pere/sami_parallel huggingface dataset:
I brevet ble bakgrunnen for undersøkelsen forklart, og det gikk fram at undersøkelsen var frivillig og anonym slik
Reivves čilgejuvvui iskkadeami duogáš, ja muitaluvvui maid ahte iskkadeapmi lea eaktodáhtolaš ja ahte dieđut doalahuvvojit čiegus diehtun nu ahte eaŋkilohcciid vástádusat eai galgga almmuhuvvot Sámediggái.
Skjemaet ble påført et respondentnummer for at Norut skulle vite hvem som ikke hadde svart og dermed kunne foreta en ny henvendelse om å besvare spørreskjemaet.
Skovvái lei biddjojuvvon vástidannummar vai Norut sáhttá oaidnit geat eai leat vástidan ja dasto sáhtii sidjiide sáddet muittuhusa čakčageasi.
Utgangspunktet for utsendelsen av spørreskjemaet har vært Sametingets datalister over søkere.
Dieđuid dan birra geaidda jearahallanskoviid galggaimet sáddet, leat gávdnan Sámedikki datalisttuin gosa ohccit leat registrerejuvvon.
I disse listene var det ikke ført inn adresser på alle søkerne, og Sametinget måtte i forkant av undersøkelsen gå gjennom listene på nytt og føre inn fullstendige adresser fra søknadene.
Daidda listtuide eai lean čállojuvvon buot ohcciid adreassat, ja Sámediggi fertii ovdal iskkadeami geahčadit listtuid ođđasis ja deavdit listtuide adreassaid ohcamušaid vuođul.
De listene vi mottok innholdt opplysninger om 800 søknader.
Listtuin maid mii oaččuimet ledje dieđut 800 ohcamuša birra.
Mange av disse var gjengangere, det vil si at søker har søkt om støtte flere ganger i løpet av de tre årene.
Ollu ohccit ledje listtus jagis jahkái, mii mearkkaša ahte sii ledje ohcan doarjaga máŋgga geardde dan golmma jagis.
Vi hadde ikke til hensikt å sende flere spørreskjema til samme søker, og tok derfor ut oppføringene som gikk igjen flere ganger.
Mis ii lean áigumuš sáddet máŋga jearahallanskovi seamma ohccái, ja danin válddiimet eret ohcamušaid mat bohte seamma ohccis máŋgga geardde.
I enkelte tilfeller kunne samme søker være oppført med ulike adresser, og i slike tilfeller sendte vi ut skjema til alle adressene.
Muhtun oktavuođain sáhtii seamma ohcci
Vi stod da igjen med 358 mottakere av skjema.
Maŋŋá dan čorgema, de báhce midjiide vel 358 doarjjavuostáiváldi geaidda sáddiimet skovi.
Undersøkelsen ble sendt ut til søkerne 7. juni med svarfrist 20. juni. I løpet av denne perioden fikk vi
Jearahallaniskkadeapmi sáddejuvvui ohcciide geassemánu 7. beaivvi ja vástidanáigi lei geassemánu 20. beaivvi rádjái.
en del konvolutter i retur fra Posten.
Dien áiggis oaččuimet muhtun konvoluhtaid ruovttoluotta boasttas.
Dette skyldes som regel at mottakeren ikke lenger bodde på den oppgitte adressen.
Sivvan dasa lei eanas háviid dat ahte vuostáivaldi ii šat orron seamma adreassas.
I noen tilfeller kunne det være ufullstendig adresse, eller et firma som ikke lenger eksisterte.
adreassa sivvan, dahje dat ahte fitnodat ii šat gávdnon.
Dette var ikke uventet for oss da adresser til søkere som i enkelte tilfeller lå 5 år tilbake i tid, alltid vil medføre endringer og retur av konvolutter.
Dát dilli ii lean nu amas midjiide, danin go reivesádden dakkár ohcciide geat leat registrerejuvvon adreassain mii muhtun oktavuođain lea 5 jagi boaris, dávjá mielddisbuktá rievdadusaid dahje dan ahte oažžut konvoluhtaid ruovttoluotta.
Vi gjorde et forsøk på å finne nye adresser til de returkonvoluttene som kom inn innen svarfristen, og ved hjelp av Google og telefonkatalogen ble 19 spørreskjema sendt ut på nytt til nye adresser.
Mii geahččaleimmet gávdnat ođđa adreassaid daid ohcciide geaid reivviid oaččuimet ruovttoluotta ovdal go vástidanáigi nogai, ja lihkostuvaimet Google ohcanbáikki ja telefonkataloga dieđuid vuođul sáddet fas 19 iskkadanskovi ođđa adreassaide.
Av 19 nye skjema som ble
Dan 19 ođđa skovis maid sáddiimet, lei boađus dušše okta vástádus, ja ođđa reivehivvodat mii bođii ruovttoluotta.
Vi gjorde derfor ikke noe forsøk på å finne nye adresser til de mottakerne hvor skjemaene ble returnert av Posten etter den tid.
ohcat ođđa adreassaid daid ohcciide geaid reivvet bohtet ruovttoluotta boasttas.
Et lite antall svar kom inn innen svarfristen, men utover sommeren dukket det opp flere.
Unna oasáš ohcciin vástidii vástidanáiggi siste, muhto geasi mielde bohte eanet vástádusat.
Da vi tok opp arbeidet over sommerferien 2. august var det kommet inn 69 utfylte spørreskjema.
Go álggiimet fas bargui maŋŋá geasseluomu, borgemánu 2. beaivvi, de ledje boahtán 69 devdojuvvon jearahallanskovi.
Vi satte oss da ned med registreringen av svar og returkonvolutter for å finne fram til hvem som hadde mottatt
Sirriimet eret vuostáiváldiid geat ledje ožžon máŋga skovi dahje geat ledje dieđihan midjiide ahte sii
skjema men ikke svart.
eai sáhte vástidit.
Dette kunne for eksempel være at den som hadde utformet søknaden ikke lenger jobbet i organisasjonen.
Sáhtii ovdamearkkadihte leat nu ahte son gii lei čállán ohcamuša ii šat lean organisašuvnnas barggus.
Vi kom da fram til 249 søkere som fikk et nytt skjema med purring i posten.
Dasto mis ledje 249 ohcci geaidda sáddiimet ođđa skoviid ja muittuhusa boastta mielde.
Dette ble sendt ut 4. august med en svarfrist på 25. august.
Dat sáddejuvvojedje borgemánu 4. beaivvi ja vástidanáiggi bijaimet borgemánu 25. beaivái.
Vi ventet til 3. september med å sette strek for mottakelse av skjemaer, og hadde da fått inn svar som det er jobbet videre med i kapittel 4.
Mii vurddiimet čakčamánu 3. beaivái ovdal go mearrideimmet ahte eat šat vuostáiváldde eambbo skoviid, ja de leimmet ožžon 113 vástádusa maiguin leat viidáseappot bargan 4. kapihttalis.
Hvis vi trekker fra de respondentene som ikke ble nådd pga retur av konvolutter (endring i adresse eller ufullstendig adresse), som av ulike årsaker er blitt oppført flere ganger (ved at vi ikke har klart å luke ut gjengangere), eller som har opplyst oss om at de ikke er i stand til å svare (ved at den som har vært ansvarlig for søknaden ikke lenger jobber der, organisasjonen er nedlagt osv), så står vi igjen
Vástidanproseanta Go váldit eret daid vástideddjiid geaiguin eat ožžon oktavuođa, go konvoluhtat bohtet ruovttoluotta (boasttu dahje váilevaš adreassa geažil), geat iešguđetlágan sivaid geažil ledje čállojuvvon máŋgga
med det faktiske antallet potensielle svar fra 295 respondenter.
geardde (go eat leat nagodan čuoldit eret ovttahat namaid), dahje sin geat ledje midjiide dieđihan ahte sii eai sáhte vástidit (danin go ohcamuša ovddasvástideaddji ii šat bargga doppe, organisašuvdna lea heaittuhuvvon jna.), de midjiide báhce vel 295 ohcci geat livčče sáhttán vástidit jearahallanskoviid maid ožžo.
Av disse har vi fått 113 svar, og 182 respondenter har ikke svart.
Sis vástidedje 113 ohcci, ja 182 ohcci eai leat vástidan.
Dette gir oss en svarprosent på 38,3 %.
Dasto lea vástidanproseanta 38,3  %.
For denne typen undersøkelse, er vi godt fornøyd med en såpass høy prosent, og det gir oss et godt grunnlag for å gå videre med en analyse av søkernes syn på og erfaringer med fondet / tilskuddsordningen.
Mii leat bures duhtavaččat go lei dien muttos alla vástidanproseanta dán mállet iskkadeamis, dat addá midjiide buori vuođu viidáseappot analyseret makkár oainnut ohcciin leat fondii / doarjjaortnegii
I ettertid er det kommet inn 5 nye svar.
ja makkár vásáhusat sis leat dainna.
Vi har gjennom henvendelser på telefon og ved noen kommentarer som var skrevet på svarskjemaene fått opplysninger om noen svakheter ved spørreundersøkelsen.
Jearahallaniskkadeami heajut bealit Mii leat telefuvdnaságastallamiid bokte ja muhtun kommentárain mat ledje čállojuvvon vástidanskoviide ožžon dihtosii muhtun heajut beliid birra jearahallaniskkadeamis.
Det er særlig to svakheter vi vil omtale her.
Dás áigut namuhit earenoamážit guokte heajut beali.
Spørsmålsstillingen er flere steder knyttet til ” ditt prosjekt ” i entalls form, og for de som har flere prosjekter som kanskje har fått ulike utfall, kan det
Vuosttaš lea dat makkár hástalus skovi deavdin lei ohcciide geat leat ohcan doarjaga máŋgga geardde iešguđetlágan prošeavttaide / doaimmaide. Máŋgga sajes skovis
være forvirrende å vite hvilket en skal referere til i skjemaet.
jerrojuvvo ” du prošeavtta ” birra, ovttaidlogus, ja sidjiide geain leat ollu prošeavttat maidda leat ožžon iešguđetlágan mearrádusaid, lei várra váttis ipmirdit guđe prošeavtta birra skovis jerrojuvvo.
Dette kunne vi kanskje ha løst ved for eksempel å si at om du har søkt flere ganger, bruk det prosjektet du siste søkte om midler til i perioden 2006‐2008 som referanseprosjekt.
Dan livččiimet várra sáhttán čoavdit jus leimmet ovdamearkkadihte čállit ahte jus leat ohcan máŋgga geardde, de čále skovvái dan prošeavtta birra masa maŋemus leat ohcan doarjaga 2006‐2008 áigodagas.
Slike utfordringer er vanskelig å finne gode løsninger på da målet om å lage korte og enkle skjema kan gå på bekostning av presisjonsnivået.
Diekkár hástalusaide lea váttis gávdnat buriid čovdosiid go áigumuš lea ráhkadit nu oanehis ja álkis skoviid ahte daidda sáhttá šaddat váttis deavdit dárkilit dieđuid.
En annen utfordring vi er blitt oppmerksomme på er at skjemaet passer dårlig for organisasjoner som søker til repeterende tiltak, for eksempel til festivaler som arrangeres årlig. Noen har også meldt
Eará hástalus maid fuobmáimet, lea ahte skovvi heive hejot organisašuvnnaide mat čađat ohcet seamma doaimmaide doarjaga, ovdamearkkadihte festiválaide mat lágiduvvojit jahkásaččat.
tilbake at de ved å fylle ut skjemaet ikke har fått belyst det de ønsker.
Muhtumat leat ge čilgen midjiide ahte váikko sii leat ge deavdán skovi, de sii almmatge eai leat beassan čuvget dan maid livčče hálidan.
Disse har ringt oss opp og fortalt om spesielle utfordringer de har hatt med sine søknader.
Sii leat čuojahan midjiide ja muitalan makkár earenoamáš hástalusat sis leat leamaš iežaset ohcamušaid hábmenbargguin.
Disse opplysningene er ikke tatt med i kapittelet om spørreundersøkelsen, men trukket inne andre steder i rapporten der de tematisk hører hjemme.
Daid dieđuid eat leat váldán mielde kapihttalii mas čállit jearahallaniskkadeami birra, muhto leat daid geavahan eará sajiin raporttas gos
2 Beskrivelse av virkemiddelordningen
2 Váikkuhanortnega birra
I dette kapittelet gis en beskrivelse av virkemiddelordningen, det vil si dens historikk, hvordan den er bygget opp, hva en kan få tilskudd til, hvilke retningslinjer, mål og prioriteringer ordningen har hatt, hvordan veiledningen og saksbehandlingen er organisert og hvordan beslutningsprosessene rundt
Dán kapihttalis čilget váikkuhanortnega birra, dan historihka, movt dat lea huksejuvvon, masa sáhttá oažžut doarjaga, makkár njuolggadusat, mihttomearit ja vuoruheamit ortnegis leat leamaš, movt bagadallan ja áššemeannudeapmi lea lágiduvvon ja movt daid áššiid mearrádusváldin doaimmahuvvo
disse sakene fungerer.
ovddosguvlui.
Videre ser vi på hvordan klagesaker behandles, hvilke likestillingseffekter vi kan spore i ordningen, og hvilke vurderinger som gjøres av ordningens resultater.
Mii geahččat maid movt váidináššit meannuduvvojit, makkár dásseárvobeaktu sáhttá ortnegis vuhttot, ja movt ortnega bohtosat árvvoštallojuvvojit.
Til slutt ser vi på hvordan Sametinget har jobbet med rapportering og kontroll med virkemidlene.
Loahpas geahččat movt Sámediggi lea bargan raportačállima ja váikkuhangaskaomiid bearráigeahčuin.
2.1 Historikk
Váikkuhangaskaoapmeortnega historjá manná maŋos gitta Sámi kulturráđi ásaheapmái 1993:s.
Kulturrådet fikk etter hvert overført forvaltningsansvaret for virkemidler til ulike samiske kulturformål som tidligere hadde ligget under Norsk Kulturråd og Kulturdepartementet.
Dađistaga sirdojuvvui Kulturráđđái ovddasvástádus hálddašit váikkuhandoarjagiid iešguđetlágan sámi kulturulbmiliidda mat ovdal ledje Norgga Kulturráđi ja Kulturdepartemeantta hálddus.
Samisk kulturråds medlemmer var oppnevnt av Sametingsrådet og hadde sin administrasjon på Drag i Tysfjord.
Sámediggeráđđi nammadii lahtuid Sámi kulturráđđái man hálddahus lei Ájluovttas Divttasvuonas.
I forbindelse med Statsbudsjettet for 1994 ble det gjort vedtak om etablering av Samisk kulturfond, og det ble satt av 5 millioner til ordningen.
1994 Stáhtabušeahta meannudeami oktavuođas mearriduvvui ahte galgá ásahuvvot Sámi kulturfoanda, ja sirrejuvvui 5 miljovdna dan ortnegii.
Samisk kulturråd fungerte som styre for
Sámi kulturráđđi doaimmai Sámi kulturfoandda stivran, ja barggai sierra láhkaásahusa mielde maid Sámediggi mearridii seamma jagi.
Samisk kulturfond, og jobbet etter en egen forskrift vedtatt av Sametinget samme år.
2000:s rievdadii Sámediggi organiserenmálle.
I forbindelse med omorganisering i Sametinget i 2000 ble de fagpolitiske rådene (Samisk kulturråd, Samisk næringsråd, Samisk kulturminneråd og Samisk utdanningsråd) nedlagt, og Sametinget opprettet i 2001 Sametingets tilskuddstyre som ansvarlig for forvaltningen av Sametingets tilskuddsmidler, deriblant Samisk kulturfond.
Dalle heaittihuvvo fágapolitihkalaš ráđit (Sámi kulturráđđi, Sámi ealáhusráđđi, Sámi kulturmuitoráđđi ja Sámi oahpahusráđđi), ja Sámediggi ásahii 2001:s Sámedikki doarjjastivrra mas galgá leat ovddasvástádus hálddašit Sámedikki doarjagiid, earet eará Sámi kulturfoandda ruđaid.
I 2004 ble midlene til barns oppvekstvilkår, som tidligere lå under en annen post, en del av fondet, og det ble utarbeidet nye retningslinjer. På slutten
2004:s sirdojuvvo mánáid bajásšaddan eavttuid doarjagat maid dán fondii, mat ovdal gulle eará bostii, ja ráhkaduvvo ođđa njuolggadusat.
av 2005 innførte Sametinget en ny teamorganisering.
Loahpageahčen 2005 ásahii Sámediggi ođđa teamorganiserema.
Alt administrativt personale ble organisert på en ny måte der de inngikk i ulike team på tvers av Sametingets ulike geografiske lokaliteter.
ásahuvvo čumppet gosa biddjojuvvo bargit Sámedikki iešguđet geográfalaš báikkálaš kantuvrrain.
Fram til dette hadde alle saksbehandlere som jobbet med Samisk kulturfond vært plassert ved kontoret i Drag i Tysfjord.
Ovdal dan lei nu ahte buot áššemeannudeaddjit geat barge Sámi kulturfoanddain, barge Ájluovtta ossodagas Divttasvuonas.
For søkere var dette et velkjent punkt inn i Sametingssystemet hvor de visste hvem de skulle henvende seg til om de hadde spørsmål rundt sin søknad.
Dalle ohccit dihte juste geainna galge váldit oktavuođa Sámedikke hálddahusas jus sis ledje gažaldagat ohcamušaide.
Med den nye teamorganiseringen kom nye saksbehandlere inn i virkemiddelordningen, og disse satt på andre kontorsteder.
Ođđa teamorganiseren váikkuhii ahte bohte ođđa áššemeannudeaddjit doarjjaortnegtii, ja sii barge eará kanturbáikkiin.
Sametinget ble i denne perioden møtt med en rekke krav om bedre økonomistyring med sine midler.
Dien áigodagas bohte Sámediggái ollu gáibádusat main gáibiduvvui buoret ruhtastivren.
Riksrevisjonen rapporterte om svakheter ved den generelle tilskuddsforvaltningen med behov for bedre rutiner og internkontroll.
Riikkarevišuvdna čujuhii doarjjahálddašeami heajut beliide ja váillahii buoret bargodábiid ja siskkáldas bearráigeahču.
For å blant annet møte disse kravene la Sametinget om sin tilskuddsforvaltning med virkning fra 1. januar 2008 slik at nye overordnede retningslinjer skulle gjelde for alle tilskuddsordningene.
Earet eará diet gáibádusat ledje sivvan dasa go Sámediggi nuppástuhtii iežas doarjjahálddašeami ođđajagimánu 1. beaivvi rájes 2008.
De tidligere retningslinjene for Samisk kulturfond falt derfor bort.
De ledje mearriduvvon ođđa bajitdási njuolggadusat mat galge guoskat buot doarjjaortnegiidda.
Samtidig jobbet Sametinget for å få en bedre struktur på de årlige budsjettene slik at det tydeligere
Dan rájes biddjojuvvo eret Sámi kultorfoandda ovdalaš njuolggadusat.
kom fram hvilke prioriteringer som skulle legges til grunn for de årlige bevilgningene og hvilke mål de ulike virkemidlene skulle bidra til å oppfylle.
Seammás barggai Sámediggi oažžut buoret struktuvrra jahkásaš bušeahtaide, vai dain šaddá álkit oaidnit makkár vuoruheamit guđege jagi juolludemiide galge leat vuođđun, ja makkár mihttomeriid iešguđetlágan váikkuhandoarjagat galge olahit.
Tilskuddsordningen har i perioden fra 2006 til 2008 blitt påvirket av flere viktige endringer:
Leat máŋga dehálaš rievdadeami mat leat váikkuhan doarjjaortnegii 2006 ‐ 2008 áigodagas:
 Ny teamorganisering i Sametingets administrasjon
 Sámedikki hálddahusa ođđa čumppet
 Nye og felles retningslinjer for alle søkerbaserte tilskuddsordninger med rutiner for økonomistyring og kontroll.
 Ođđa, oktasaš njuolggadusat buot ohcanvuđot doarjjaortnegiidda ja ekonomiijastivren‐ ja bearráigeahččan bargodábit.
 Større fokus på målformuleringer og prioritering av tiltak i de årlige budsjettene
 Buorebut čalmmustahttet ulbmiliid ja doaimmaid vuoruhemiid jahkásaš bušeahtain
For perioden som her skal evalueres har retningslinjene for tilskuddsordningen blitt endret en gang.
Doarjjaortnega njuolggadusat leat okte rievdaduvvon dan áigodagas maid dás árvvoštallat.
For årene 2006 og 2007 gjaldt retningslinjer for Kulturfondet som ble vedtatt i 2004.
2006:s ja 2007: ledje fámus Kulturfoandda njuolggadusat mat mearriduvvojedje 2004:s.
I retningslinjene oppgis følgende mål for bruk av midlene:
Dain njuolggadusain galgá doarjagiid geavaheamis leat čuovvovaš ulbmil:
” Samisk kulturfonds hovedmål er å fremme tiltak for samisk kultur og tiltak for samiske barn og unge, samt stimulere samiske kulturaktiviteter for den samiske befolkningen. ”
” Sámi kulturfoandda váldoulbmil lea ovddidit sámi kulturdoaimmaid ja doaimmaid mat gusket mánáide ja nuoraide, ja nanosmahttet sámi álbmoga sámi kulturdoaimmaid muđui. ”
Kriteriene for måloppnåelse er formulert svært vidt ettersom de kun inneholder krav om at tiltaket er gjennomført og at det rapporteres i henhold til krav i tilskuddsbrev.
Ulbmilolaheami eavttut leat čilgejuvvon hui viidát, dain gáibiduvvo dušše ahte doaibma galgá leat čađahuvvon ja ahte galgá raportta čállit nugo juolludanreivves gáibiduvvo. Njuolggadusain lea maid
Videre inneholder retningslinjene et punkt om tildelingskriterier hvor det vises til at Sametinget fastsetter mål, strategier og tiltak i sine årlige budsjetter.
okta čuokkis juolludaneavttuid birra, mas daddjo ahte Sámediggi mearrida ulbmila, strategiijaid ja doaimmaid iežas bušeahtain jagis jahkái.
Budsjettvedtaket gir de overordnede prioriteringene for støtteordningen.
Bušeahttamearrádus lea ge doarjjaortnega vuoruhemiid bajemusdási stivrejeaddji.
Mangfold, likestilling og et helhetlig perspektiv skal være grunnprinsippet for Sametinget.
Sámedikki vuođđoáigumuš lea máŋggabealátvuohta, dásseárvu ja ollislaš geahččanbáiki.
I tillegg vises det til at tilskuddsstyret kan fastsette ytterligere kriterier, og at ordningen gjelder for hele
Dasa lassin čujuhuvvo dasa ahte doarjjastivra ieš sáhttá mearridit vel dárkilit eavttuid, ja ahte ortnet lea riikkaviidosaš.
Videre inneholder retningslinjene punkter om oppfølging og kontroll, evaluering, kunngjøringer at ordningen, krav til søknadens innhold og form, søknadsbehandling og klagebehandling, utbetaling og tilbakebetaling, samt overordnet kontroll.
Viidáseappot leat njuolggadusain čuoggát mat čilgejit čuovvoleami ja bearráigeahččama, árvvoštallama ja movt doarjagiid galgá almmuhit, makkár gáibádusat leat ohcamuša sisdollui ja movt ohcamuša galgá čállit, áššemeannudeami ja váidagiid meannudeamii, máksima ja ruovttoluottamáksima ja maiddái bajitdási bearráigeahččama.
Disse retningslinjene ble avløst av nye overordnede retningslinjer for alle Sametingets søknadsbaserte tilskuddsordninger.
Dieid njuolggadusaid sadjái bohte ođđa bajitdási njuolggadusat mat gusket buot Sámedikki ohcanvuđot doarjagiidda.
Disse tok til å gjelde fra 1. januar 2008.
Dat bohte fápmui ođđajagimánu 1. beaivvi 2008.
Formålet med alle tilskuddsordningene er naturlig nok videre enn det som var tilfellet med Kulturfondet da dette hadde egne retningslinjer.
Doarjjaortnegiid ulbmil lea diehttelas viidát go dalle go Kulturfoanddas ledje sierra njuolggadusat.
I de nye retningslinjene legges det mer vekt på en målrettet bruk av tilskuddsordningene og at de skal sørge for å oppnå tilfredsstillende bruker‐ og samfunnseffekter.
Ođđa njuolggadusain deattuhuvvo ahte doarjjaortnegiid geavaheapmi galgá leat eanet ulbmillaš ja ahte dat galggaše boahtit buorebut ávkin geavaheddjiide ja servodahkii oppalaččat.
Disse fastsettes i årlige budsjettvedtak på de ulike sektorene.
Dat mearriduvvojit iešguđetge suorggi bušeahttamearrádusain jagis jahkái.
I Sametingets årlige
Bušeahttamearrádus galgá sisttisdoallat
Budsjettvedtaket skal inneholde mål for tilskuddsordningen, tildelingskriterier som følge av målgruppedefinisjoner, kriterier for måloppnåelse, prioriteringer for tilskudd, tildelingskriterier og andre formaliakrav.
doarjjaortnega áigumuša, guđege ulbmiljovkui guoskivaš juohkineavttuid, eavttuid movt ulbmila joksat, doarjagiid vuoruheami, juohkineavttuid ja eará formálalaš gáibádusaid
Retningslinjene inneholder mye mer detaljerte krav til søknaden, innholdet i tilskuddsbrev, rapporteringskrav og kontrollrutiner sammenlignet med de ” gamle ” retningslinjene for Kulturfondet.
Go bálddastahttá Kulturfoandda ” boares ” njuolggadusaiguin, de oaidná ahte dálá njuolggadusain leat ollu dárkilit gáibádusat dasa movt ohcamuš galgá leat, makkár doarjjareivve sisdoallu galgá leat, raportagáibádus ja bearráigeahččangáibádus.
2.3 Målstruktur i budsjettene
2.3 Ulbmilčilgenmállet bušeahtain
Hovedmålet for tilskuddsordningen har i årene 2006‐2008 vært:
Doarjjaortnega váldoulbmil jagiin 2006‐2008 lei:
Fremme et mangfoldig kunst‐ og kulturliv, og sikre samisk innflytelse over samisk kulturutvikling
Ovddidit máŋggabealát dáidda ‐ ja kultureallima, ja sihkkarastit ahte sámit besset váikkuhit sámi kultuvrra ovddideapmái
I 2006 og 2007 har budsjettene mye av den samme strukturen ved at det formuleres strategier og tiltak på et overordnet nivå for virkemiddelordningen.
2006:s ja 2007:s lea bušeahtain oalle muddui seamma vuogádat, dain leat váikkuhanortnega
I disse vises det strategier og tiltak som kan ledes ned til spesielle tiltaksområder, men også mer overgripende strategier som går på tvers av flere tiltaksområder.
Dain oaidná strategiijaid ja doaimmaid maid sáhttá čuovvut vulosguvlui gitta dihto doaibmasuorgái, muhto oaidná maid surggiidgaskasaš bajitdási strategiijaid.
I 2006 er det listet opp 5 strategier:
2006:s namuhuvvon 5 strategiija:
 Bidra til å bedre rammevilkårene for de samiske kunstuttrykkene
 Veahkkin buoridit sámi dáiddaovdanbuktimiid rámmaeavttuid
 Bidra til opprettelse av en sammenhengende høyere samisk kunstutdanning
 Leahket veahkkin oččodit oktilaš sámi dáiddaaoahpahusa
 Bidra til at samiske kunstnere oppnår de samme rammebetingelser som øvrige kunstnere i
 Veahkkin sámi dáiddáriidda olahit seamma rámmaeavttuid go dáiddáriin muđui leat Norggas
Norge
 Veahkkin oččodit sámi mánáide ja nuoraide buriid bajásšaddanbirrasiid
 Bidra til å sikre samiske barn og unge et godt oppvekstmiljø
 Veahkkin movttiidahttit sámi mánáid ja nuoraid čállit sámegillii
 Bidra til at samiske barn og unge stimuleres til å skrive på samisk
Ubmilčilgemiin lea ollu sáhka sámi dáiddaeallima bargiid rámmaeavttuin ja man duohken
Strategiene dreier seg mye om rammevilkår og rammebetingelser for aktørene i det samiske kunstliv og har to tiltak som rettes mot barn og unge.
rámmaeavttuid olaheapmi lea, ja das leat guokte doaimma vásedin mánáide ja nuoraide.
Videre formuleres 6 tiltak:
Viidáseappot čilgejuvvojit 6 doaimma:
 Arbeide for å få utvidet de økonomiske rammene for kultur innen Sametingets budsjett
 Bargat viiddidit kultuvrii guoskivaš ekonomalaš rámmaid Sámedikki bušeahtain
 Arbeide for samarbeid på nordisk plan for fremme av litteratur
 Ovttasbargat girjjálašvuođa ovddidemiin davviriikkalaš dásis
 Arbeide for at det avsettes egne midler til Sametinget og samiske institusjoner for utvikling
 Bargat oččodit sierra ruđaid Sámediggái ja sámi institušuvnnaide maid sáhttá geavahit Kultuvrralaš skuvlalávkka sisdoalu ovddideapmái
av innholdet i Den kulturelle skolesekken
 Bargat oččodit oktasaš arena sámi musihka gaskkusteapmái
 Arbeide for felles arena for samisk musikkformidling
 Bargat oažžut čohkket báddejuvvon sámi musihka / luđiid mat leat vuorkkáin, ja oažžut daid albmosii
 Arbeide for at arkivopptak av samisk musikk / joik samles og gjøres allment kjent
 Bargat viidáseappot ovddidit sámi filbmabargiid ja Davviriikkalaš filbmaguovddáža ovttasbarggu
 Arbeide for samarbeid mellom samiske filmaktører og Nordisk filmsenter utvikles videre
 Bargat oččodit sierra sámi filbmaguovddáža
 Arbeide for et eget samisk filmsenter Disse tolker vi både til å være politiske prioriteringer som går på hvordan Sametinget skal jobbe for å bedre rammebetingelsene for kulturområdet og hvem Sametinget skal samarbeide med for å gjennomføre de ulike tiltakene.
Diet muitalit min ipmárdusa mielde sihke politihkalaš vuoruhemiid mat čájehit movt Sámediggi galgá bargat vai nagoda buoridit kultursuorggi rámmaeavttuid, ja geaiguin Sámediggi galgá ovttasbargat iešguđetlágan doaimmaid čađaheamis.
I budsjettet for 2007 er det også formulert strategier og tiltak.
2007 bušeahtas leat maid namuhuvvon strategiijat ja doaimmat.
Unntaket er den første strategien om rammevilkår hvor den i 2007 er konkretisert ned på tiltaksområdene.
Muhtumat dain leat seamma go 2006:s, muhto sáhttet leat čállojuvvon eanet oppalažžan.
Strategien om en sammenhengende høyere
Earret vuostaš strategiija mii guoská rámmaeavttuide, de leat 2007:s čilgen daid dárkilit doaibmasurggiid dásis.
samisk kunstutdanning er tatt ut.
Strategiija mii guoská oktilaš sámi dáiddaoahpahussii lea váldojuvvon eret.
 Bedre rammevilkår for samisk litteratur, musikk, billedkunst / duodji, teater og andre samiske kulturtiltak
 Buoret rámmaeavttut sámi girjjálašvuhtii, musihkkii, govvadáidagii / duodjái, teáhterii ja eará sámi kulturdoaimmaide
 Gode rammevilkår for samiske kunstnere
 Buorit rámmaeavttut sámi dáiddáriidda
 Et godt oppvekstmiljø for samiske barn og unge
 Buorre bajásšaddanbiras sámi mánáide ja nuoraide
Videre formuleres 6 tiltak
Viidáseappot namuhuvvojit 6 doaimma:
 Arbeide for samarbeid på nordisk plan for fremme bruk av samisk kunst og kultur
 Ovttasbargat davviriikkalaš dásis ovddidit sámi dáidaga ja kultuvrra geavaheami
 Arbeide for at det avsettes egne midler til Sametinget og samiske institusjoner for utvikling av innholdet i Den kulturelle skolesekken
 Bargat oččodit sierra ruđaid Sámediggái ja sámi institušuvnnaide maid sáhttá geavahit Kultuvrralaš skuvlalávkka sisdoalu ovddideapmái
 Arbeide for felles arena for samisk musikkformidling i samarbeid med fylkeskommunen
 Bargat oččodit oktasaš arena sámi musihka gaskkusteapmái ovttas fylkasuohkaniin
 Arbeide for samarbeid mellom samiske filmaktører og Nordisk filmsenter utvikles videre
 Bargat viidáseappot ovddidit sámi filbmabargiid ja Davviriikkalaš filbmaguovddáža ovttasbarggu
 Arbeide for et eget samisk filmsenter
 Bargat oččodit sierra sámi filbmaguovddáža
 Tildele tilskudd
 Juohkit doarjagiid
Samarbeid på det nordiske plan går igjen i de to årene, Dette gjelder også Den kulturelle skolesekken, samarbeid på filmfronten, og arbeid for et eget samisk filmsenter.
Davviriikkalaš ovttasbargu namuhuvvo goappešat jagiid. Nu dahkko maid Kultuvrralaš skuvlalávka, filbmaovttasbargu ja dat ahte oččodit sierra sámi filbmaguovddáža.
Felles arena for musikkformidling er blitt mer spesifisert ved at fylkeskommunene nevnes spesielt som samarbeidspart.
Musihkkagaskkusteami doaibma leat dárkileappot čilgejuvvon go vásedin fylkasuohkan namuhuvvo ovttasbargobealálažžan.
I budsjettet for 2008 har de overordna målene for hele ordningen og strategiene blitt tatt bort, og målene formuleres her på hvert tiltaksområde:
2008 bušeahtas leat olles ortnega bajemus dási ulbmilat ja strategiijat váldojuvvon eret, ja ulbmilat čilgejuvvojit das juohke doaibmasuorggi nammii:
 Litteratur: Øke antallet utgivelser av samisk litteratur
 Girjjálašvuohta: Lasihit sámi girjjálašvuođa almmuheami meari
 Musikk: Øke antallet tiltak innen samiske musikkuttrykk
 Musihkka: Lasihit sámi musihkkii gullevaš doaimmaid
 Billedkunst: Øke antallet kunst‐ og duodjitiltak
 Govvadáida: Lasihit dáidda ‐ ja kulturdoaimmaid
 Teater: Øke aktiviteten innen samisk revy‐ og amatørteaterviksomhet
 Teáhter: Lasihit doaimmaid mat nannejit sámi revy‐ ja amatørteáhteriid doaimmaid
 Barns oppvekstvilkår: Øke antallet tiltak for samiske barn og unges oppvekstvilkår
 Mánáid bajásšaddan: Lasihit doaimmaid mánáid ja nuoraid bajásšaddandiliide
 Andre kulturtiltak: Opprettholde og utvikle aktiviteten innen andre kulturtiltak
 Eará kulturdoaimmat: Bisuhit ja ovdánahttit eará kulturdoaimmaid
 Tegneserier: Opprettholde utgivelser av samiskspråklige tegneserier Vi ser altså en endring i målstrukturen i budsjettet ved at det den går fra en kvalitativ til en ren kvantitativ målformulering.
Dás mii oaidnit nuppástuvvama bušeahta áigumušain, go ulbmiliid meroštallan sirdašuvvá kvalitatiivva meroštallamis buhtis hivvodatmihtideapmái dahje olluvuođa meroštallamii. Dán ferte
Dette må nok ses i sammenheng med de nye kravene som kom til målbarhet og kontroll hvor det skal være mulig å etterprøve om målene for ordningene er nådd.
suige ipmirdit daid ođđa gáibádusaid ektui, main gáibiduvvo bearráigeahčču ja ahte galgá sáhttit mihttomeriid joksama iskat, ahte leat go olahan doarjjaortnega ulbmila.
Vi merker oss også at målet for de 5 første tiltaksområdene er å øke aktiviteten, så er den for andre
Mii mearkkašit ahte 5 vuosttaš doaibmasuorggi ulbmil lea lasihit doaimmaid, ja eará kulturdoaimmaid ja govvaráidduid ulbmil lea doalahit aktivitehta.
2.3.1 Målgrupper
2.3.1 Ulbmiljoavkkut
I 2008‐budsjettet er det også gjort andre endringer i målstrukturen ved at det for første gang angis målgruppe for hver av tiltaksområdene.
2008‐bušeahta ulbmilčilgemiin leat maid dahkkon eará rievdadusat, go vuosttaš geardde namuhuvvo
En slik klar definisjon av målgrupper finner vi altså ikke i 2006‐ og 2007‐budsjettet.
Nie čielgasit eai gal leat ulbmiljoavkkut definerejuvvon 2006‐ ja 2007‐bušeahtain.
Litteratur: ‐ Forlag og andre utgivere med eget firma
Girjjálašvuohta: ‐ Lágádusat ja eará almmuheaddjit main lea sin iežaset fitnodat
Musikk: ‐ Utgivere av samisk musikk
Musihkka: ‐ Sámi musihka almmuheaddjit
‐ Andre aktører som arbeider med musikk
‐ Sámi musihkkarat ‐ Earát geat barget sámi musihkain
Billedkunst / duodji: ‐ Samiske kunst‐ og duodjiutøvere
Govvadáida / duodji: ‐ Sámi dáiddárat ja duojárat
‐ Etablerte samiske duodji‐ og kunstorganisasjoner
‐ Sajáiduvvan sámi duodje ‐ ja dáiddasearvvit
Teaterformål: ‐ Revy‐ og amatørteatergrupper
Teáhterulbmilat: ‐ Revy‐ ja amatørteáhterjoavkkut
‐ Andre aktører som arbeider med teater‐ og reyvirksomhet for og med barn og unge
‐ Earát geat barget mánáiguin ja nuoraiguin / mánáid ja nuoraid
Barns oppvekstvilkår: ‐ Private institusjoner og organisasjoner som har som mål å etablere tiltak som stimulerer tiløkt aktivitet for samiske barn og unge
Mánáid Bajásšaddaneavttut: ‐ Priváhta institušuvnnat ja organisašuvnnat maid ulbmil lea álggahit prošeavttaid mat lasihit doaimmaid mánáide ja nuoraide
‐ Andre kulturaktører som arbeider med samiske barn og unge
‐ Eará kulturbargit geat barget sámi mánáiguin ja nuoraiguin
Andre kulturtiltak: ‐ Samiske kulturorganisasjoner og kulturutøvere
Eará kulturdoaimmat: ‐ Sámi kulturorganisašuvnnat ja kulturbargit
Tegneserier: ‐ Utgivere av samiskspråklige tegneserier
Govvaráiddut: ‐ Sámegiel govvaráidduid almmuheaddjit
2.3.2 Kriterier for måloppnåelse
2.3.2 Ulbmilolaheami eavttut
2008‐budsjettet er også det eneste av de tre som har formulert kriterier for måloppnåelse.
2008‐bušeahtta lea maid áidna bušeahtta dan golmma jagis gos leat čilgen ulbmilolaheami.
Disse angir:
Dan leat ná čilgen:
Litteratur: ‐ Antall utgivelser av samisk litteratur
Girjjálašvuohta: ‐ Galle sámegiel girjji leat almmuhuvvon
Musikk: ‐ Antall utgivelser av samisk musikk
Musihkka: ‐ Galle sámi musihkkabuktaga leat almmuhuvvon
‐ Antall gjennomførte samiske musikktiltak
‐ Galle musihkkadoaimma leat čađahuvvon
Billedkunst / duodji: ‐ Antall gjennomførte kunst‐ og duodjtiltak
Govvadáida / duodji: ‐ Galle dáidda ‐ ja duodjedoaimma leat čađahuvvon
Teaterformål: ‐ Antall gjennomførte samiske revy‐ og teateroppsetninger
Teáhterulbmil: ‐ Galle sámi revy‐ ja teáhterčájálmasa leat čađahuvvon
Barns oppvekstvilkår: ‐ Antall igangsatte prosjekter
Manáid bajásšaddan: ‐ Galle prošeavtta leat álggahuvvon
‐ Antall gjennomførte prosjekter
‐ Galle prošeavtta leat čađahuvvon
Andre kulturtiltak: ‐ Antall igangsatte tiltak
Eará kulturdoaimmat: ‐ Galle doaimma leat álggahuvvon
‐ Antall gjennomførte tiltak
‐ Galle doaimma leat čađahuvvon
Tegneserier: ‐ Antall utgitte samiskspråklige tegneserier
Govvaráiddut: ‐ Galle govvaráiddu leat almmuhuvvon sámegillii
Vi ser at kriterier for måloppnåelsen utelukkende er et kvantitativt mål som teller antallet tiltak og produkter.
Mii oaidnit dás ahte ulbmiliid olahaneavttut meroštallojuvvojit dušše dan ektui man galle doaimma ja buvttadeami leat ollašuvvan.
De årlige prioriteringene for hvilke type tiltak som kan støttes kommer fram i Sametingets fremlagte budsjett for det aktuelle året.
Makkár mállet doaimmat vuoruhuvvojit guđege jagi, dat boahtá ovdan Sámedikki bušeahtain guđege jagis.
Igjen er det noen forskjeller i hvordan dette er formulert i de årlige budsjettene.
Maiddái das oaidná ahte leat muhtun erohusat das movt dat čilgejuvvojit guđege jagi bušeahtain.
I budsjettet for 2006 er det ikke angitt noen spesielle prioriteringer, og vi må lese strategiene og tiltakene for å kunne avlede om ulike prosjekttyper passer inn.
2006 bušeahtas eai leat namuhuvvon makkárge earenoamáš vuoruheamit, ja mii fertet lohkat strategiijaid ja doaimmaid ovdal go sáhttit vuohttit makkár prošeavttat daidda heivejit.
I 2007 og 2008 er det forholdsvis detaljerte beskrivelser av hvilke type prosjekter som prioriteres innenfor hvert tiltaksområde.
2007:s ja 2008:s leat oalle dárkilit čilgen makkár mállet prošeavttaid dáhttot vuoruhit guđege doaibmasuorggis.
se hvilke endringer som gjøres mellom de to årene.
Goappáge jagi vuoruheamit leat biddjojuvvon tabellii, vai lea álkit oaidnit makkár rievdadusaid dien guovtti jagis leat dahkan.
Tabell 2.1 Årlige prioriteringer i budsjettet for 2007 og 2008
Tabealla 2.1 Maid 2007 ja 2008 bušeahtain leat vuoruhan
Litteratur ‐ Primært skjønnlitteratur med orginalmanus på samisk ‐ Ungdomslitteratur ‐ Litteratur skrevet av nye og unge forfattere ‐ Litteraturarrangement ‐ Skjønnlitteratur med orginalmanus på sør‐, – lule, eller nordsamisk ‐ Ungdomslitteratur med orginalmanus på sør‐, – lule, eller nordsamisk ‐ Oversetting av skjønnlitteratur med orginalmanus på andre språk ‐ Lydbøker på samisk for barn og unge ‐ Dokumentarlitteratur på sør‐, – lule, eller nordsamisk Musikk ‐ CD.
Girjjálaš‐ vuohta ‐ Vuosttažettiin čáppagirjjálašvuohta, sámegiel originálamánusat ‐ Nuoraidgirjjálašvuohta ‐ Ođđa ja nuorra čálliid girjjálašvuohta ‐ Girjjálaš lágideamit ‐ Čáppagirjjálašvuohta, orginálamánusat mátta‐, julev‐ dahje davvisámegillii ‐ Nuoraidgirjjálašvuohta, orginálamánusat mátta‐, julev‐ dahje davvisámegillii ‐ Čáppagirjjálašvuođa jorgaleapmi, originálamánusat eará gielaide ‐ Jietnagirjjit mánáide ja nuoraide ‐ Dokumentáragirjjálašvuohta mátta‐, julev ‐ dahje davvisámegillii Musihkka ‐ CD.
‐ utgivelser med spredning i sjanger ‐ Artisthonorar ‐ CD.
‐ almmuheamit, ieguđetlágan šáŋgerat ‐ Artistabálkkát ‐ CD.
‐ utgivelser med spredning i sjanger ‐ Tiltak for å stimulere barn og unge til musikalsk aktivitet Billedkunst / duodji ‐ Utstillinger ‐ Kataloger ‐ Kunst‐ og duodjitiltak, spesielt der barn og unge er involvert ‐ Utstillinger i Norge ‐ Duodji‐ og / eller kunstkataloger ‐ Kunst‐ og duodjitiltak, spesielt der barn og unge er involvert Teater‐ formål ‐ Teatervirksomhet for og med barn og unge ‐ Amatørteatervirksomhet ‐ Revyvirksomhet ‐ Teatervirksomhet for og med barn og unge ‐ Amatørteatervirksomhet Barns oppvekst‐ vilkår ‐ Tiltak for barn og unge som styrker samisk identitet, språk og kulturforståelse ‐ Arenaer som fremmer barns oppvekstmiljø lokalt i samiske områder ‐ PC.
‐ almmuheamit, ieguđelágan šáŋgerat ‐ Doaimmat mat movttiidahttet mánáid ja nuoraid searvat musihkkadoaimmaide Govvadáida / duodji ‐ Čájáhusat ‐ Katalogat ‐ Dáidda‐ ja duodjedoaimmat, earenoamážit dakkárat main leat mielde mánát ja nuorat ‐ Čájáhusat Norggas ‐ Duodje‐ ja/dahje dáiddakatalogat ‐ Dáidda‐ ja duodjedoaimmat, earenoamážit dakkárat main leat mielde mánát ja nuorat Teáhter‐ ulbmilat ‐ Teáhterdoaimmat mánáide ja nuoraide ja mánáiguin ja nuoraiguin ‐ Amatørteáhterdoaimmat ‐ Revydoaimmat ‐ Teáhterdoaimmat mánáide ja nuoraide ja mánáiguin ja nuoraiguin ‐ Amatørteáhterdoaimmat Mánáid bajás‐ šaddan ‐ Doaimmat mánáide ja nuoraide mat nannejin sin sámi iešvuođa, giela ja kulturipmárdusa ‐ Arenat mat ovdánahttet mánáid bajásšaddaneavttuid báikkálaččat sámi guovlluin ‐ PC ‐ stohkosat ja spealut sámegillii ‐ Prošeavttat mat ovdánahttet ođđa arenaid, deaivvadansajiid ja gaskkustanhámiid mánáide ja nuoraide ‐ Prošeavttat mat leat veahkkin sirdit árbedieđu ja máhtu ja mat nannejit sámegiela sohkabuolvvaid gaskka ‐ Arenat mat ovdánahttet mánáid bajásšaddaneavttuid báikkálaččat sámi guovlluin Eará doaimmat ‐ Kulturdoalut ja festiválat ‐ Dokumentašuvdna‐ ja registrerenprošeavttat ‐ Sámi kulturdoalut ja festiválat ‐ Ruhtadit oasi filbmaprošeavttain mat leat sámi dili birra ‐ Artistabálkkát sámi musihkkariidda Govva‐ ráiddut sámegillii ‐ Govvaráiddut sámegillii ‐ Oktanaga almmuhit mátta‐, julev ‐ dahje davvisámegillii
‐ spill på samisk ‐ Prosjekter som bidrar til utvikling av nye arenaer, møteplasser og formidlingsformer for barn og unge ‐ Prosjekter som bidrar til å overføre tradisjonskunnskap og styrke samisk språk, på tvers av generasjoner ‐ Arenaer som fremmer barns oppvekstmiljø lokalt i samiske områder Andre tiltak ‐ Kulturarrangementer og festivaler ‐ Dokumentasjons‐ og registreringsprosjekter ‐ Samiske kulturarrangementer og festivaler ‐ Delfinansiering av filmproduksjoner om samiske forhold ‐ Artisthonorar til samiske musikkutøvere Samiske tegneserier ‐ Samiskspråklige tegneserier ‐ Parallellutgivelser på sør‐, – lule, eller nordsamisk Hvis vi ser på tiltaksområdet litteratur, ser vi at prioriteringen av skjønnlitteratur og ungdomslitteratur går igjen i de to årene.
Go geahččat doaibmasuorggi girjjálašvuohta, de oaidnit ahte čáppagirjjálašvuohta ja nuoraidgirjjálašvuohta lea vuoruhuvvon goappešat jagiid.
I 2008 er det konkret spesifisert at orginalmanus prioriteres på alle de tre samiske språkene, og dette tolker vi som en framheving av det lulesamiske og sørsamiske hvor antallet utgivelser har vært begrenset.
2008:s lea earenoamážit daddjon ahte galgá vuoruhit originálamánusiid buot golmma suopmanii, ja dan mii dulkot dan láhkái ahte lea áigumuš earenoamážit vuoruhit julevsámegiela ja máttasámegiela go daid suopmaniidda leamaš
Nye prioriteringer i 2008 er oversatt litteratur til samisk, lydbøker for barn og unge og dokumentarlitteratur.
unnán almmuheamit. Ođđa vuoruheamit 2008:s leat jorgalit girjjiid eará gielain sámegillii, jietnagirjjit mánáide ja nuoraide ja dokumentašuvdnagirjjálašvuohta.
Vi ser altså at Sametinget i 2008 gir signaler om større bredde i type litteratur og former for utgivelse, og språkform.
Das mii namalassii oaidnit dan ahte Sámediggi dovddusindahká 2008:s ahte sii áigot doarjut máŋggalágan ja máŋggahámát girjjálašvuođa, ja maiddái oažžut almmuhemiid buot sámegiel suopmaniidda.
Under tiltaksområdet musikk, prioriteres CD.
Musihkkasuorggis vuoruhuvvojit iešguđetlágan CD.
‐ utgivelser med spredning i sjanger.
‐ almmuheamit.
Her gir Sametinget signal om at det ikke bare er tradisjonell musikk som skal støttes.
Das dovddusindahká Sámediggi ahte sii eai áiggo doarjut dušše árbevirolaš sámi musihka.
I 2007 blir artisthonorar spesielt nevnt, og understreker muligheten til å tildele honorar til musikere som deltar på ulike konserter og festivaler.
2007:s namuhuvvojit artistabálkkát earenoamážit, ja dat deattuha ge ahte galgá leat vejolaš gokčat musihkkariid bálkkáid iešguđetlágan konsearttain ja festiválain.
Denne prioriteringen er fjernet under musikk, men flyttet til ” andre tiltak ” i 2008.
Diet vuoruheapmi lea 2008:s váldojuvvon eret musihkkasuorggis, ja sirdojuvvon ” eará doaimmaide ”.
Tiltak for å stimulere barn og unge til musikalsk aktivitet fremheves i 2008, altså en spissing mot prosjekter med innhold for barn og unge.
2008:s namuhuvvojit earenoamážit doaimmat mat galget movttiidahttit mánáid ja nuoraid searvat musihkkadoaimmaide, mii mearkkaša ahte hálidit hui
Tiltaksområdet billedkunst / duodji har de samme tre prioriteringene for begge årene.
Govvadáidaga / duoji doaibmasuorggis leat seamma golbma vuoruheami goappešat jagiin.
Det gis støtte til utstillinger, kataloger, og kunst‐ og duodjitiltak, spesielt der barn og unge er involvert.
Addojuvvo doarjja čájáhusaide, katalogaide ja dáidda ‐ ja duodjedoaimmaide, earenoamážit dakkáriidda main mánát ja nuorat leat mielde.
Innenfor teaterformål prioriteres teatervirksomhet for og med barn og unge og amatørteatervirksomhet.
Teáhtersuorggis vuoruhuvvojit teáhterdoaimmat mánáide ja nuoraide ja ja main barget mánáiguin ja nuoraiguin ja amatørteáhterdoaimmat.
I 2008 kommer også en ny prioritet inn med revyvirksomhet.
2008 lasihuvvo ođđa vuoruhandoaibma, namalassii
Tiltaksområdet barns oppvekstvilkår har prioriteringen av ” arenaer som fremmer barns
revydoaibma. Das vuhtto ahte lea áigumuš dán suorggi doaimmaid viiddidit.
oppvekstmiljø lokalt i samiske samfunn ” felles for begge de to årene.
Mánáid bajásšaddaneavttuid doaibmasuorggis leat vuoruhan ” báikkit mat ovddidit mánáid bajásšaddandili báikkálaš sámi servodagain ” goappešat jagiin.
I 2007 legges det vekt på styrking av samisk identitet, språk og kulturforståelse og utvikling av PC. ‐ spill på samisk.
2007:s deattuhuvvo sámi iešvuođadovddu, giela ja kulturipmárdusa nannen ja ahte galgá ovddidit PC ‐ spealuid sámegillii.
I 2008 er disse formulert i mer generelle vendinger ved at prosjektene skal bidra til utvikling av nye arenaer, møteplasser og formidlingsformer for barn og unge.
2008:s leat diet vuoruheamit čállojuvvon veaháš oppalaš hámis; ahte prošeavttat galget váikkuhit dasa ahte ásahuvvojit sajit, deaivvadanbáikkit ja gaskkustanmállet mánáide ja nuoraide.
Et nytt punkt i 2008 er overføring av tradisjonskunnskap og styrke språk på tvers av generasjoner.
2008:s lea
Tiltaksområdet andre tiltak rommer ulike kulturarrangementer og festivaler.
Eará doaimmat suorgái gullet iešguđetlágan kulturdoalut ja festiválat.
I 2008 er det fremhevet
2008:s gesset earenoamážit ovdan sámi doaluid.
samiske arrangementer, noe som må tolkes som en spissing mot det samiske innholdet i festivalen / arrangementet. I 2007 nevnes dokumentasjons‐ og registreringsprosjekter.
Dat ferte ipmirduvvot nu ahte hálidit earenoamážit čujuhit festiválaid / doaluid sámi sisdollui.
Dette er ikke med i 2008, men en viss videreførelse kan en lese i den nye prioriteringen ” delfinansiering av filmproduksjon om samiske forhold ”.
2007:s namuhuvvojit dokumentašuvdna‐ ja registrerenprošeavttat. Dat ii leat mielde 2008:s, muhto sáhttá gal dulkot ahte dat fievrreduvvo viidáseappot go lohká vuoruheami ”
Artisthonorar ble flyttet fra musikk til andre tiltak i 2008.
eará doaimmaide 2008:s.
Samiskspråklige tegneserier var et nytt tiltaksområde i budsjettet for 2008 selv om det ut på året i 2007 ble bevilget noen midler til dette.
Govvaráiddut sámegillii lei ođđa doaibmasuorgi 2008 bušeahtas, vaikko dan doibmii juolluduvvui ge doarjja 2007 jagi mielde.
Tiltaksområdet støtter nyutvikling av samiske tegneserier, og
Dán doaibmasuorggis addet doarjaga ođđa sámegiel govvaráidduide, ja almmuhemiide buot golmma sámi suopmanii.
paralellutgivelser på de tre samiske språkene.
Go oktiičohkket dieđuid maid leat gávdnan go leat geahčadan 2007 ja 2008 vuoruhemiid, de sáhttá
Oppsummert viser gjennomgangen av prioriteringene for 2007 og 2008 at det har foregått en større vektlegging av tiltak innenfor alle de tre samiske språkene.
dadjat ahte leat garraseappot deattuhan doaimmaid mat gusket buot golmma sámegiel suopmanii.
Vi ser også at prioriteringen av barn og unge skal gjenspeiles i alle tiltaksområdene, ikke bare det som heter barns oppvekstvilkår.
Oaidnit maid ahte mánáid ja nuoraid vuoruheapmi galgá buot doaibmasurggiin speadjalastojuvvot, dat ii galgga leat dušše dan suorggis mii gohčoduvvo mánáid bajásšaddandilli.
2.3.4 Videreførelse av målstruktur
2.3.4 Ulbmilčilgenmálle viidásit fievrredeapmi
Vi vil bare kort nevne at den målstrukturen som ble lagt i budsjettet for 2008 videreføres til 2009 og 2010.
Áigut dušše oanehaččat namuhit ahte ulbmilčilgenmálle mii biddjojuvvui 2008 bušehttii, fievrreduvvo
Mål formuleres på hvert tiltaksområde.
viidáseappot sihke 2009:s ja 2010:s.
Videre formuleres målgruppe for tilskuddsordningen på hvert tiltaksområde, samt kriterier for måloppnåelse og prioriteringer.
Juohke doaibmasuorgái biddjojuvvojit ulbmilat, ja dasto čilgejit doarjjaortnega ulbmiljoavkku guđege doaibmasuorggis, ulbmilolaheami eavttuid ja vuoruhemiid.
I 2010 kom det inn et nytt element ved at det også angis hvem som kan være tilskuddsmottaker for hvert tiltaksområde i virkemiddelordningen.
2010:s lasihuvvui vel dat čilgehus mas daddjo gii sáhttá váikkuhanortnegis oažžut doarjaga guđege doaibmasuorggis.
Vi oppfatter derfor at målstrukturen i løpet av de tre årene som her evalueres har blitt endret ganske kraftig ved at den har gått fra en generell og overordnet målstruktur, til å definere målene på tiltaksområdenivå.
Danin leat ulbmilčilgemat min mielas rievdan oalle ollu dan golmma jagis maid mii dás árvvoštallat. Álggos ledje ulbmilat čilgejuvvon hui oppalaš, bajitdási ulbmilin, muhto leat rievdaduvvon nu ahte lea biddjojuvvon ulbmilolahus juohke doaibmasuorgái.
Det er jobbet mye for å definere klare mål som det i etterkant er mulig å etterprøve om faktisk nås.
Leat bargan ollu dan ektui ahte oažžut ulbmiliid nu čielggasin ahte maŋit áiggis lea vejolaš iskat leat go olahan ulbmiliid.
Etter en del prøving fant Sametinget fra og med 2008‐budsjettet fram til
Go Sámediggi vuos lei geahččaladdan iešguđetlágan ulbmilčilgemiid, de lea diggi 2008‐bušeahta rájes gávdnan dakkár ulbmilčilgenmálle mii doaibmá, ja lea ge dan geavahan maŋit jagiid maid.
en målstruktur som har fungert og derfor videreført i de påfølgende årene.
Olles váikkuhandoaibmaortnega rámmat guđege jahkái ja dat movt daid rámmaid ruđaid galgá
De årlige rammene for hele virkemiddelordningen og fordelingen av rammene for midler mellom de 7 ulike tiltaksområdene, legges i de årlige budsjettene. Tabellen under viser at de fleste
juogadit dan 7 doaibmasuorggi gaskka, mearriduvvojit bušeahtain jagis jahkái.
tiltaksområdene har fått en årlig økning i sine rammer. Unntaket er Barns oppvekstvilkår og Andre tiltak som hadde en liten nedgang fra 2006 til 2007.
Tabeallas dás vuolábealde oaidná ahte juohke doaibmasuorggi rámma lea veaháš viiddiduvvon jagis jahkái, earret Mánáid bajásšaddaneavttut ja Eará doaimmat, mat leat veaháš gáržžiduvvon 2006 rájes 2007 rádjái.
Tabell 2.2 Årlige rammer i budsjettet innenfor hvert tiltaksområde (i tusen kroner)
Tabealla 2.2 Doaibmasurggiid jahkásaš bušeahttarámmat (čállojuvvon duhát ruvnnuide)
Tiltaksområder
Doaibmasuorgi
Litteratur 3 008 3 236 3 586 Musikk 1 416 1 550 Billedkunst / duodji Teaterformål Barns oppvekstvilkår 2 024 1 900 1 900 Andre tiltak 2 093 2 001 2 500 Tegneserier
Girjjálašvuohta 3 008 3 236 3 586 Musihkka 1 416 1 550 Govvadáida / duodji Teáhterulbmilat Mánáid bajásšaddan 2 024 1 900 1 900 Eará doaimmat 2 093 2 001 2 500 Govvaráiddut
Det er mulig å gjøre visse justeringer i budsjettrammene i løpet av budsjettåret.
Lea vejolaš bušeahttarámmaid muhtun muddui muddet bušeahttajagi mielde.
For eksempel kan ubrukte midler flyttes fra ett tiltaksområde til et annet, og i revidert budsjett er det mulig å få tilført
Sáhttá ovdamearkkadihte sirdit geavakeahtes ruđaid ovtta doaibmasuorggis nubbái, ja bušeahta divodemiid oktavuođas lea vejolaš sirdit doarjagiid doaibmasurggiide main leat earenoamáš ollu ohcamušat.
En gjennomgang av de opprinnelige budsjettene, eventuelle justeringer og overføring av nye midler, viser at det ble foretatt noen endringer i 2007 og 2008.
Go geahčada bušeahtaid ovdal go daid leat rievdadan, vejolaš heivehemiid ja ođđa juolludemiid maid leat sirdán bušeahtaide, de dain oaidná ahte leat muhtun rievdadusat dahkkon 2007:s ja 2008:s. 2006 bušeahtas eai rievdadan maidege.
I 2006 ble det ikke gjort noen endringer.
2007 nannejuvvui doaibmasuorgi govvaráiddut 160 000
I 2007 ble tiltaksområdet tegneserier styrket med kr 160 000, og litteratur med 150 000 under budsjettreguleringene.
ruvnnuin ja girjjálašvuohta 150 000 ruvnnuin bušeahttadivodemiin.
I 2008 ble tiltaksområdet Andre kulturtiltak styrket med kr 750 000.
2008 bušeahtas nannejuvvui doaibmasuorgi Eará kulturdoaimmat 750 000 ruvnnuin.
Vi har mulighet til å sammenligne tallene for de budsjetterte rammene for virkemiddelordningen og
Mis lea vejolašvuohta buohtastahttet váikkuhandoarjjaortnega bušeahttarámmaid daid juolludemiiguin mat leat dahkkon dan golmma jagis.