánta, Sámediggi njukčamannu 2010), ja muhtumat devdet ieža ealáhusskoviid.
Praksis i dag er at de fleste duodjibedrifter bruker regnskapsfører (informant, Sametinget mars 2010), og noen fører næringsoppgavene selv.
Ealáhusorganisašuvnnat (jearahallan, njukčamánnu 2010) čuoččuhit ahte lea leamaš
Et spørsmål her er hvilken betydning det har hvem som fører regnskapene, og om regnskapsførerne har nok innsikt / kunnskap om Næringsorganisasjonene (intervju, mars 2010) hevder det er enighet med Sametinget at satsen er
ovttaoaivvilvuohta dan hárrái ahte doarjjamearri lea juste 40 % ii ge gitta 40 % rádjái.
nøyaktig 40 % og ikke inntil 40 %.
Sii lohket ahte Sámediggi lea singuin ovttaoaivilis dien áššis, muhto ahte Sámediggi liikká lea ferten ” proforma ” dihte čállit gitta 40 % rádjái, dasa leat formálalaš dahje eará sivat, muhto bealálaččat leat boahtán ovttaide das ahte galgá juolluduvvot juste 40 % doaibmadoarjja iežasráhkaduvvon duoji vuovdima ektui.
De sier Sametinget er enig med de om dette, men at Sametinget likevel har måtte ” proforma ” skrive inntil 40 % av formelle eller andre årsaker, men partene er enig om at i praksis skal de anvende nøyaktig 40 % driftstilskudd av egenprodusert omsetning.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Ealáhusskoviid ii dárbbaš revisor dohkkehit (informánta Sámediggi).
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 hvilke produkter som selges (bilag / kvitteringer / notater), hvem som har lagd de og hvilke formål og salgskanaler de er levert til (eget bruk, salg osv.).
Ja gokko lea rádji gaskal buhtis viidásit vuovdima ja iežas gálvvuid vuovdima, danin go dat maid iežas duodjin gohčoda, sáhttet maid leat dakkárat maiguin duojár ieš lea dušše eanet dahje unnit ieš bargan.
Og hvor går grensa mellom et rent videresalg og egenprodusert produkt ettersom sistnevnte kan ha liten eller stor grad av egen bearbeiding.
Min vuolggabáiki leat lágat ja láhkaásahusat maid vuođul geahččat makkár dokumentašuvdnagáibádusaid duojár juo lea geatnegas deavdit mat gusket su ekonomalaš dillái.
Vi tar utgangspunkt i lovverk og forskrifter for å avdekke hvilke dokumentasjonskrav til utøvernes økonomiske aktivitet som de allerede er pålagt.
Veadjá dat leat juo doarvái jus dan čuovvola dahje geavaha nu ahte dat lea duođai ávkin, dahje geahččá mii lea mii ii leat dohkálaš, dahje lea go váttisvuohtan dat ahte eai čuovo lágaid dan ektui mii guoská dokumentašuvdnii ?
Kanskje det er tilstrekkelig om det blir fulgt opp eller utnyttet, eventuelt hva er utilstrekkelig der, eller er problemet at regelverket ikke følges opp mht. dokumentasjon ?
Geat lea dasto rehketdoallogeatnagasat ?
Hvem er så regnskapspliktige ?
Buot oasussearvvit ja vuođđudusat leat rehketdoallogeatnegasat.
Alle aksjeselskaper og stiftelser er regnskapspliktige. Når det gjelder ANS.
Fitnodagat nugo ovddasvástideaddji searvvit (ANS), juogaduvvon ovddasvástideaddji searvvit (DA) ja KS fitnodagat leat rehketdoallogeatnegasat jus dain lea gálvojorru badjel 5 mill. kr ja jus dain leat eambbo go 5 bargi.
/ DA. / KS er de regnskapspliktige om de har omsetning over 5 mill. kr og flere enn 5 ansatte.
Searvvit mat vuvdet badjel 2 mill. kr leat rehketodoallogeatnegasat, ja dat guoská maid ovttaolbmofitnodagaide main leat opmodatoasit / oamit badjel 20 mill. kr ovddas dahje geain leat bargit mat dahket eanet go 20 jahkedoaimma.
Foreninger med salg over 2 mill. kr er regnskapspliktige, og det gjelder også enkeltmannsforetak med eiendeler over 20 mill. kr eller som har ansatte tilsvarende mer enn 20 årsverk.
Almmatge, juohkehaš gii ii leat rehketdoallogeatnegas ferte liikká fievrredit rehketdoalu (duohtavuođas dat leat girjedoallangeatnegasvuohta) girjedoallanlága ja girjedoallanláhkaásahusa mielde.
Imidlertid, de fleste som ikke har regnskapsplikt må likevel føre regnskap (egentlig bokføringsplikt) etter bokføringsloven og bokføringsforskriften.
Dát guoská buohkaide geat galget deavdit ja sáddet ealáhusskovi litnetlága mielde ja buohkaide geat galget deavdit vuovdinskovi man mielde lassiárvodivat rehkenastojuvvo lassiárvodivatlága mielde.
Dette gjelder alle som skal levere næringsoppgave etter ligningsloven og alle som skal levere omsetningsoppgave for merverdiavgift etter merverdiavgiftloven.
Ovdalis čilgejumi mielde leat ge dasto buot duojárat / fitnodagat duodjeregistaris girjedoallangeatnegasat.
Ut fra ovennevnte er altså alle utøvere / bedrifter i duodjiregisteret bokføringspliktig.
Muhto sii eai leat revišuvdnageatnegasat, danin go ovttaolbmofitnodagat main lea gávpejorru vuollel 5 mill. kr, ja mat eai leat rehketdoallogeatnegasat (go lea opmodatoassi / oamit vuollel 20 mill. kr ovddas ja main leat unnit bargit go gaskamearálaččat 20 jahkedoaimma), eai leat revišuvdnageatnegasat.
De er imidlertid ikke revisjonspliktige ettersom enkeltmannsforetak med omsetning under 5 mill. kr, og som ikke er regnskapspliktige (har eiendeler under 20 mill. kr og færre ansatte enn gjennomsnittlig 20 årsverk), er unntatt revisjonsplikt.
Girjedoallangeatnegasvuohta girjedoallanlága mielde mearkkaša ahte lea geatnegasvuohta girjái fievrredit, spesifiseret, dokumenteret ja vurkkodit rehketdoallodieđuid dan láhkái ahte sáhttá áimmahuššat dieđihangeatnegasvuođa.
Bokføringsplikten etter bokføringsloven innebærer plikt til bokføring, spesifikasjon, dokumentasjon og oppbevaring av regnskapsopplysninger slik at opplysningsplikten kan ivaretas.
Daid dieđuid galgá maŋit áiggi sáhttit iskat ja dat leat earet eará guovddážis eiseválddiid vearro-ja divatbearráigeahču oktavuođas.
Informasjonen skal kunne etterkontrolleres og står bl.a. sentralt i myndighetenes skatte- og avgiftskontroll.
Mii guoská dasa movt spesifiseret geatnegas rehketdoalloraporttaid, de galgá ráhkaduvvot girjáičállinspesifiseren, kontospesifiseren, skáhppojeaddjispesifiseren jna..
Når det gjelder spesifikasjon av pliktig regnskapsrapportering skal det utarbeides bokføringsspesifikasjon, kontospesifikasjon, leverandørspesifikasjon mv..
3.4.2 Árvvoštallamat ja loahppajurdagat
3.4.2 Vurderinger og konklusjoner
Duohtavuođas ii leat mihkkege váttisvuođaid ráhkadit girjerehketdoalu kontoplánii sierra kontonummariid maidda čállá makkár gálvosorttaid lea oastán, makkár iežasráhkaduvvon dujiid ja eará gálvvuid lea vuovdán, ja dakkár duojáriidda geain eai leat nu ollu gálvosorttat ii leat nu beare gáibideaddji dađistaga čállit iežasráhkaduvvon dujiid vuovdima – sáhttá juogo vurket guitte maid čállá go vuovdá, čállit dan girjái dahje merket kassaapparáhttii jus vuovdá bissovaš vuovdinbáikkiin.
I prinsippet er det ikke noe problem i kontoplanen for bokføringsregnskapet å definere egne kontonummer for ulike typer innkjøpte varer, egenproduserte salg og annet salg, og for produsenter med få produkter trenger ikke det være veldig krevende å løpende føre opp egenprodusert salg – enten ved at man tar vare på kvitteringer ved salg, fører det opp manuelt i bøker eller ved faste utsalgssteder der man eventuelt har kassaapparater.
De goit lea gávdnamis juobe muhtun muddui ge dokumentašuvdnavuođđu, maid doarjaga vuostáiváldi aŋkke dárbbaša go doarjjaohcamušas galgá čállit man ollu lea vuovdán iežasráhkaduvvon dujiid.
Da har man i alle fall tilgjengelig en noenlunde dokumentasjonsgrunnlag som tilskuddsmottaker uansett trenger når de i tilskuddssøknaden må oppgi hvor mye salg de har av egenproduserte varer.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 dokumentašuvdna galgá leat gávdnamis, ja ii unnimusat dat movt ja man dávjá sii áigot bearráigeahččat iežasráhkaduvvon gálvvuid vuovdinloguid maid ohccit leat čállán raporttaide.
Så blir det opp til Sametinget hvor store krav de skal stille til at slik tilgjengelig informasjon finnes, og ikke minst hvordan og hvor ofte en velger å kontrollere det innrapporterte tallene for egenprodusert omsetning.
Dat ahte olmmoš diehtá ahte sáhttá muhtin boahtit čađahit iskama duollet dálle, dahje ahte revisor sáhttá iskat, lea dávjá doarvái ágga man vuođul ekonomalaš dieđuid raportačállin sáhttá buoriduvvot – nugo lea dábálaš buot ekonomalaš doaimmain.
At muligheten er der for at det gjennomføres stikkprøver av og til, eller revisorgjennomgang, vil ofte være tilstrekkelig for å oppnå en bedring i innrapportering av økonomiske data – slik det er vanlig i all økonomisk virksomhet.
Ealáhusorganisašuvnnat čállet ahte dál lea oamedovdoáššin dat ahte dokumentere go riekta.
Næringsorganisasjonene beskriver at i dag er det et samvittighetsspørsmål å dokumentere riktig.
Sii oaivvildit ahte ferte gal muhtun muddui bearráigeahččat ahte doarjjajuolludeamit duodjefitnodagaide dáhpáhuvvet riekta, nugo muđui lea dábálaš servodagas vai ii oktage fillašuva verrošit.
De mener at kontroll i et visst omfang omkring tilskuddssaker til duodjibedrifter er riktig, slik det er vanlig ellers i samfunnet av preventive årsaker.
Sámediggi berre sáhttit čađahit iskama jus lea eahpádus.
Særlig hvis det er tvil bør Sametinget kunne ta stikkprøver.
Livččii sihkkareabbo jus fitnodagat livčče rehketdoallogeatnegasat (ja nu maiddái revišuvdnageatnegasat).
Sikrere vil det være hvis bedriftene er regnskapspliktige (og dermed revisjonspliktige). Fra saksbehandlernivå i Sametinget
Sámedikki áššemeannudandásis daddjojuvvo ahte dokumentašuvdna sáhttá leat gáibideaddji bargu duojáriidda, muhto eatnasiin leat liikká dievaslaš rehketdoalut maid geavahit vuođđun go devdet ealáhusskovi – nu ahte hástalussan lea sirret duoji eará doammain.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 uttales at dokumentasjon kan være krevende for utøverne, men de fleste har allerede fullverdige regnskap som næringsoppgaven bygger på – så utfordringen er å skille mellom duodji og annen aktivitet.
Dokumentašuvdnagáibádusat fertejit heivet dan áigumuššii ahte duodjedoarjjaortnet galgá leat álki duojáriidda.
Dokumentasjonskravene må samsvare med intensjonen om at ordingen med duodjitilskudd skulle være enkel for utøverne.
Jus Sámediggi galgá gieđahallagoahtit rehketdoaluid bearráigeahččama dáfus, de ferte rehkenastit ahte áššemeannudanáigi sáhttá šaddat guokte mánu guhkit.
Hvis Sametinget skal gå inn i regnskapene å kontrollere, må en regne med økt saksbehandlingstid på kanskje to måneder.
Ovdalis čilgemiid vuođul lea lunddolaš loahpalaččat árvvoštallat ahte doarjjavuostáiváldái ferte almmuhuvvot ahte eiseválddit sáhttet álggahit bearráigeahččandoaimmaid vaikko goas, ja ahte rehketdoaluid kontoplánat fertejit devdojuvvot nu ahte sáhttá sirret iežasráhkaduvvon dujiid eará gálvvuin.
Ut fra forannevnte er det naturlig å konkludere med at tilskuddsmottaker må gjøres kjent med at myndighetene kan iverksette kontrolltiltak når de måtte ønske det, og at kontoplaner i regnskapene skal utføres slik at det skilles mellom egenproduserte varer og andre varer.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 4 Áššemeannudeami, áššejođu ja duodjeregistara árvvoštallan
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 4 Vurdering av saksbehandling, saksgang og duodjiregisteret
4.1 Áššemeannudeami ja áššejođu árvvoštallan– guovtteoasát ohcanproseassa
4.1 Vurdering av saksbehandling og saksgang – tofaset søknadsprosess
Go duodjefitnodagat / duojárat ohcet doaibmadoarjaga, de sin ohcamušat meannuduvvojit guovtti oasis. Ođđa miellahtut fertejit vuos ohcat dohkkehuvvot miellahttun duodjeregistarii.
Søknader om driftstilskudd til duodjibedrifter / - utøvere behandles i en todelt prosess, der nye medlemmer først må søke om å bli godkjent medlem av duodjiregisteret.
Dat ohcanáigemearri lea geassemánus.
Søknadsfristen er i juni..
Fágalaš lávdegoddi meannuda dieid ohcamušaid.
Faglig utvalg behandler søknadene.
Dasto ferte juohkehaš ohcat iešalddis doaibmadoarjaga, ja dat áigemearri leat golggotmánnui.
Dernest må det hvert år søkes om selve driftstilskuddet, og fristen for det er i oktober.
Doaibmadoarjjaohcamušaid meannnuda Sámedikki Doarjjastivra, muhto hálddahus lea ožžon fápmudusa mearridit áššiin mat leat alimus doarjjaráji rádjái.
Driftstilskuddssøknadene behandles av Tilskuddsstyret i Sametinget, men for saker opp til en øvre beløpsgrense er det delegert til administrasjonen å fatte vedtak.
Váldogažaldat maid mii dás geahččalit vástidit, lea ahte leat go áššemeannudanbarggut ja áššejohtu doaibman dohkálaččat.
Hovedspørsmålet vi ønsker å besvare her er om saksprosedyren og saksgangen har fungert tilfredsstillende.
Dan mii áigut dahkat go oanehaččat čuvget muhtun iešguđetlágán oalgegažaldagaid:
Det skal vi gjøre ved kort å belyse ulike delspørsmål:
 Álggos mii čilget áššejođu ja buktit dasa muhtun árvvoštallamiid.
 Først beskriver vi saksgangen og gir noen vurderinger av denne.
 Dasto mii ohcat vástádusa dasa ahte čuvvojuvvojit go njuolggadusat maid mielde juohkin galgá dáhpáhuvvat ja láve go doarjjaáššiid meannudeamis čuožžilit bealálašvuođagažaldat.
 Dernest kommer vi inn på spørsmål om retningslinjene for tildeling følges og om habilitetsspørsmål i behandlingen av tilskuddssaker oppstår.
 Viidáseappot gávdnat vástádusa dasa movt diehtojuohkin ortnega birra gaskkustuvvo ja movt áššemeannudeami birra dieđihuvvo
 Videre besvarer vi hvordan informasjon om ordningen og saksbehandlingen formidles
 Ja loahpas geahččat man guhkes áššemeannuáigi lea, mat leat deháleamos ákkat ohcamušaid biehttaleamis ja leat go earenoamáš áššečuolmmat mat leat eahpečielgasat ja váddásat ipmirdit áššemeannudeamis.
 Endelig ser vi på hvor lang saksbehandlingstiden er, hva som er viktigste årsaker til avslag og om det er spesielle problemstillinger som er uklare og vanskelig å forholde seg til i saksbehandlingen.
Almmuheamis leat almmatge earenoamážit čalmmustahttán ahte lea go ávkkálaš ahte gávdno Duodjeregisttar, mii dálá eavttuid mielde mearkkaša ahte ohccit galget leat čearddalaš sápmelaččat (hearkkes dieđut olbmot birra).
I anbudsutlysningen er det imidlertid særlig fokusert på om det er hensiktsmessig å ha et Duodjiregister, som med dagens kriterier innebærer at søkerne må være etnisk samiske (sensitiv personopplysning).
Dat sáhttá bidjat ” garra ” gáibádusaid registara hálddašeddjiide, dahje soaitá gáibidit eanet návccaid ja veadjá maid leat heivemeahttun muhtun oktavuođain ?
Det kan innebære ” strenge ” krav til forvaltningen av registeret, eventuelt være mer ressurskrevende og kanskje være uhensiktsmessig i noen sammenhenger ?
Dan gieđahallat dárkileappot kapihttalis 4.2.
Det kommer vi nærmere inn på i kapittel 4.2.
Deháleamos dieđut ja oaivilat áššejođu ja áššemeannudeami árvvoštallamiidda, leat muhtun válljejuvvon áššedokumeanttat maid leat geahčadan, Sámedikki čoahkkingirjjit ja
Det kan for eksempel være aktuelt å intervjue noen få aktører som har fått innvilget og fått
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 notáhtat ja jearahallamat main leamaš mielde váldoinformánttat hálddahusa bealis ja geavaheddjiid ovddasteaddjit.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3
4.2 Duodjeregistarii dohkkeheapmi ja eavttut maid vuođul dasa beassá
4.2 Opptak i Duodjiregisteret og opptakskriteriene
Váldosoahpamuša § 7 mielde galgá gávdnot ođasmahttojuvvon registtar masa leat čállojuvvon buohkat geain lea riekti oažžut doarjaga ealáhusašiehtadusa olis.
Det følger av hovedavtalen § 7 at det skal foreligge et oppdatert register over alle som er berettiget til støtte i henhold til næringsavtalen.
Dát registtar galgá leat gárvvis ovdal go Ealáhusšiehtadallamat álget borgemánu 15. beaivvi.
Dette skal foreligge før forhandlingene om Næringsavtalen starter 15. august.
Juohke duojár ferte ohcat beassat miellahttun registarii, ja galgá geavahit Sámedikki ohcanskovi mii lea vásedin Duodjeregistarii ohcanskovvi.
Medlemskap i registeret baseres på søknad fra hver enkelt utøver, og Sametingets søknadsskjema for opptak i Duodjiregisteret benyttes.
Fágalávdegoddi, mas leat 5 miellahtu maid duodjeorganisašuvnnat leat nammadan ovttasráđiid, mearrida gii galgá beassat miellahttun.
Faglig utvalg, bestående av 5 medlemmer oppnevnt av organisasjonene i fellesskap, avgjør søknadene om medlemskap.
Sámediggeráđđi lea váidinásahus.
Sametingsrådet er klageinstans.
Miellahttovuohta árvvoštallojuvvo ” eavttuid vuođul maid bealálaččat leat soahpan ” áiggis áigái.
Medlemskap vurderes i henhold til en hver tid ” omforente kriterier mellom partene ”.
Njuolggodoarjaga máksin maŋit jagi ealáhussoahpamuša olis dáhpáhuvvá dan registara vuođul.
Utbetaling av direkte støtte for påfølgende års næringsavtale skjer på basis av dette registeret.
Registara ásaha ja goziha Sámediggi.
Registeret opprettes og vedlikeholdes av Sametinget.
Ii daddjo mihkkege dan birra ahte ferte go dasa juohke jagi registrerejuvvot.
Det sies ikke noe om man må registreres hvert år.
Sámedikki hálddahus gal cealká ahte geat juo leat miellahtut registaris eai dárbbaš ođđasis ohcat juohke jagi, muhto fertejit dieđihit jus leat boahtán rievdadusat dieđuide maid ovdal lea sádden.
Administrasjonen i Sametinget uttaler imidlertid at eksisterende medlemmer i registeret ikke trenger søke på nytt hvert år, men må melde i fra dersom det har skjedd endringer i opplysningene som tidligere er innsendt.
Bealálaččat šiehtadalle eavttuid mat gusket duodjeregistarii čáliheapmái 29.6.2005.
Omforente kriterier for registrering i duodjiregisteret ble avtalt av partene 29.6.2005.
Eavttut eai leat oassin váldosoahpamušas dahje ealáhusšiehtadusas.
Kriteriene er ikke en del av hovedavtalen eller næringsavtalen.
Boahtá ovdan ealáhusšiehtadusa 10. čuoggás (2009-šiehtadusas) ahte lea Sámediggi gii mearrida ortnegii ” njuolggadusaid ” ovttasráđiid duodjeorganisašuvnnaiguin.
Det fremgår av næringsavtalen pkt. 10 (2009-avtalen) at ” regelverket ” for ordningene fastsettes av Sametinget i samråd med duodjiorganisasjonene.
Njuolggadusat biddjojuvvojit oassin Sámedikki jahkásaš bušeahtaide.
Regelverket innarbeides i Sametingets årlige budsjetter.
Ii daddjojuvvo mihkkege dan birra ahte movt dahje goas dát ” bealálaččaid gaskasaš šihttojuvvon eavttut ” sáhttet rievdaduvvot.
Det sies ikke noe om hvordan eller når ” omforente kriterier mellom partene ” kan endres.
Eavttut maid vuođul sáhttá beassat duodjeregistarii leat:
Gjeldende kriterier for å bli registrert i duodjiregisteret er:
 Ohccis galgá leat ovttaolbmofitnodat ja son galgá leat čálihuvvon lassiárvodivatlohkui.
 Søker skal ha et enkeltpersonforetak og være innført i merverdiavgiftsmanntallet.
 Iežasráhkaduvvon duoji vuođđun galgá leat sámi kultuvra ja árbedieđut ja galgá leat diekkár dujiid vuovdán unnimusat 50 000 kr. ovddas earret lassiárvodivvada.
 Omsetningen av egenprodusert duodji skal være basert på samisk kultur og tradisjoner og være på minimum kr 50 000 eks. mva..
 Ohcci galgá ieš duođaštit makkár reálagelbbolašvuohta ja/dahje formálalaš oahppu sus lea sámi duojis.
 Søker skal dokumentere ved egenerklæring realkompetanse og / eller dokumentere formell kompetanse i samisk duodji.
 Ohccit galget deavdit eavttuid maid vuođul sáhttet čálihit Sámedikki jienastuslohkui, muhto sii eai dárbbaš leat čálihuvvon jienastuslohkui.
 Søkere må oppfylle kriteriene for registrering i Sametingets valgmantall, men man trenger ikke å være innført i manntallet.
Earenoamáš dilis sáhttá spiehkastit dán gáibádusas
I spesielle tilfeller kan det dispenseres fra dette kravet
Sáhttá ovdamearkkadihte leat vuogasvuohta jearahallat muhtun moadde duojára geat leat ožžon
I søknaden om medlemskap i Duodjiregisteret må søker gi de opplysninger og sende med de vedlegg som er tilstrekkelig for at en i saksbehandlingen skal kunne vurdere om kriteriene er oppfylt.
doarjaga ja geat eai leat ožžon, gullan dihtii sin oainnuid ja vejolaš moaitagiid áššemeannudeapmái.
Ved siden av personalia og vedlegg, skal det blant annet under ” opplysninger om produktene ”, som er grunnlag for å vurdere at de oppfyller krav til egenprodusert duodji basert på samisk kultur og tradisjoner, skrive opp hvilke produkter utøver produserer for salg og hva slags materialer som utøver bruker til produksjonen.
Sáhttá maid leat vuogasvuohta ságastallat muhtun olbmuiguin geat mearridit ohcamušaid.
Ellers skal det ved egenerklæring gis en beskrivelse av utøvers realkompetanse og formell kompetanse i duodji, og videre opplyses om omsetning og egenprodusert duodjiomsetning.
Eará árvvoštallamis mii guoská doarjagiidda (Nygaard) leat vásihan ahte bealli sis geaidda ii mieđihuvvon doarjja juohkásedje guovtti oassái, sii geat ipmirdedje biehttaleami, muhto eai dorjon ákkaid mat geavahuvvo ja sii geat eai ipmirdan biehttaleami.
tilskudd (Nygaard) er erfaringen at halvparten av de som fikk avslag på sin søknad delte seg i to grupper, de som forsto avslaget men var uenig i begrunnelsen og de som ikke forstod avslaget.
Das sáhttá badjánit dakkár gažaldat ahte leat go eavttut maid vuođul doarjagat juogaduvvojit doarvái čielgasat ja lea go biehttaleami ákkastallan doarvái čielggas ?
Det kan reise spørsmål om kriteriene for tildeling er klare nok og om begrunnelsene for avslag kommer tydelig nok fram ?
Sámedikki jienastuslohkui čáliheapmi mearkkaša maid dan ahte olmmoš ferte čálalaččat
Registrering i Sametingets valgmantall innebærer også at man må avgi erklæring om at man
duođaštit ahte son dovdá iežas sápmelažžan.
oppfatter seg som same.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Go ohcá miellahttun Duodjeregistarii, de ferte ohcci addit dieid dieđuid ja sáddet doarvái mildosiid maid vuođul áššemeannudeamis sáhttá árvvoštallat ahte deavdá go eavttuid.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3
4.3 Doaibmadoarjjaohcamušaid meannudeapmi
4.3 Behandling av søknad om driftstilskudd
Doaibmadoarjjaohcamuš sáddejuvvo sierra skoviin ohcanáigemearis mii nohká golggotmánus (golggotmánu 25. beaivvi 2009:s).
Søknad om driftstilskudd sendes på eget skjema innen søknadsfristen i oktober (25. oktober i 2009).
Ohcamušat mat dan maŋŋil bohtet, eai meannuduvvo, daddjo njuolggadusain.
Søknader sendt etter dette realitetsbehandles ikke, heter det i retningslinjene.
Hálddahus cealká almmatge ahte sii dán rádjái leat čájehan hui earenoamáš njuovžilvuođa, go liikká leat meannudan áššiid mat leat boahtán maŋŋil meannudanáiggi. Dat dáhpáhuvai earenoamážit daid vuosttaš jagiid ovdal go bargodábit ja ortnet lei doarvái dovddus duojáriid gaskkas.
Administrasjonen sier imidlertid at de hittil har utvist betydelig fleksibilitet mht. å la saker innkommet etter behandlingsfristen likevel bli behandlet, særlig de første årene før rutinene og ordningen var godt innarbeidet blant utøverne.
Ohcamušas galgá dábálaš dieđuide lassin (namma, adreassa, organisašuvdnanummar ja diekkárat) almmuhit man stuora doarjaga ohcá ja man ollu lea iežasráhkaduvvon duoji vuovdán ovddit jagi.
I søknaden skal i tillegg opplysninger om formalia (navn, adresse, organisasjonsnummer og lignende), opplyses om søknadssum og omsetningsbeløp for egenprodusert duodji året før.
Dasa lassin galgá Ealáhusdieđáhus čuovvut mielddusin, nu maiddái livnnetduođaštus, vuovdindieđáhus, vearroduođaštus, lassiárvodivatduođaštus ja listu masa lea čállán iežasráhkaduvvon dujiid vuovdima.
I tillegg skal det vedlegges Næringsoppgave, utskrift av ligning, omsetningsoppgave, skatteattest, attest for merverdiavgift samt en oversikt / liste med posteringer av solgte egenproduserte duodjiprodukter.
Rehketdoallu galgá leat daid gálvvuid mielde maid duojár lea ožžon dohkkehuvvot duodjin duoji Fágalávdegottis, go lea ohcan miellahttun Duodjeregistarii.
Regnskapet skal være i samsvar med de produktene som søker har fått godkjent av Fagutvalget for duodji i forbindelse med tidligere søknad om medlemskap i Duodjiregisteret.
Doarjjavuostáiváldi galgá deavdit gáibádusaid maid vuođul sáhttá oažžut doaibmadoarjaga, ja ferte ge leat čálihuvvon Duodjeregistarii ovdal sáhttá ohcat doaibmadoarjaga.
Tilskuddsmottaker skal oppfylle krav for driftstilskudd, og må altså være registrert i Duodjiregisteret for å kunne søke.
Ealáhusšiehtadus, maid duodjeorganisašuvnnat ja Sámediggi šiehtadallet jahkásaččat, nanne doarjagiid rámmaid ja váldovuoruhemiid.
Næringsavtalen, som forhandles og inngås mellom Sametinget og duodjiorganisasjonene hvert år, fastslår rammer og hovedprioriteringer for tilskudd.
Dat eavttut maid leat šiehtadallan fievrreduvvojit Sámedikki bušehttii ja dohkkehuvvojit dievasčoahkkimis, sihkkarastin dihtii ahte juolludeamit leat bušeahttarámmaid siskkobealde.
De framforhandlede kriteriene blir ført inn i Sametingets budsjett og godkjennes i plenum for å sikre at bevilgningene er innenfor budsjettrammene.
Lea Doarjjastivra mii meannuda doaibmadoarjjaohcamušaid, ja Sámediggeráđđi lea váidinásahus.
De enkelte søknadene om driftstilskudd avgjøres av Tilskuddstyret med Sametingsrådet som klageinstans.
Sámedikki Doarjjastivra hálddaša ortnega, muhto lea mearridan sirdit muhtun oasi válddis Sámedikki hálddahussii.
Sametingets Tilskuddstyre forvalter ordningen, men har delegert deler av myndigheten til Sametingets administrasjon.
Dat mearkkaša earet eará ahte hálddahus meannuda ohcamušaid mat leat vuollel 125.000 kr..
Det innebærer bl.a. at tilskudd under kr 125.000 behandles administrativt.
Juste diet rádji orro leamen eahpelunddolaš, danin go eanemus doarjja maid sáhttá juolludit, lea 150.000 kr, ja dasto meannuda Doarjjastivra dušše daid áššiid main ohcet doarjaga gaskal 125.000-150.000 kr..
Akkurat den grensa kan virke litt unaturlig ettersom maksimalt tilskudd som kan gis er kr 150.000, og dermed vil bare saker med tilskudd mellom kr 125.000-150.000 styrebehandles.
Ii go dákko livčče vejolaš hutkat álkit vuogi ?
Kan det være mulig med en forenkling her ?
Muđui gusket njuolggadusat maid Sámediggi lea mearridan áššis 43/07; Sámedikki ohcanvuđđosaš doarjjaortnegiid hálddašeami rievdadeapmi, ja gáibádusat mat bohtet Sámedikki 2010 bušeahttadokumeanttas, kapihttala 3.2 ohcanvuđđosaš doarjagat.
For øvrig gjelder regelverket fastsatt av Sametinget i sak 43/07 Revisjon av Sametingets søkerbaserte tilskuddsforvaltning, og krav gitt i Sametingets budsjettdokument for 2010, kapittel 3.2 søkerbaserte tilskudd.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Seammás go duojárat ohcet doaibmadoarjaga, de sii leat geatnegasat sáddet sierra raportaskovi mas duodjefitnodaga ovddit jagi ekonomalaš dilli boahtá ovdan, mii mearkkaša ahte lea fitnodaga 2008 ekonomalaš dilli mii galgá čuovvut 2009 ohcamušaid.
Samtidig med søknaden om driftstilskudd til duodji er alle søkere pålagt å sende inn et eget rapporteringsskjema om den økonomiske situasjonen / status for duodjibedriften året før, dvs. data om bedriftens økonomi i 2008 for innsendte søknader i 2009.
Jerrojuvvo maid makkár gelbbolašvuohta ohccis lea, lea go sus fágareive duojis, alit oahppu duojis ja lea go gelbbolašvuođadilli moktege rievdan dan jagis masa raporta guoská.
Det spørres også om søkers kompetanse, dvs. om søker har fagbrev i duodji, har høgere utdanning i duodji og om det har skjedd endringer i kompetansen i løpet av året rapporteringen gjelder for.
Mii leat ožžon dihtosii ahte boahtteáiggis áigot heaitit gáibideames ohcciin dieđuid sin gelbbolašvuođa birra raportaskoviin.
Vi er imidlertid gjort kjent med at det framover er aktuelt å kutte kravet til å opplyse om kompetanse i rapporteringsskjemaet.
Raporterengáibádusa duogáš leat ahte go šiehtadallojuvvui váldosoahpamuš gaskal ealáhusorganisášuvnnaid ja Sámedikki, de ásahuvvui ekonomalaš lávdegoddi.
Bakgrunnen for rapporteringskravet er at i forbindelse med inngåelse av hovedavtale mellom næringsorganisasjonene og Sametinget ble det opprettet et økonomisk utvalg.
Váldosoahpamuša § 6 mielde lea lávdegotti mandáhtta “ ráhkadit oktasaš čilgehusa ealáhusa ekonomalaš dili birra ”.
I henhold til hovedavtalens § 6 er mandatet til utvalget å “ utarbeide en felles beskrivelse av næringens økonomiske situasjon ”.
Dat galgá leat dehálaš vuođđodokumeanta šiehtadallamiidda gaskal ealáhusorganisašuvnnaid ja Sámedikki.
Dette skal være et viktig grunnlagsdokument for forhandlingene mellom næringens organisasjoner og Sametinget.
Diet čilgehus galgá ovdanbuktojuvvot raporttas mii galgá čájehit duoji ekonomalaš ovdáneami.
Denne beskrivelsen skal presenteres i en rapport som skal vise den økonomiske utviklingen i duodji.
Áigemearri duojárii sáddet dien skovi lei jahkái 2009 golggotmánu 25 beaivi.
Fristen for duodjiutøvere til å sende dette skjemaet var for 2009 den 25. oktober.
Tállat mat almmuhuvvojit galget čiegusdiehtun meannuduvvot, nu lea ohcciide dieđihuvvon.
Registrering i duodjiregisteret gir ingen rettigheter til tilskudd. Det er resultatet av
4.4 Áššemeannudeami, raportačállima jna. čoahkkáigeassu ja loahppaárvvoštallamat
4.4 Oppsummering og sluttvurderinger av saksbehandling, rapportering mv..
4.4.1 Ollislaš govva
4.4.1 Oversikt
Guoskivaš njuolggadusat leat láidesteaddjin dasa movt šiehtadallamat galget čađahuvvot, movt ohcamušaid galgá čállit ja movt doaibmadoarjaga áššemeannudeapmi galgá leat.
Gjeldende regelverk leger føringer på prosedyrer for forhandlinger, søknader og saksbehandling av driftstilskudd.
Dan guovtte-oasát ohcan- / áššemeannudamannolaga mii čájehit čuoggáin dás vuolábealde,:
Dette har vi presentert i oversikten nedenfor som en tofaset søknads- / saksbehandlingsprosess:
 - Duojár ohcá beassat lahttun duodjeregistarii  - Fágalávdegoddi meannuda ohcamuša  - Vejolaš váidda ovddiduvvo  - Sámediggeráđi dahká vejolaš váiddaáššis mearrádusa  - Sámedikki ja duodjeorganisašuvnnaid šiehtadallamat  - Sámediggeráđđi ráhkada njuolggadusaid ovttasráđiid duodjeorganisašuvnnaiguin  - Duojár ohcá doaibmadoarjaga  - Doarjjastivra meannuda ohcamuša (addán hálddahussii fápmudusa mearridit ohcamušaid gitta 125.000 kr. rádjái).  - Vejolaš váidda ovddiduvvo  - Sámediggeráđi dahká vejolaš váiddaáššis mearrádusa (vejolaččat Doarjjastivra jus dasa lea addon dat fápmudus)  - Duojár oažžu doaibmadoarjaga
 - Duodjiutøveren søker om registrering i duodjiregisteret  - Faglig utvalg behandler søknaden  - Evt. klage  - Sametingsrådet avgjør evt. klage  - Forhandlingene mellom Sametinget og duodjiorganisasjonene  - Sametingsrådet lager regelverk i samråd med duodjiorganisasjonene  - Duodjiutøveren søker om driftstilskudd  - Tilskuddstyret behandler søknaden (delegert til administrasjonen for søknader som gjelder inntil kr. 125.000)  - Evt. klage  - Sametingsrådet avgjør evt. klage (evt Tilskuddstyret dersom delegert)  - Duodjiutøveren mottar driftstilskudd
4.4.2 Árvvoštallamiid loahpalaš oktiigeassin
4.4.2 Oppsummerende vurderinger
Gieđahallan dás ovddabealde čájeha ahte ohcan-ja áššemeannudanmannu dáhpáhuvvá oalle miha čorgadit. Muhtun surggiin leat mii juo čujuhan ahte sáhtášii árvvoštallat
Gjennomgangen foran viser at det stort sett er lagt opp til en ganske ryddig struktur på søknads- og saksbehandlingsprosedyren.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 rievdadit, ja namuheimmet maid ahte ohcanáigemeriid eai leat nu čavga doallan, garvin dihte ahte ohcciide dan vuođul ii mieđihuvvo doarjja.
På noen områder påpekte vi allerede i gjennomgangen enkelte rutiner som en kanskje kan vurdere å endre, og vi nevnte også at en utviste fleksibilitet mht. overholdelse av søknadsfrist for å unngå at utøverne fikk avslag på det grunnlag.
Duodjeealáhusa ovddasteaddjit, geat bures dovdet áššemeannudeami, leat duhtavaččat guovtteoasát áššemeannudanbargguiguin – mii mearkkaša ahte álggos fertejit sii geat eai leat miellahtut ohcat beassat miellahttun duodjeregistarii ovdal go sáhttet ohcat doaibmadoarjaga.
Representanter for duodjinæringen som kjenner saksbehandlingen godt er fornøyd med den todelte søknadsprosedyren - dvs. at først må ikke-medlemmer søke duodjiregisteret før de kan søke driftstilskudd.
Sin dulkoma mielde mearkkaša dát dan ahte Fágalávdegoddi vuos árvvoštallá devdet go duojit daid fágalaš eavttuid maid vuođul daiguin sáhttá beassat duodjeregistarii, ja dasto beassá Sámediggi bearráigeahččat ahte doaibmadoarjjaohccit devdet unnimusmeari vuovdingáibádusa.
Slik de fortolker det innebærer det at Fagutvalget vurderer om produktene oppfyller de faglige kriteriene i duodjiregisteret, og så kan Sametinget passe på at kravet til minste omsetning er oppfylt i driftstilskuddssøknadene.
Dán maŋŋemus ášši lea sin mielas hui álki iskat.
Det siste oppfatter de mer som en enkel formalitet å sjekke.
Eai ge ealáhusorganisašuvnnat leat bearahaga moaitán dan movt Sámedikki hálddahus ráhkkanahttá ohcamiid meannudeami ja movt gieđahallá ohcamušaid duodjeregistarii ja doaibmadoarjjaohcamušaid.
Næringsorganisasjonene har heller ikke hatt vesentlige innvendinger til hvordan Sametingets administrasjon forbereder søknadsprosedyrene og håndterer søknadene til duodjiregisteret og om driftstilskudd.
Áidna váttisvuohta lea leamaš nagodit čohkket doarvái miellahtuid vai Fágalávdegoddi sáhttá doallat čoahkkimiid, mii earet eará 2009:s dagahii guhkit áššemeannudanáiggi.
Eneste problem har vært å samle tilstrekkelig antall medlemmer til å holde Fagutvalgsmøtene, noe som bl.a. i 2009 førte til lengre saksbehandlingstid.
Sámedikki áššemeannudandásis leat geažuhan ahte soaitá leat dárbbašmeahttun ja lossa vuohki guovtti oasis meannudit ohcamušaid, ahte livččii ollu álkit jus sáhtášii meannudit ohcamušaid mat gusket dasa ahte beassat duodjeregistarii ja doaibmadoarjjaohcamušaid seamma oktavuođas.
På saksbehandlernivå i Sametinget er det antydet at det kan være unødvendig tungvint med den to-fasede søknadsbehandlingen, og at det ville vært enklere om søknader om opptak i duodjiregisteret og driftstilskudd hadde blitt utført under ett.
Go dál lea juo listu mas gávdná dohkkehuvvon sámi dujiid, mat fágalaččat leat dohkkehuvvon, de ii soaitte Fágalávdegotti dárbbašit daid jahkásaš dábimielde ohcamušmeannudemiide.
Når man nå har en liste med godkjente produkter, basert på faglig godkjenning, så kanskje man ikke trenger
Daid sáhtáše de Sámedikki orgánat / hálddahus meannudit, danin go dan barggus lea deháleamos dat ahte iskat leat go ohcamušat juohkineavttuid mielde.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Fagutvalget i de årlige rutinepregede søknadsbehandlingene, som da kan behandles av Sametingets organer / administrasjon, ettersom disse primært vil bestå i å sjekke at tildelingskriteriene er oppfylt.
Mii guoská njuolggadusaide ja eavttuide maid mielde Fágalávdegoddi ja doarjjastivra / hálddahus galgá áššiid meannudit, de leat sihke ealáhusa ovddasteaddjit ja Sámediggehálddahus cealkán čielgasit ahte njuolggadusaid galgá čuovvut nugo bajitdási orgána daid lea mearridan, ja nu ahte áššit meannuduvvojit fágalaččat dohkálaš vuogi mielde ja rievttuid.
Når det gjelder retningslinjer og kriterier for behandling av sakene i Fagutvalg og tilskuddsstyre / administrasjon, er både næringsrepresentanter og Sametingsforvaltninga tydelige på at retningslinjene følges slik overordede organ har fastsatt, og slik at sakene behandles på en faglig forsvarlig og rettferdig måte.
Eai ealáhusorganisašuvnnat ii ge hálddahusa leat gullan geange buktimin dasa moaitámušaid.
Verken næringsorganisasjonene eller forvaltningen hadde hørt klager på det.
Stuorámus váttisvuohta lea leamaš ahte bealli doarjjavuostáiváldiin eai leat sádden dieđuid ” ekonomalaš raportii ”, mii lea dehálaš dokumentašuvdna ekonomilávdegotti bargguide ja ealáhusšiehtadallamiin.
Det største problemet har vært at halvparten av tilskuddsmottakerne ikke har sendt inn data til ” økonomisk rapport ”, som utgjør viktig dokumentasjon for økonomiutvalgets arbeid og i næringsforhandlingene.
Ealáhusorganisašuvnnat leat dovdan ahte Sámedikki áirasat geahččalit buktit iežaset oaiviliid dasa makkár duddjojuvvon gálvvut galggaše dohkkehuvvot duodjeregistarii, muhto organisašuvdna lea nannosit doalahan dušše Fágalávdegotti árvalusaide.
Næringsorganisasjonene har følt at Sametingets representanter har prøvd å legge føringer på hvilke produkter som kan godkjennes for duodjiregisteret, men organisasjonene har konsekvent forholdt seg til Fagutvalgets anbefalinger.
Go muhtun hárve háve lea šaddan bealátvuođas gažaldat, de leamaš dáhpin ahte olmmoš gii dovdá iežas bealálažžan lea muitalan dan.
Når det unntaksvis har oppstått inhabilitetsproblemer, så har det blitt praktisert å melde seg inhabil når det har vært relevant.
Mii guoská diehtojuohkimii duojáriidda váikkuhangaskaomiid, ohcanáigemeriid ja diekkáriid birra, de almmuha Sámediggi daid buori áiggis, ja sádde reivve buot duodjeregistara miellahtuide.
Når det gjelder informasjon til duodjiutøverne om virkemiddelordninger, søknadsfrister mv., så annonserer Sametinget i god tid og sender ut brev til alle medlemmene i duodjiregisteret.
Muhtun jagiid lea Sámedigge vel čuojahan nai muhtun miellahtuide registaris geain eai lean ožžon ohcamušaid, gullan dihte ahte leat go sii áigumen ohcat.
Noen år har Sametinget til og med ringt opp medlemmer i registeret som de ikke hadde mottatt søknad fra og sjekket om de skulle søke.
Sámediggi bidjá maid dárkilis dieđuid iežas ruovttusiidduide.
Sametinget legger også ut detaljert informasjon på sine hjemmesider.
Maiddái ealáhusorganisašuvnnat sáddejit dieđuid iežaset miellahtuide doarjjaortnega birra.
Næringsorganisasjonene sender dessuten selv ut info til sine medlemmer om tilskuddsordningene.
Nubbi ealáhusorganisašuvnnain cealká ahte vaikko sii bidjet ollu barggu diehtojuohkimii, de sii liikká vásihit muhtumin ahte duojárat lohket sii eai leat ožžon dieđuid.
En av næringsorganisasjonene uttaler at til tross for at det legges ned mye arbeid i informasjon, så opplever en likevel noen ganger at duodjiutøvere sier de ikke har fått informasjon.
Áššemeannuáigi lea eanas áiggi leamaš vuollel mánu, ja ealáhusorganisašuvnnaid vásáhus leat ahte dat lea doaibman bures, earret muhtun moatti áššis.
Saksbehandlingstida har stort sett holdt seg under en måned, og næringsorganisasjonenes erfaringer er at det har fungert godt, med få unntak.
Sámedikki hálddahusas dadjet ahte áššemeannudanáigi duodjeregistarii lei liiggás guhkki dušše álgojagiid 2006:s ja 2009:s, dalle dat lei goasii 3 mánu, muđui lea dat leamaš dušše guokte vahku.
Sametingets administrasjon sier at det kun var i innkjøringsåret 2006 og i 2009 at saksbehandlingstida til duodjiregisteret ble litt lang med inntil 3 mnd saksbehandlingstid, ellers har det bare tatt to uker.
Hálddahus lea liikká hui rašši bargiid dáfus, jus muhtun buohccá, de dat sáhttá dagahit oalle ollu maŋŋoneami.
En er imidlertid sårbar overfor personellsituasjonen og sykdom i administrasjonen som kan medføre betydelige forsinkelser.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Eaktu maid leamaš veaháš váttis ipmirdit ja áššemeannudit, lea sámi čearddalašvuođagáibádus, man vuođul galgá dohkkehuvvot duodjeregistarii.
Av kriterier som har vært litt vanskelig å fortolke og saksbehandle er kravet til samisk etnisk bakgrunn for å bli godkjent i duodjiregisteret.
Muhto lea addon vejolašvuohta spiehkastit dien gáibádusas earenoamáš oktavuođain, jus ovdamearkkadihte lea sáhka duojáris geas leat nanu kultuvrralaš ja geográfalaš čanastagat sámi kultuvrii / sámi duodjái, dakkár diliin lea leamaš hástaleaddji Fágalávdegoddái dahkat mearrádusa dan vuođul movt eavttut dál leat hábmejuvvon.
Der er imidlertid åpnet for unntak i spesielle tilfeller for utøvere med sterk kulturell og geografisk tilknytning til samisk kultur / samisk duodji, og der det har vært utfordrende for Fagutvalget å ta stilling til slike saker slik kriteriene er utformet.
4.4.3 Doarjjavuostáiváldiid váilevaš ekonomalaš raportasáddemat, evttohus movt sáhtášii dieđuidčohkkema earaládje čađahit
4.4.3 Manglende innsending av økonomisk rapport fra tilskuddsmottakerne, forslag til endring av rutine for datainnsamling
Duodjeealáhusa váldosoahpamuša mielde galgá ráhkaduvvot ekonomalaš raporta mas duoji ovdáneapmi čilgejuvvo.
Iflg. Hovedavtalen for duodjinæringen skal det utarbeides en økonomisk rapport for utviklingen i duodji.
Raporta galgá leat vuođđun Sámedikki ja ealáhusorganisašuvnnaid jahkásaš šiehtadallamiidda.
Rapporten skal danne grunnlag for de årlige forhandlingene mellom Sametinget og næringsorganisasjonene.
Muhto dieđut čájehit ahte dušše sullii bealli sis geat ohcet doarjaga vástidit skovvái mas galget iežaset doaimma ekonomalaš ovdáneami čilget, ja dat gáržžida veaháš analyserenvejolašvuođaid.
Det viser seg at bare om lag halvparten av de som søker om tilskudd svarer på skjema om økonomisk utvikling, noe som begrenser analysemulighetene.
Gáibida maid ollu áiggi go galgá čohkkegoahtit dieđuid.
Det er også arbeidskrevende å hente inn opplysningene.
Dán rádjái lea duohtavuođas skovi vástideapmi leamaš ” eaktodáhtolaš ” ášši duojáriidda.
Hittil har det i praksis vært ” frivillig ” for utøverne å besvare de skjema som blir tilsendt.
Sivvan dasa lea ahte dokumeanttas mii ovdal lea sáddejuvvon, ii biddojuvvon gáibádussan ahte galgá deavdit ja sáddet ekonomalaš raportaskovi ovdal beassá čálihit duodjeregistarii dahje ovdal mieđihuvvo / máksojuvvo doarjja.
Det skyldes at det tidligere i utsendt dokument ikke ble satt som forutsetning for registrering i duodjiregisteret eller tilskuddstilsagn / - utbetaling at skjemaene om økonomisk utvikling blir utfylt og sendt inn.
Dilli šattai gal buoret dan rájes go dát oassi váldojuvvui mielde 2008 skovvái (mii sáddejuvvui 2009:s), ahte: ” Buohkat geat ohcet doaibmadoarjaga duodjái, leat geatnegasat deavdit dán skovi ”.
Riktig nok ble dette bedre da det ble tatt inn i skjema for 2008
Dat lea maid čuvgejuvvon 2009 Ealáhussoahpamušas, muhto ii daddjo mihkkege dan birra ahte makkár ráŋggáštus šaddá jus ii sádde skovi.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 (utsendt i 2009) at: ” Alle som søker om driftstilskudd til duodji er pålagt å fylle ut dette skjemaet ”, og det er tydeliggjort i Næringsavtalen for 2009, men det er ikke sagt noen om hvilke sanksjoner som vil påfølge av ikke å levere skjemaet.
Ollislaš árvvoštallamiid vuođul evttohit mii ahte berre geahččat movt sáhttá rievdadit dan vuogi mii guoská dieđuid viežžamii.
Ut fra en samlet vurdering foreslår vi å se på endringer i systemet rundt innhenting av opplysninger.
Okta rievdadanvuohki sáhttá leat ahte heaitit sáddemis sierra skovi masa galgá čállit duoji ekonomalaš ovdáneami birra, ja baicca ovttastahttit dan seamma skovvái mainna ohcá doaibmadoarjaga.
Endringen kan gå ut på at skjema for den økonomiske utviklingen i duodji utgår og kobles sammen med søknad om driftstilskudd.