pere/sami_parallel huggingface dataset:
Muπui háliidan deattuhit ahte boazodoallu lea duhtava™ ∏oahkkimiin.
Ellers vil jeg si at jeg føler at reindriften kom godt ut av møtet med Sponheim.
Mis ledje ∏oavddusevttohusat, ja mii dovddaimet ahte ministtar guldalii min, lohká NBR ’ joπiheaddji Iskkon Máhte Áslat, gii maiddái lei ∏oahkkimis ministariin.
Vi kom med konstruktive forslag til løsning og jeg føler at vi ble hørt, sier leder i NRL., Aslak J. Eira, som også var på møtet med landbruksministeren.
Áslat Ánte Sara mielas lea Fálá boazoeaiggádiidda dehála™ oaΩΩut dáhkiduvvot ahte eai ™at ∏aπahuvvo eanet sisabahkkemat sin guohtuneatnamiidda.
Sara sier at det er viktig for reineierne på Kvaløya å få garantier for at det ikke gjøres flere inngrep i deres beiteland.
– Juo ∏aπahuvvon sisabahkkemat
– Med det distriktet er utsatt for
ja plánejuvvon huksemat dagahit ahte orohat ii ™at gierdda eanet, lohká Áslat Ánte Sara.
av utbyggingspress og det vi vet vil komme, så har vi nå nådd et metningspunkt, sier Sara.
Beare ollu boazosámit ™addet unnimuspen™unistan.
40 bargojagis berrejit 20 jagi leat buorit dienasjagit, vai oaΩΩu alla pen™uvnna.
Muhtumat sáhtá™edje buoridit pen™uvdnavuoπu jus muhtun jagiid lea alla ealáhusboaπus
Flest mulig gode år, er en tommelfingerregel for det er gjennomsnittet av de 20 beste årene av de siste 40 som legges til grunn.
– man vuoπul fas oaΩΩu pen™uvdna
Govven / foto: Per Torbjørn Jystad
∏uoggáid.
Slakt mer for å øke pensjonen
Jorgalan: ImO
Alt for mange i reindriftsnæringen ender opp med minstepensjon ved oppnådd pensjonsalder.
– Daπi bahábut leat oallugat boazo
– Dessverre er det likevel slik at
doalus geain ii leat vejola™vuohta oaΩΩut eanet go Álbmotoaju unnimuspen™uvnna.
mange i reindriftsnæringen ikke har mulighet til å sikre seg en pensjon utover folketrygdens minstesatser – såkalt minstepensjon.
Dat lea dál brutto 8.497 kruvnno mánus, muitala Guovdageainnu oadjohoavda Audhild Aleksandersen.
Fortiden 8497 kroner per måned i brutto inntekt, opplyser trygdesjef Audhild Aleksandersen i Kautokeino.
Jus galgá olahit veaháge pen™uvdna∏uoggáid, de galgá ealáhusboaπus (boaπus maŋŋel go golut leat eret gesson) leat badjel 1 G, mii lea Álbmotoaju vuoππosumma.
For i det hele tatt å få pensjonspoeng må den pensjonsgivende inntekten (overskuddet av driften / overskudd i næring) overstige minst 1 G som er folketrygdens grunnbeløp.
Miessemánus 2003 lea vuoππosumma 56.861 kruvnno.
Fra 1. mai 2003 er grunnbeløpet 56.861 kroner.
Dábála ∏∏at lassána vuoππosumma miessemánus juohke jagi.
Grunnbeløpet øker vanligvis fra mai måned hvert år.
ja dasto oaΩΩu eanet go unnimuspen™uvnna, de ferte leat sisaboahtu (boaπus maŋŋel go golut leat eret gesson) unnimusat 3,3 geardde G, namalassii gaskamearála ∏∏at 170.583 kr. jagis.
For å få tilstrekkelig poeng som også gir mer pensjon enn minstepensjon, kreves det i tillegg minimum inntekt (overskudd av driften / overskudd i næring) på hele 3,3 ganger grunnbeløpet tilsvarende 170.583 kroner i gjennomsnitt per år.
Fuomá™uhttit ahte go G rievdá juohke jagi, de rievdá maid ∏uoggáid lohku dan mielde jagis jahkái.
Det er viktig å merke seg at G ’ en endres hvert år, dermed endres også pensjonspoenget man har opparbeidet seg fra år til år.
Báhpiris maid ak ∏at oaΩΩu, mas oaidná jagi vearrobohtosa, das oaidná maid man galle pen™uvdna∏uoggá dan jagi lea olahan.
På seddelen som viser årets skatteoppgjør står det hvor mange pensjonspoeng man har opparbeidet seg.
Čuoggáid ∏oaggit Viidáseappot rehkenasto loahpala™ pen™uvdna maŋemus 40 bargojagi 20 buoremus dienasjagi gaskameari mielde.
Sanke poeng Videre beregnes den endelige pensjonen ut fra et gjennomsnitt av pensjonspoengene for de 20 årene med høyest poeng av de siste 40 arbeidsårene.
Dan dihte lea gánnáhahtti gártadit eanemus lági mielde buriid dienasjagiid, ja de ii daga maide ahte gaskkohagaid lea soames heajos jahki dan dáfus.
Med andre ord så lønner det seg å ha flest mulig gode år og heller ha noen dårlige innimellom.
Sihkkarastit alccesis alla dietnasa nu ollu jagiid go vejola™, de berre earret eará dárkilit guorahallat guπiid jagiid investeret gánnáha ja guπiid jagiid eatnat njuovvat.
For å sikre seg en høyest mulig inntekt i flest mulige år, bør man blant annet vurdere nøye tidspunkt for investeringer og slakteuttak.
Vai loahpaheah ∏en bargoeallima oaΩΩu soames buori dienasjagi, de gánnáha daid jagiid njuovvat eanet go dábála ∏∏at.
For å kunne plusse på med noen gode år på slutten av yrkeskarrieren kan en strategi være å øke slakteuttaket mer enn normalt på slutten av yrkeskarrieren.
Aleksandersen fuomá™uhtta datte ahte vuos ferte gávnnahit sáhttá go dát duoπai váikkuhit loahpala™ pen™uvnna sturrodahkii.
Aleksandersen påpeker imidlertid at man først bør sette seg inn i om et slikt tiltak vil gi en reell effekt på den endelige pensjonen.
Sihke oadjokántuvra ja rehketdoallokantuvrrat sáhttet veahkehit dan rehkenastit.
Både trygdekontoret, men også regnskapskontorene kan gå gjennom disse problemstillingene.
Pen™uvdnadáhkádus Deanu rehketdoallokantuvrra OS beaivvála™ joπiheaddji Kåre Ballari
Flere oppdager pensjonsforsikring Daglig leder Kåre Ballari ved Tana Regnskapskontor AS, ser at de yngre reindriftsutøverne er opptatt av spørsmålet om pensjon.
Su á™™ehasain leat juo soapmásat háhkan alcceseaset priváhta pen™uvdnadáhkádusa, lassin Álbmotoaju ortnegii.
Blant hans kunder har enkelte allerede tegnet seg en privat pensjonsforsikring som et supplement til Folketrygden.
– Oktiibuot leat datte menddo
– Totalt er det imidlertid for få
moattis háhkan priváhta pen™uvdnadáhkadusa.
som har tegnet en privat pensjonsforsikring.
Oallugat fuomá™it dan beare maŋŋit, lohká Ballari.
Mange oppdager konsekvensene det for sent, sier Ballari.
Nu ii leat du™™e boazodoalus.
Det er noe som ikke bare gjelder reindriftsnæringen.
Buot ealáhusdolliide leat ovttalágán pen™uvdnanjuolggadusat.
Pensjonsreglene er på det nærmeste helt like for alle private næringsdrivende.
Ovdal go Álbmotoajus oaΩΩu dohkála™ pen™uvnna, de berre jahkedienas leat 250.000 – 350.000 kruvnno, deattuha Ballari.
For at Folketrygden skal gi en tilstrekkelig pensjon må overskuddet av driften ligge på rundt 250.000 til 350.000 kroner, påpeker Ballari.
Dat ii leat nu gallásis.
Det er vanskelig å oppnå.
Álkis rehkenastin lea ahte pen™uvdna ™addá sullii bealli dan dietnasis mii rehkenastojuvvo pen™uvdnaaddi dienasin.
En tommelfingerregel er at man får cirka halvparten i pensjon av det overskuddet fra driften som regnes som pensjonsgivende inntekt.
Pen™uvdnaaddi dienas lea maiddái buohcanruπaid vuoππun.
Grunnlaget for pensjonsinntekten er også grunnlaget for sykepenger.
Dat maid dahká ahte lea dehála™ plánet doaimma ja investeremiid ja dan bokte háhkat alccesis eanemus lági mielde pen™uvdna∏uoggáid.
Det forsterker betydningen av å planlegge drift og investeringer best mulig for å sanke pensjonspoeng.
Vearrogeasus Jus muhtun jagiid juollu ruhta, de lea buot jiermáleamos dan atnit priváhta pen™uvdnadáhkadussan.
Skattefradrag Har man ledig likviditet fra gode år, kan det ikke minst være fornuftig å bruke noe på å investere i en privat pensjonsforsikring.
Eatnasat o∏∏o™e 5.000 – 10.000 kruvnno ovddas jagis buori pen™uvnna 67 jagi agi rájes.
For mange vil 5.000–10.000 kroner i året gi en god effekt på pensjonen fra fylte 67 år.
Priváhta pen™uvdnaortnegiid máksámu™ain oaΩΩu 28 % vearrogeahpádusa.
Innskudd i private pensjonsforsikringer gir også et skattefradrag på 28 prosent.
Pen™uvdna∏uoggáid sáhttá dinet gitta dan jagi vel go deavdá 66 jagi.
Opptjeningen av pensjonspoeng skjer frem til og med det året man fyller 66 år.
Maŋŋel go deavdá 67 jagi, de leat eará njuolggadusat pen™uvdnaboaπu birra.
Fra fylte 67 år gjelder egne regler for opptjening av pensjonspoeng.
Reindriftsnytt • Boazodoallo-oππasat
Den 7. mai kom Statskog med sitt
Buot su govain vuhtto boazodoallu.
tilsvar, som er utformet av regjeringsadvokaten.
– Unna nieiddaΩin háliidin boazodollui álgit, lohká Máret Ánne Iversdatter Sárá (20).
Statskog anser ikke reinbeitedistriktet som part i saken.
Jorgalan: ImO
North Cape Minerals
Dál lea nuorra govvadáiddár lohkame eŋgelasgiela Romssa Universitehtas.
maliteter som om at ikke reinbeitedistriktet er en rettmessig part.
– Mu stuorámus niehku lei joatkit áh ∏i boazodoalu, muhto mu dáfus lei du™™e skuvlavázzimis sáhka, muitala Máret Ánne.
Nå vil vi fremme saken med reineierne og kanskje siidane som part i saken, sier Haugen.
Lea álo leama™ hutkái Mannan dálvve luobai su áh ∏∏i boazodoalus.
prinsipielle saken som har vært når det gjelder reindriften i Finnmark.
Dat lea Máret Ánne mielas váivi, vaikko son bures ipmirda ahte áh ∏∏i válljii heaitit.
Fylkesmannen i Finnmark har innvilget reineierne på Stjernøy fri rettshjelp.
– Olles boazodoallu lea váttis dilis ja mun doahttalan
blir fremmet nå som vi er inne i en overgangsfase mellom staten som eier og Finnmarkseiendommen.
áh ∏i válljejumi.
En sak her er under forberedelse.
Mii geat eat leat ∏aπat ealu maŋis, eat dieπe man garra dilli doppe sáhttá leat, lohká Máret Ánne.
Distrikt 6 vil også bli omfattet av den planlagte nasjonalparken på Varangerhalvøya.
Bearra™a boazodoallu lei Fálá orohagas, ja geasseorohat Fálás, gos Hammerfeastta gávpoga ja gávpotbohccuid gaskavuoπat leat oahpes á™™it.
En slik kartleggingsarbeid må kunne kjøpes av reindriften, som er i besittelse av tilstrekkelig informasjon og kunnskaper for utarbeidelse av viltkart i alle reinbeiteland.
– Mu govain sáhttá vuohttit boazosámiid ja gávpot
– Det snakkes imidlertid alt for
ássiid gaskavuoπaid.
Han vil dog ikke dramatisere situasjonen.
Ie™ gal lean nu vuovdnái sámivuoπain ahte ii man ge lágán badjelgeah ∏∏an ja vealáheapmi ∏uoza munnje.
Dyrene er også i veldig godt hold, understreker han. Det er årsmøtetid for distriktene.
Bajás™attadettiin lean leama™ hui ∏adnon boazodollui.
I alt står dermed 21 distrikter uten godkjent plan.
Dat lea leama™ mu identitehta, báddi mii dál fáhkka lea botkejuvvon go áh ∏∏i heittii.
Det siste året har vindmølleparker vært en annen stor sak for reindriftsnæringen.
Dat lea munnje váttis dohkkehit, go lean álo leama™ nu vuovdnái dainna go mii leat boazosámit, lohká Máret Ánne.
I Vest-Finnmark er det to nye prosjekter under oppseiling. Begge i Hammerfestområdet med henholdsvis Norsk Hydro og Statkraft som utbygger.
Maŋŋel nuoraidskuvlla fárrii Máret Ánne Guovdageainnus Áltái vázzit joatkkaskuvlla.
I likhet med de andre kontorene jobbes det også iherdig med tilskuddsbehandlingen.
Álttás son maid málegoπii ge.
genhalvøya.
Muitala ahte málen lei okta vuohki ovdanbuktit ieΩas, go lei eret ieΩas ruovttubirrasis.
Opprettelsen av landskapsvernområdet ventes ikke å medføre større konsekvenser for reindrifta.
Hutkái son gal lea álo leama™.
I Troms følges også vindmølleutbyggingene tett.
Mánnán liikui goarrut ja lea ollu govaid sárgon.
I enkelte kommuner er også motstanden i lokalbefolkningen stor.
Guovddá™ dáhpáhusat Govvadáidda lea vuohki man bokte Máret Ánne ovdanAlle bildene hennes har noe med reindrift i seg.
Dette er et prosjekt i regi av Planteforsk, som er kommet i stand som en direkte oppfølging av de store tapstallene fra dette distriktet over flere år.
– Da jeg var lita jente var min største drøm å bli reineier, sier Máret Anne Iverdatter Sara (20).
Helge Hansen, Reindriftsagronom i Sør-Trøndelag / Hedmark
buktá ieΩas dovdduid.
– Dette er noe helt nytt.
Muitala ahte su eadni vuohttá su govain buot su guovddá™ eallindáhpáhusaid.
Nord-Trøndelag skal dele bestander med Midt-Norge.
Son liv ∏∏ii liikka bures sáhttán eará dáiddala™vuhtii gártan, ovda
Den andre leia ble nedbygd av et skitrekk tidlig på 90-tallet, sier Hansen.
mearkka dihte lávlumii.
mannsinnstilling klar på fredag.
Lohká ahte jus liv ∏∏ii válljen eará dáiddavuogi, de liv ∏∏ii ∏almmustahttán seamma á™™iid go málemis; ja boazodoallu liv ∏∏ii almmotge vuoπus.
Guttorm Utsi har vært leder i Polmak flyttsamelag i 11 år. Hun har også bakgrunn i kommunalpolitikken i Tana.
Ie™ lohká ahte go málegoahtá gova, de ii leat mihkke ovdalgihtii ∏ielggas.
Hun har representert Samelista i kommunestyret. Hvis Guttorm Utsi blir valgt, vil hun bli den andre kvinnelige lederen i NRL.
– Sáhttá dadjat ahte mu govain vuhtto mora™.
– Organisasjonsstrukturutvalgets
Dat ∏áje
Foto: Agnar Berg
hit boazodoalu, mii ™addá gierdat juohkelágán deattu.
ling av rovviltmeldingen. Saken om reintilpasningsprogrammet i VestFinnmark er ogå en veldig viktig sak for landsmøtet.
Go olgoriikkain mátkko™ta, de fuobmá man unna álbmoga™ mii leat, muhto liikká lea mis ealli kultuvra, lohká son.
Guttorm Utsi sier at hun er enig med Kautokeino flyttsamelags holdning til reintalltilpasningsprogrammet.
Máret Ánne lea ie™ ovdánahttán teknihkaidis ja lea ie™ bálgáid dulbmon málendáidagii, muhto lohká ahte muhtomin boahtteáiggis liv ∏∏ii somá dáidda-akademiijas gazzat oahpu.
Reindriftsagronom Sveinung Rundberg i Troms peker på at Stonglandseidesaken er av stor prinsipiell interesse. Forvaltningen er dog ikke direkte involvert i denne.
– Anán ovdamunnin ahte málen almmá ovttage váik
– Konsekvensene av en sammen
kuheami haga.
Til Høyesterett.
Go dál geargá eŋgelasgiela vuoππofágain Romssas, de soaitá son sámegiela ges lohkagoahtit.
To spørsmål Høyesterett skal se nærmere på nå i disse dager. Kart: Reindriftsforvatningen.
Áiggi mielde navdá Máret Ánne ieΩas máhccat Guovdageidnui.
Videre bør høyeste reintall revideres fra 2.000 til 1.000.
Gávpi
feltet ?
Boazodoallobiergasat
Bladet kommer ut 4 ganger i året.
Suohpanat, gielat, bealljemearkkat, báttit, spráijat, Strømeng-niibbit, gápmagat ja kartankat.
Vi mener at Reindriftsnytt er den beste markedsplassen for kommuner, fylkeskommuner, utdanningsinstitusjoner, reindriften og bedrifter som retter seg mot næringen.
Lasso, lassoringer, øremerker, bånd, spray, Strømeng-kniver, skaller og kartanker.
Det føler hun som trist, men Máret Anne har også forståelse for at han valgte å avvikle.
Duodji
– Hele næringen er i en vanskelig situasjon og jeg har
Fina min gávppis dahje min neahttagávppis.
respekt for det valget pappa gjorde.
Mii sáddet gálvvuid miehtá riika.
driftssamer og byfolk i mine bilder.
Besøk vårt utsalgssted i Kautokeino eller vår nettbutikk.
Máret Anne dro etter ungdomsskolen i Kautokeino til Alta for å begynne på videregående skole.
Vi sender over hele landet.
Kreativ har hun alltid vært.
9730 Kárá™johka
Govven / Foto: Agnar Berg hetene i hennes liv i bildene.
Čállá boazodoalu á™™iinE-poasta: minaigi@minaigi.no
De handler om reindriften som er under press i den tiden vi lever i.
Boazobeatnagiid ferte boahkuhit
male uten å være påvirket av andre.
Boazobeatnagiid ferte boahkuhit
Gjennomgang av reinmerkene
Oππa EU-gáibádus golggotmánu 1. beaivvi rájes gáibida ahte buot Norgga guoπohanbeatnagat, mat fitnet Suomas, galget boahkuhuvvot.
av ulike årsaker ikke er i bruk og merker som er regulert av paragraf fire i reindriftsloven, sier reindriftsagronom i Vest-Finnmark, Mikkel Ailo Gaup.
Jorgalan: ImO
– Den gang var det ingen som
Golggotmánu 1. beaivvi ásahit EUriikkat oππa elliidnjuolggadusa, mii guoská earret eará beatnagiid fievrrideapmái miellahttoriikkaid gaskka ja eará riikkain EU-riikkaide.
Hadde denne saken blitt ført i dag, ville den ha fått en enorm oppmerksomhet og det er ikke sikkert utfallet hadde blitt det samme som det ble den gang, sier Bjørklund.
Suopma lea rabiesriikka Oππa mearrádusas daddjo earret eará ahte beatnagiin, maid áigot riikkaÁdjána jahkebeali Vuos galgá beana identitehta-merkerájiid rastá fievrridit, galgá leat ieΩaset «pássaš, mas muitaluvvo makkár boahkuid beana lea oΩΩon, makkár dearvva™vuohta lea, ja nu ain.
Det er et tankekors når det står i innledningen til Reindriftsloven at den skal styrke samisk kultur og så blir sytingsreinhold gjort ulovlig. Poenget er at en har opparbeidet seg en hevdvunnet rettighet som ikke kan fjernes, men som likevel blir fjernet med en forordning.
Pássas galgá leat identifiserennummar, mii lea seamma go beatnaga ieΩas sierra identifiserennummar.
Dette er gjort med hjemmel i den samme loven som har til hensikt å beskytte reindriften, sier Bjørklund.
Go Suopma lea nugoh ∏oduvvon rabiesriikka, de galget beatnagat mat bohtet Norggas, gos ii leat rabies, leat boahkuhuvvon rabiesdávdda vuostá ovdal go buktojuvvojit Supmii.
kun av en grunn; for å få stipend, er en kategori vi klart ønsker bort. Alle som driver med rein og deres barn skal selvfølgelig fortsatt få beholde sine merker, sier Eira.
Boazodollui mearkka™a dát ahte eai sáhte boazodoallobeatnagiid váldit boazobargui Supmii, omd. rátkimiidda, jus dat eai leat boahkuhuvvon.
Juridiske problemstillinger Gaup regner med at det kan komme opp juridiske problemstillinger i forbindelse med oppryddingen.
Ii ge leat vejola™ vuojistit Suoma bokte Romsii boahkutkeahtes beatnagiin.
At folk som i dag har sitt eget merke vil reagere på at de ikke lenger får ha det.
Boahkuheapmi lea sihke áddjás ja divrras hommá.
Arbeidet med å få en oversikt over reinmerkene i Kautokeino har så vidt begynt.
juvvot ja boahkuhuvvot rabiesdávdda vuostá.
Det er Reindriftsforvaltningen som har jobben med å kartlegge merkene.
Dasto váldo beatnagis varraiskkus oaidnin dihte lea go boahkuheapmi doaibman.
Eier av et reinmerke som vurderes slettet vil da varsles på forhånd, slik at man har mulighet for å komme med en tilbakemelding.
Dáinna ádjána goit jahkebeali ja máksá 1500 kruvnnos bajás.
Fjellrevens situasjon i Norge er svært alvorlig.
– Mii leat dál ráhkadeame njuolg
Til kofter – stoffer, kleder, pyntebånd og Kero ’ s biekso.
gadusa mii heiveha EU-mearrádusa Norgga láhkii.
Til sammen ble det fraktet ut et stort lastebillass med søppel.
Son guhte rasttilda Suoma ráji beatnagiin, galgá dan dahkat duollobáikkis gos leat duollárat, ja boazobeatnagat eai ∏uldojuvvo mearrádusas, muitala Biebmobearráigeah ∏u seniorráππeaddi Arild Pettersen.
uverdig for reindriften at det ligger så mye søppel rundt hyttene, og det kan ikke være så vanskelig å ta med seg søppelet hjem. Dersom forsøpling blir et problem også i framtiden, vil Fylkesmannen vurdere å be kommunene gi pålegg om opprydding.
– Jus soamis boahtá Supmi boahkutkeahtes beatnagiin ávdin duollostá™uvnna bokte ja dasto bissehit Norgga duollárat go fas lea máhccame Norgii, goddojuvvo go beana dalle ?
Reindriftsavtalen for 2004/2005 har avsatt midler til avlønning av lærlinger i faget Reindrift. Det vil bli opptak av lærlinger med mulighet for oppstart etter 1. august 2004.
– Ii goddojuvvo gal, muhto dat ii
Kravet til søkere er:
luitojuvvo Norgii ™at, vástida Pettersen.
Lasset ble levert på Gairasmoen i Porsanger.
NBR ` joπiheaddji Iskkon Máhte Áslat lohká ahte go oππa EU-ortnet lea ráhkaduvvon dan váste vai eastada dávddaid njoammumis, de dáidá buoremus ahte boazodoallu dohkkeha dan, ii ge oza ∏uldojuvvot mearradusas.
Krumkniven er ikke er en urgammel bruksgjenstand men faktisk en ganske moderne oppfinnelse, skrev vi i Reindriftsnytt nr. 3-2003.
Seammás oaidná son ahte njuolggadus dagaha váttisvuoπaid boazoeaiggádiidda dassáΩii go leat boahkuhan beatnagiiddeset.
Noen har stusset på at denne sentrale gjenstanden i reindriften ikke er eldre, og har spurt om dette virkelig er mulig.
Morra™iin gulaimet ahte IskkonMáhtte lei vádjolan.
Heldigvis har vi gode kildeskrifter å bygge på, fra personer som selv var med på arbeidet.
Iskkon-Máhte vádjolemiin massii boazodoallu jurdda™eaddji olbmo geas lei máhttu servodaga dárbbuide.
Krav om bedre metoder To forhold i samtiden var viktig for utviklingen av bedre slaktemetoder.
IskkonMáhtte ∏ájehii juo soaπi áigge ahte son lei servodatbero™teaddji go son barggai áŋgirit ja duostilit veahkaváldiid vuostá.
Det første var fremveksten (på slutten av 1800-tallet) av dyrebeskyttelsesbevegelsen, som rettet søkelyset mot slaktemåter, der det var unødig store lidelser for dyrene.
Iskkon-Máhte eallin lei boazodoallu.
I 1912 var som nevnt Kristian Nissen blitt utnevnt til reindriftsinspektør.
Son barggai vi™™alit ovddidit boazodoalu dili ja lei earret eará Guovdageainnu johttisámiid searvvi joπiheaddji, NBR stivrra miellahttu ja áirras Guovdageainnu suohkanstivrras.
Forsøkene fant sted på slakteplassen ved Brynilsvollen, på nordsiden av Aursunden, den 6. og 7. desember 1922. Det ble eksperimentert både med ulike skytemetoder og med forskjellige kniver som var laget for anledningen.
Son oinnii dárbba™laΩΩan fievrridit árbevirola™ máhtu buolvvas bulvii, vai sámi boazodoallu seailu.
Av skytevåpen fant de at revolver var det mest effektive, fordi reinens hornbygning gjorde slaktemaske upraktisk.
Son lei lunddola™ siiddaisit.
De fleste reineierne var da også sterkt i mot å bruke skytevåpen.
Mii geat beasaimet suinna humadit ja sus oahppat, leat giiteva ∏∏at.
Resultatene var gode, og modellen «1 Aš ble kåret til den beste.
Iskkon-Máhtte oinnii ahte boazodoallu ii birge akto.
Det skjedde også kort etter.
Danin ledje sus alliánssat sihke suodjalusas ja mearariikkas ja muπui servodagas.
Der vitner i dag samlingen av krumkniver om et viktig utviklingsarbeid i den samiske reindriftens historie.
Mii muitit Iskkon-Máhte giiteva™vuoπain.
Det er reineier Lars Holm som begge ganger fører kniven.
Ráfi lehkos su muittuin.
Hjertestikk.
Ellen Inga O. Boazodoallohoavda
• Datakurs for reindriftsnæringen
Ánttá-Máhte Máreha, Marit Sara Eira, muitun
Bruk PC til å fylle ut:
Mora™mielain leat gullan ahte Ánttá-Máhte Máret lea vádjolan eret.
Et krevende konsept men fullt mulig og et alternativ til å være avhengig av en stor flokk og høyt slaktevolum.
Eat liv ∏∏e suinna gal háliidan dál juo earrodearvvuoπaid dahkat.
Laila Spik, markedsfører seg som samisk kulturmedarbeider.
Son lei albmái ∏uohcci lea ∏∏ai dal siiddaeamit boazobarggus, politihkkemin, duddjomin, ruovttubargguid bargamin, árbevieruid doalaheami-áŋgiru™™amin, kulturbargguid ovddideamen dahje márkaniin vuovdaleamen ieΩas dujiid.
Eco-turisme I Sverige er det ca 40 mer eller mindre profesjonelle aktører som selger samisk turisme. Kiruna / Gällivare er kjerneområdet og Nutti viser til at ca. 70 prosent av turistene er utlendinger. Vinterstid er det ikke minst ishotellet i Jokkasjervi som trekker turistene til Lappland. Kjøring med rein og besøk hos reindriverne står sentralt.
Ánttá-Máhte Máreha eallin lei boazodoallu, ja eallorávdii son loahpahiige beivviidis.
I sin første kontakt med det samiske er det fortsatt mange som tror at samene lever som et urfolk ute i gammene, forteller han.
Gieskat lohkkiid ∏állosis loahpahage sániiguin: «– Ja mun lean okta dain nissonolbmuin gii lean leama™ buot bargguin mielde mat juo leΩΩet boazodoalusš.
I bunn ligger et fokus på det økologiske. Nuttis foretak er blant annet sertifisert hos den svenske ecoturisme- / økoturismeforeningen.
Son diπii mo buoremusat birget boazodoalus ja oahpahii dan ieΩas maŋisbohttiide.
Skal være godt betalt Det skal også lønne seg å åpne opp gammen for vilt fremmede turister.
Ánttá-Máhte Máret áŋgiru™ai bealu™tit nissonolbmuid saji boazodoalus.
fra turistene ankommer Nord-Sverige og til de er på vei hjem igjen.
Son oaivvildii ahte nissonolbmot gal leat agibeaivvi leama™ mielde boazobargguin, nu guhká go olbmot leat siiddastallan.
Dette krever god planlegging og tilrettelegging hele veien av flere enn bare vertskapsfamilien.
Su mielas nissonolmmo™ gal birge hui bures boazobargin go lea ∏aπa oahppan buot bargguid ja lonahuvvan buot bargguide.
store messer i året. Langt fra alle har en slik mulighet, for det er dyrt og tidkrevende å satse på en slik måte. Men for oss er det viktig, poengterer han.
Son ii dohkkehan hejohit nissonolbmo barggu boazoealáhusas.
Nutti brenner også for å markedsføre Sápmi og ikke bare Lappland.
Dát eai lean guoros sánit su bealis.
Sápmi kunne vært en sterk merkevare.
Ie™ han lei buoremus ovdamanni ja ovdamearkan dán oktavuoπas.
Alle vet hvem vi er og vi er også godt synlige med våre drakter.
Son lei duostilis ja váibatkeahtes nissonolbmuid vuoigatvuoπaid bealusteaddji.
Klatreveggen var nok mest populær for de yngste, men også det samiske trakk besøkende.
Ánttá-Máhte Máret deattuhii eará ∏állosis ahte son earenoamáΩit bargá hui ollu dan dihtii ahte mánát ja nuorat oΩΩot rivttes oahpu boazoealáhussii, ja danin searastalai oahpahit beara™boazoealáhusa árbevirola™ vuogi mielde.
Fargga lea lobiheapme boahkutkeahtes beatnagiid fievrredit Supmii, vaikko vel áigu ge du™™e bohccuid vieΩΩalit Suomas dahje vuodjit Suoma bokte. Om kort tid vil det ikke være mulig å ta uvaksinerte gjeterhunder med til Finland enten det er for å hente rein, eller det er i forbindelse med transport gjennom Finland. Govven / foto: Per Torbjørn Jystad
Boazodoalu oahpaheami oktavuoπas ∏állá ahte juohkeha™ gii galgá dahje áigu bohccuiguin bargat, ferte hui rivttes oahpu oaΩΩut.
En ny EU-forordning som innføres 1. oktober krever at alle norske gjeterhunder som skal innom Finland må rabiesvaksineres.
Guohtuneatnamiid ferte dovdat ja vel hui ∏ábbát ja rivttes ládje daiguin meannudit ja rivttes áigái vai bohccuin lea buorre dilli ja buorre dik™u.
Passet skal også ha et identifikasjonsnummer som skal samsvare med hundens eget unike identifikasjonsnummer.
Son dovddai stuorra ovddasvástádusa dán ovddas go son lea oppa su eallinagi johtalan bohccuid fárus, ja lea dutkan buot beliid mat gullet boazoealáhussii ja maiddái man olu dárbba™a oahppat go galgá ceavzit dán ealáhusas.
Da Finland er et såkaldt rabiesland skal hunder fra Norge, som er et rabiesfritt land, være rabiesvaksinert når de skal inn i Finland. For reindriften betyr det at en ikke kan bruke ikke-vaksinerte hunder i Finland i forbindelse med skilling eller andre oppdrag.
Son vi™™alvuoπain barggai ahte ealáhus galgá bissut boahtte buolvvaide maiddái.
Det vil heller ikke være mulig å ta for eksempel snarveien gjennom Finland til Troms med en ikke-vaksinert hund.
Su rávvagat leat dákkárat: «De ferte hui ∏eahppi ja várrogas guohtuneatnamiiguin.
forskrift som vil få «baktš EUforordningen inn i norsk rett.
Ja dárbba™a gal vel hui buori oahpu oaΩΩut dovdat bohccuid juohke ládje ja bohccoluonddu maid.
Villreinen på Hardangervidda overvåkes av moderne teknologi, kombinert med biologisk forskning.
Ja ferte máhttit maid bagadallat nuppiid olbmuid maid; sihke ∏oarvvis, guolggas ja muπui hámis, ja vel oahpásmuvvat bohccui nu bures ahte diehtá náli, makkár nális lea guhtetge, guhte áldu addá miesi dahje birgeha miesi juohke jagi.
Radiosendere på reinen forteller hvordan den bruker arealene. Oppdragsgiver er Statens vegvesen, Vegdirektoratet, ifølge hjemmesiden til Norsk institutt for naturforskning.
Muhto luondu lea nu movt lea, ja mii olbmot fertet oahppat buot lágan dilála™vuoπain birget ja birgehit ealáhusa.
Den typiske villreinjegeren er en mann med gjennomsnittsalder på rundt 50 år bosatt i en bygd nær fjellet.
Boazoeaiggádat leat ieΩa fuobmán movt lea buoremus guhtiige nu ahte eanan ii galgga billahuvvat.
Det kommer frem i en ny undersøkelse fra Norsk institutt for naturforskning.
De hal gal birge ie™ guhtet su dilála™vuoπas, go lea buori oahpu oΩΩon leat várrogas guotteteatnamiiguin ja bohccuiguin juohke dáfus.
Hedmark fylke er det eneste stedet i Norge hvor både ulv, jerv, bjørn og gaupe lever i samme området. Dermed er de fire store tilbake i sitt opprinnelige element, ifølge Norsk institutt for naturforskning.
Nu leage máttarvánhemiid ja vánhemiid oahppu leama™ ja nu hal leatge bisson guotteteatnamat nu ∏ábbán ja buorrin ∏uπiid duháhiid jagiid, ja nu ain galgga™ii bisuhuvvat dás máŋga ∏uohte buolvvaide ja bissos árbevirola™ oahpaheapmi alla árvvus.
Det er Mattilsynets regionkontor for Troms og Finnmark i Kautokeino og de åtte distriktskontorene underlagt regionkontoret som får mest å gjøre med reindriftsspørsmål.
Sámi servodahkii lea stuorra vahát massit Ánttá-Máhte Máreha nu árrat, ja erenoamáΩit dát cuohcá boazosámi birrasii.
Forskjellen for reindriften nå og før Mattilsynet ble opprettet, er at reindriften nå kun har ett «tilsynš å forholde seg til.
Guovdageainnu servodat lea massán hui mearkka™ahtti sámi kulturárbbi seailluheaddji ja servodat bero™teaddji olbmo.
Før jul i 2002 var det en beinhard kamp mellom Harstad og Kautokeino om hvilket av de to stedene som skulle få regionkontoret for det nye Mattilsynet i Troms og Finnmark.
Su lagamu ∏∏aide ja maŋisboahttiide lea dieπusge lossa mora™ massit searas eatni, áhku, máttar-áhku, vuotnáma, vuonetbeali ja vuonesása.
Kautokeino trakk til slutt det lengste strået. Slik Mattilsynet er oppbygd så er det distriktskontorene som har direkte kontakt med «brukerneš.
Doaivut áigi geahpeda lagamu ∏∏aid morra™a.
Mattilssynets regionkontor i Kautokeino.
Mii muitit Ánttá-Máhte Máreha giiteva™vuoπain ja árvvusatnimiin.
nelsen blir å lage en beredskapsplan for eventulle sykdomsutbrudd i reinflokkene.
26.04.04 Juvvin-Ristin Máret, Máret Sárá
Ved regionkontorene er det cirka 230 ansatte.
Returadresse: REINDRIFTSFORVALTNINGEN Postboks 1104, 9504 Alta
Øst-Finnmark Boks 174, 9735 Karasjok Tlf. 78 46 87 00 - Faks 78 46 87 01 E-post: karasjok@reindrift.no
lag.
Forsiden: Kalvemerking i distrikt 13 LágesBaksiden: Foto: Per Torbjørn Jystad duottar i Øst-Finnmark.
Foto: Berit Anne Sara Triumf
Foto: Agnar Berg
Oaive ∏álus
Et stort løft
Geassi lea nohkagoahtán ja ak ∏a lahkona.
I Hjerttind reinbeitedistrikt går man høsten lyst i møte.
Boazu viggagoahtá ak ∏a- ja dálveeatnamiidda.
I disse dager står det nye slakteriet på Andshaugen klart.
Ja boazodoalus álget stuora barggut ∏ohkkemiiguin vai johttát sáhttá.
Et viktig bygg for både denne og neste generasjons reineiere i Hjerttind og midtre Troms. Side 6–8
Čak ∏a lea maiddái njuovadanáigi.
Landbruksdepartementet setter imidlertid hardt mot hardt.
Deaŋaleamos dienasgáldu lea bures beassat geassit njuovvanbohccuid, ja njuovvamat mearridit maiddái man olu guohtunriggodagat bohtet gierdat boahtteáiggis.
Lykkes man ikke distriktsvis, blir det høyst sannsynlig fastsatt et høyeste reintall per driftsenhet. Side 10–15
Go Stuoradiggi meannudii dán jagi boazodoallo™iehtadusa de lei boazonjuovvan guovddáΩis.
En fjerdedel av vinterbeitet til familien Påve på Sør-Senja er tapt for alltid.
Oarje-Finnmárkku boazologu unnideami prosessa vuorja™uhttá.
Sara Inga Utsi og søsteren Elle Merete er doudjilærlinger hos sin mor.
Stuoradiggi vuordá ahte maŋŋel dán av.
Men den første uka i september var alt lukket.
∏∏a njuovvamiid ferte árvvo™tallat leat go álggahuvvon doaibmabijut doarvái buorit go boazologu galgá unnidit Boazodoallostivrra mearrádusaid mielde.
Samhandling, likebehandling og en enhetlig forvaltning var i fokus når Reindriftsforvaltningens ansatte hadde personalsamling i tiden 31. august til 5. september.
Dasto deattuhuvvo ahte jus dárbba™uvvojit eará doaibmabijut, de ferte árvvo™tallat ráddjegoahtit ovttaskas boazoeaiggáda boazologu eriid mielde.
Siden Reindriftsforvaltningen og dens ansatte er spredt over hele reindrifts-Norge, er hovedformålet med en slik samling at alle ansatte skal få sjansen til å møtes uten å bli heftet av de daglige arbeidsoppgavene.
Dát sáhttá mearkka™it ahte alimus boazolohku juohke dollui sáhttá ™addat duohtan.
Rutiner, arbeidsmetoder, ansvarsforhold og ansvarsfordeling var stikkord under hele uka i København.
Danne lea juohke boazoeaiggádis dál stuora ovddasvástádus geassit doarvái njuovvanbohccuid.
Det skal gi en enda mer enhetlig forvaltning og forholde seg til.
• iehtadusbealit leat goh ∏∏on Boazodoallohálddahusa lágidit márkanseminára árvogollosa deataleamos beliid várás.
Teori og praksis Erica Grunnevoll var en av de innleide foredragsholderne.
Dát seminára dollojuvvui borgemánu 17. beaivvi.
Hun er utdannet teolog, men har i tillegg spesialutdannelse i samtaleterapi og kommunikasjon.
Mii doaivut dán seminára leat mielddisbuktán eanet dihtomielala™vuoπa vai boahtte av.
Hun har arbeidet som prest, hovedsakelig i Forsvaret.
∏∏a ja dálvvi bohccobierggu joπihiv ∏∏ii buorebut go diibmá.
Fra 1996 har hun jobbet som konsulent på heltid.
NBR lea ásahan Boalvvir BA- orgána mii galgá ovdánahttit boazoeaiggádiid buktagiidda oππa árvogollosiid.
Hennes opplegg gikk over en og en halv dag, med fokus på kommunikasjon og samarbeidsutvikling.
Lea mávssola™ geah ∏∏alit oππa ∏ovdosiid.
Opplegget inneholdt både foredrag og gruppeoppgaver.
Mii jáhkkit gávdnot saji sihke sidjiide geat leat ieΩa vuovdán ja njuovvan bohccuid guhkit áiggi, ja Boalvvir BA:ii.
Eksempler på gruppeoppgaver er å legge et puslespill på kort tid, eller å utføre øvelser i blinde uten å kunne snakke med hverandre.
Boazodoallohálddahus jáhkká ahte boahtte av.
Oppgavene krevde at man hadde en plan for hvordan arbeidet skulle utføres før man satte i gang.
∏∏a ja dálvvi eai ∏uoΩΩil dakkár váttisvuoπat bohccobierggu vuovdimiin go ovddit njuovvanáigodaga.
De praktiske øvelsene foregikk for øvrig på Flakfortet, som er et gammelt militært fort på en kunstig skapt øy.
Boazodoallohálddahus lea ráhkkani™goahtán boahtteva™ boazodoallo™iehtadusaide.
Internkontroll som verktøy Senter for statlig økonomistyring (SSØ) hadde også et foredrag for Reindriftsforvaltningen, der de ansatte fikk presentert et nytt økonomistyringssystem.
Dál galgá Sámediggi nai vuoh ∏∏an leat mielde buktimis árvalusaid ovdal ™iehtadallamiid.
En hel dag var også lagt av til faglig arbeid, der blant annet internkontroll og organisasjonsarbeid var mest i fokus.
Leat ovdal nai buktán árvalusaid muhto dalle eai leat dievas ∏oahkkimiin leama™ meannuduvvon.
Reindriftsagronom Arne Hansen i Øst-Finnmark, gikk igjennom hva internkontroll på en arbeidsplass innebærer, og da ikke bare for de ansatte og ledelsen, men også for brukerne av etaten – i første rekke reindriftsnæringen.
Mis leat stuora vuordámu™at dása.
– Internkontrollmappen er ment å
Konkrehta doaibmabijuid oktavuoπas guorahallá Boazodoallohálddahus man guhká doallolonistanortnet galgá doaibmat.
Hvorfor ble det slik ? Resultatoppnåelseni de praktiske oppgavene var varierende,
Dan dahkat ee. danne go oaidnit man olu álggahallit dál liv ∏∏e vuordime doalu.
alt fra perfekt utført til mindre brautført, og oppgavene fikk i praksis
Eará ortnegat galget maiddái dárkilit árvvo™tallojuvvot vai oaidnit leat go doaibman doarvái bures.
Etter de praktiske øvelsene var det tidfor å diskutere hva som gikk bra, hva
Boazodoallohálddahus geah ∏∏ala ∏aπat buoridit bálvalusastis boazodolliide.
som gikk mindre bra og hvorfor. På bil-det ser vi fra venstre Hans Roar Christi
Danne áigut ráhkadi™goahtit bagadusa ie™guπet doarjjaortnegiidda.
ansen, Reindriftsforvaltningen i Alta, Harald Rundhaug, Reindriftsagronom i
Ulbmilin lea alkidahttit dálá njuolggadusaid sisdoalu.
være et verktøy som skal gjøre hverdagen for alle ansatte lettere og mer oversiktlig, sa Arne Hansen under foredraget sitt.
Stig Gøran
Videre under oppholdet i Danmark fikk også arbeidstakerorganisasjonene en kjærkommen anledning til å samles sine medlemmer under ett tak.
Stig Gøran
Nå er sommeren i ferd med å slippe taket og høsten kommer sigende på oss.
Oππa njuovahat.
Høsten er også tid for slakting.
Lars Ánte Oskal áigu bissut boazodoalus.
Dette vil kunne innebære fastsettelse av høyeste reintall per driftsenhet.
Go orohat lea háhkan oππa njuovahaga, de addá dat eane
Vi tror det er plass til så vel de som over en tid har solgt og slaktet rein samt Boalvvir.
buidda vejola™vuoπa oaΩΩut bargosaji boazodoalus.
Tidligere er har innspillene kommet, men ikke i form av en behandling i plenum.
GOVVEN: PER TORBJØRN JYSTAD
Vi ser frem til dette.
Lars Ánte Oskal (17) diehtá ∏ielgasit ahte son háliida boazodoalus bargat.
I den forbindelse vil vi starte arbeidet med å lage en veileder til de ulike støtteordningene vi har i dag.
Oππa njuovahat maid Hjerttind orohaga boazoeaiggádat leat hukseme, lea deaŋala™ oassi su ja su golmma vielja boahtteáiggis.
Siktemålet er at det skal bli lettere for utøverne å få bedre kjennskap til det regelverket som gjelder.
Čállán: Per Torbjørn Jystad
Når distriktet investerer tungt i nytt slak
Jorgalan: ImO
FOTO: PER TORBJØRN JYSTAD
– Mun sávan mii buohkat ∏áhkat boazodollui, lohká Lars
– Jeg håper det kan bli en plass til alle oss i reindriften, sier
Ánte – boarráseamos njealji vieljaΩagas.
Lars Ante – eldstemann i en søskenflokk på fire.
Muhto son diehtá ahte jus orohahkii galget ∏áhkat eanebut, de ferte orohat lasihit árvoháhkama.
Men skal det bli plass til flere never i driften vet han at distriktet må øke sin verdiskaping.
Dan dáfus dovdá Lars Ánte ahte orohat jurdda™a ieΩas nuoraid birra go hukse oππaáigása™ EU-dohkkehuvvon njuovahaga.
Lars Ante føler i så måte at ungdommen er en del av den satsingen som distriktet gjør gjennom byggingen av et moderne EU-godkjent slakteri.
Ie™ áigu maid bures geavahit áiggi.
Han vil også selv bruke tiden godt.
Dán jagi lea leama™ fágaoahpahallin A-etáhta ortnega olis.
I år har han vært lærling med utgangspunkt i A-etatsordninger.
Daπi bahábut bártidii skohtervuojidettiin ja dat billistii olu su ovddas mannan dálvvi.
Et uhell på snøscooter amputerte dog en del av vintersesongen.
Viidáset áigumu™ lea vázzit vuoππokurssa, boazodoalu 1. joatkkajagi Guovdageainnus, ja 17-jahkása™ lea maiddái árvvo™tallan oahppat eanet njuovahagaid ja biergoreidema birra.
Den videre planen er å gå på grunnkurs, videregående kurs 1 for reindrift i Kautokeino, og syttenåringen er langt fra fremmed for å lære mer spesifikt om slakteri og foredling.
Dárbba™it njuovahaga Njuovahaga huksenbarggut Áisádievás álggahuvvojedje dán jagi.
Måtte ha slakteri Byggingen av slakteriet på Aisadievve (Andshaugen) tok til i år.
Boazodoallo-oππasat deivet Lárs Ántte suoidnemánus.
Når Reindriftsnytt treffer Lars Ante er det i juli.
Čak ∏amánus galgá leat áibbas earaládje oaidnit doppe gos huksenbarggut leat – viπa doaibmadoalu fásta ássanbáikki lahkosis.
I september skal det se ganske så annerledes ut der nybygget ligger - like ved der fem av driftsenhetene har sine faste boplasser.
Áh ∏∏i, Per Mathis Oskal, ∏ilge ahte leat veahá maŋŋonan álgo plánaid ektui, muhto navdá ahte ak ∏amánu loahpas / golggotmánu álggus galget vuosttá™ njuovvanbohccot buktot deike.
Far, Per Mathis Oskal, forklarer at man er litt forsinket ut fra de opprinnelige planene, men at i månedsskiftet september / oktober skal de første slaktedyrene kunne sluses inn.
– Eanet doaibma njuovahaga bealis láh ∏á eanebuidda
– Med drift også på slakterisiden kan flere være med
saji boazodollui.
videre reindriften.
Dat ii leat buorrin du™™e dietnasa dáfus.
Det gir oss heller ikke bare et økt inntektsgrunnlag.
Min orohaga birgenláhkii lei ollásit oππa njuovahaga duohken, muitala Per Mathis Oskal.
Et nytt slakteri var faktisk helt avgjørende for den videre driften hos oss, sier Per Mathis Oskal.
1997 rádjái lei orohagas dohkkehuvvon meahccenjuovahat, muhto dan rájes leat gávpe ∏orragiid ferten biillaiguin doalvut eará dohkkehuvvon njuovahagaide, vai oΩΩot doarjagiid.
Frem til 1997 hadde distriktet et godkjent feltslakteri, men etter det måtte reinen sendes med bil til slakting på andre godkjente slakteri for å få tilskuddene.
Eanas háviid sáddejedje gávpe ∏orragiid Finnmárkku njuovahagaide – muhto okte maiddái Ruŋŋii.
I hovedsak gikk dyrene til anlegg i Finnmark – men ett år også til Sverige.
Tromssa bealde ii sáhttán oktage njuovahat vuostáváldit bohccuid.
I Troms var ingen som hadde kapasitet til å ta hånd om rein.
– Okte ii lean eará vejola™vuohta go Ruŋŋii sáddet, vai
– Vi måtte ett år rett og slett sende til Sverige for i det
oaΩΩut njuovvandoarjagiid.
hele tatt å få slaktetilskuddene.
Dalle oa ∏∏uimet du™™e 40–45 kruvnnu kilos – ja vásiheimmet ahte biergu vuvdojuvvui min lagasmárkaniin 65–70 kruvdnui, muitala son.
Prisen vi fikk var da bare 40–45 kroner kiloet – også opplevde vi at kjøttet ble solgt i vårt nærmarked for 65–70 kroner, forteller han.
Stuora investeren Njuovahat oktan visttiin, viessosajiin, biergasiiguin, ma™iinnaiguin ja gulleva™ gárddiiguin ™addá oktiibuot máksit jobb er ikke det jeg er interessert i, sier han.
Stor investering Selve anlegget vil med bygg, tomt, inventar, maskiner og tilhørende gjerdeanlegg, ende opp med en samlet prislapp
Hjerttind.
Hjerttind.
Miessemearkun Hjerttindas.
Kalvemerking ved Hjerttind.
Orohaga mearkun-gárdi lea Hjerttind vári vuolde.
Distriktet har merke-plassen ved foten av fjellet Hjerttind.
Dán jagi leat bohccot buorit
I år er dyrene i svært
ja miesit leat eatnat.
godt hold og det er bra med kalv.
njuovahagaide ja reidenrusttegiidda, deattuha Oskal.
teri og foredlingsanlegg, understreker Oskal.
Dál lea vuos huksejuvvon 235 njealjádasmehter, gosa ∏áhká njuovahat, heŋgehat, biergo ∏uohppansadji ja páhkkehat.
Foreløpig er det bygd 235 kvadratmeter som skal inneholde slakteri, hengebaner, plass for nedskjæring og pakking av ferdigvarer, samt kjølerom.
Álggus áigot reidet smávvabiergguid vuosttaΩettiin lagasmárkaniidda Tromssas, nugo biergo ∏askáid, ∏oarbbeliid ja liepmabierggu.
I første omgang vil man satse på stykningsdeler som koteletter, lår og steik pakket i smått og i hovedsak myntet på nærmarkedet i Troms.
Visttiiid heive áiggi mielde stuoridit.
Bygningsmassen er imidlertid tilrettelagt for en utvidelse.
Áiggi mielde lea lunddola™ viidáseappot reidegoahtit bierggu borramu™™an, muhto gáibida fas oππa investeremiid.
På sikt vil det være naturlig å komme i gang med videreforedling, men det vil igjen kreve nye investeringer.
Sii leat gal juo hutkagoahtán oππa buktagiid, ja lea ásahuvvon ovttasbargo™iehtadus Ráisavuona goahkkaskuvllain.
Noen tanker om nye reinprodukter er dog ikke langt unna.
– Jus viidáset reiden galggá™ ™addat duohtan, de dárb
Distriktet har inngått en samarbeidsavtale med kokkeskolen i Sørreisa.
ba™it eanet saji, ja vistti sáhttá viiddidit 100–200 njealjádasmehteriin.
og vi har tilrettelagt for en utbygging av 100–200 nye kvadratmeter til det formålet.
Viideset reidemii ferte dieπusge investeret oππa ma™iinnaid jd., lohká Oskal.
Videreforedling krever imidlertid også investeringer i maskiner o.l, påpeker Oskal.
1.500 – 2.000 bohcco Hjerttind orohagas leat oktiibuot 8 doaibmadoalu, main guokte leat buolvamolsundoalut.
1.500–2.000 dyr Hjerttind reinbeitedistrikt består av i alt åtte driftsenheter, hvorav to er overgangsenheter.
Giππaealu alimus lohku lea 1.600.
Øvre reintall i vårflokk ligger på ca. 1.600 dyr.
Oskal navdá ahte sii oππa njuovahagas njuvvet 1.500 – 2.000 bohcco vuostta™ jagi.
Oskal regner med at det vil bli slaktet rundt 1.500–2.000 dyr det første året på det nye slakteriet
– Earret ieΩamet bohccuid njuovvat, de leat mii dahkan
– I tillegg til dyr fra egne flokker har vi inngått en
njuovvansoahpamu™aid ∏ieΩa eará orohagain, lasiha Oskal.
njuovvamii, muhto dál ™addet eará áiggit, loahpaha son.
Son lea optimista njuovahaga ásaheami ja doaimma dáfus.
Han ser optimistisk både på driften og oppstarten av slakteriet.
Dál lea leama™ miessás jahki ja bohccot leat buriin vuimmiin.
Det har vært et bra kalvingsår og reinen er i godt hold.
Mearkumiin manai maid hui bures, ja oa ∏∏uimet olu misiid merkii.
Merkingen gikk også greit unna med relativt mye kalv inne.
Almmotge lea njuovahaga ásaheapmi stuorámus ávkin dál.
Det er likevel oppstarten av slakteriet som er den store milepælen.
– Ovdal lea leama™ váttis oaΩΩut doarvái bohccuid
– I tidligere år har vi hatt problemer med å få tatt ut
Leahttu.
nok dyr til slakting.
Mearkumiin gerge jo-πánit.
Det vil bli merkbart forandret nå, avslutter han.
Lei ge hui fiertu.
godt vær.
Maŋe
I den siste rundenmed merking av kalv, var det
mus miessemearkunvuorusadnui suohpan.
tid for å bruke lassoen.
Njoarosteami
Dentradisjonen skal også holdes i
gal maiddái ferte doalahit. Full fart.
GOVVEN / FOTO: PER TORBJØRN JYSTAD Reinkjøtt – sterkere posisjon som festmat
Merkingen gikk rasktunna. Til overmål også i svært
– Siktemålet bør være å gi reinkjøt
Til salgs
tet en stabil posisjon i markedet som eksklusiv festmat, sier statssekretær i Landbruksdepartentet, Leif Helge Kongshaug (V) i en pressemelding.
Boazologu heiveheapmi galgá olla™uvvat
Kongshaug sier videre at reindriften er under sterkt press i et stadig mer komplekst og globalisert samfunn.
Eanandoallodepartementta stáhta ∏álli Leif Helge Kongshaug duoπa™ta ahte giππaealu logu unnideapmi 64 100 bohccui ovdal cuoŋománu 1. b. boahtte jagi galgá ∏aπahuvvot.
– Jeg er imponert over dens overlevelsesevne, og vilje til å beholde sin egenart. Samtidig er det klart at myndighetene har et medansvar og må medvirke for å sikre et grunnlag for en livskraftig reindrift framover, sier Kongshaug.
Čállán: Agnar Berg
Kampen om arealene
Jorgalan: Inger Anna Eira
Statskogs oppgave
Muhto Stuoradiggi lea nu ∏ielgasit cealkán ahte «mihttomearriš galgá olahuvvot ovdal cuoŋománu 1. b. boahtte jagi, ja jus ii leat vejola™ heivehit boazologu eaktodáhtola ∏∏at, de fertet árvvo™tallat eará doaibmabijuid, lohká Kongshaug.
Hovedutfordring fremover for Statskog ligger i balansegangen mellom samfunnsoppgavene og kravet til effektiv drift og økonomisk avkastning, sier landbruksminister Lars Sponheim i en pressemelding.
Jáhkká ulbmila olla™uvvat Jáhkket go eanandoallodepartementta politihkala™ njunnoΩat duoπas leat vejolaΩΩan unnidit giππaealu 64 100 bohccui juo ovdal cuoŋománu 1. b. boahtte jagi, go diehtit ahte dálá giππaeallu Oarje-Finnmárkkus lea 98 535 bohcco ja dasa vel boahtá miesselohku lassin ?
Beitegrunnlaget for villreinen på Hardangervidda står sentralt når bestandsmålene skal fastsettes. Siden 1960-årene har lavbeitene i perioder vært utsatt for hard slitasje, ifølge nettsidene til Norsk institutt for naturforskning, NINA.
– Jua, dan gal jáhkkit, nanne stáhta ∏álli.
Bruk PC til å fylle ut:
– Lehpet go árvvo™tallan rievdadit boazologu
Sámi Instituhtta Nordisk Samisk Institutt
heivehanprográmma njuolggadusaid vai álkibut olahiv ∏∏iidet mihttomeari ?
Se vårt utvalg av tidsskriftet Diedut m.m. på www. nsi.no
– Eat, dan eat gal áiggo.
• Opplæring
Leat dattege geaΩuhan
• Datakurs for reindriftsnæringen
Boazodoallohovdii ahte dálá njuolggadusaid ferte jierpmála ∏∏at ∏uovvut vai lea vejola™ garvit daid erenoamá™ dilála™vuoπain, lohká son.
Målet om å komme ned på 64.100 rein i vårflokk 1. april neste år står urokkelig fast, bekrefter statssekretær Leif Helge Kongshaug i Landbruksdepartementet.
– Sáhttá go ™addat nu ahte ii leat du™™e orohaga
ordning. Men Stortinget er så klar på dette med å komme ned på «måltalletš 1. april neste år, at om det ikke skulle gå med frivillighet er vi nødt til å vurdere andre tiltak, sier Kongshaug.
alimus boazologus sáhka, muhto ahte maiddái dollui mearriduvvo alimus boazolohku vai doallu sáhttá heaitit ja oaΩΩut heaittihanbonusa vaikko orohat ii deavdde heaittihangáibádusaid ?
område i år og i tillegg årets kalvetilvekst, tror politisk ledelse i landbruksdepartementet at det er mulig å nå målet om 64.100 dyr i vårflokk allerde 1. april neste år ?
– Jua, dan vejola™vuoπa sáhttá maid ™addat
for reintallstilpasningsprogrammet for lettere å kunne nå målet ?
Eanandoallodeparte-mentta stáhta ∏álli Leif
derimot gitt signaler til Reindriftssjefen at gjeldende forskrift må brukes med fornuft ved at det kan dispenseres fra den, sier han.
Helge Kongshauglohká boazologu gal
bare snakker om høyeste reintall for distriktet, men at en driftsenhet også får et høyeste reintall slik at driftsenheten kan avvikle og dermed får avviklingsbonus selv om ikke distriktet fyller kravet for å avvikle ?
gat unniduvvot ovdalcuoŋománu 1. b..
– Ja det er en mulighet som det kan være
Statssekretær LeifHelge Kongshaug i
Landbruksdeparte-mentet sier at målet
árvvo™tallat, lohká stáhta ∏álli.
for høyeste reintall 1. april neste år står fast.
Boazodoallohovdii lea dievasla™ luohttámu™ Kongshaug lohká maiddái Eanandoallodepartementtas leat dievasla™ luohttámu™a Boazodoallohovdii ja ahte son ∏aπaha dán barggu ovdal cuoŋománu 1. b. 2005:s, ja son mearrida maiddái ie™ movt bargu galgá ∏aπahuvvot.
Reindriftssjefen har full tillit Kongshaug sier videre at Reindriftssjefen har Landbruksdepartementets fulle tillit til å få jobben gjort innen 1. april 2005 og at hun også har fått frie tøyler til å gjennomføre oppdraget.
Kongshaug mieπiha bohccobierggu heajos joπu leat goazahan olu ja jus ulbmil galgga™ olla™uvvat, de ferte njuvvojuvvot olu boazu dán av. ∏∏a.
Kongshaug medgir at problemer med avsetning av reinkjøtt er en bremsekloss i systemet og at en for å nå målsetningen er helt avhengig av at det kan slaktes store mengder rein nå i høst.
– Min hovedkonklusjon i forbindelse med reintallstilahte fertet olahit mihttomeari ovdal cuoŋománu 1. b. boahtte jagi.
muitala Kongshaug. Boazodoalu resursaguovddáΩa birra lea guhká leama™ sáhka, ee.
Dasto fertejit biergorádjosat gurrejuvvot.
For det andre så må kjøttlagrene tømmes.
Ja de galgat vel juovlamánus doallat beliiguin ∏oahkkima gos árvvo™tallat movt dilli lea ja maid fertet rievdadit vai mihttomearit olla™uvvet, muitala Kongshaug.
For det tredje så vil vi ha et møte med partene i desember der vi skal gjøre opp status og se på hva vi eventuelt må endre for å nå målet, sier Kongshaug.
Kongshaug duoπa™ta Boazodoallo-oππasiidda ahte Boazodoalu resursaguovddá™ galgá ásahuvvot Guovdageidnui, ja son sávvá dat dahkko™ii nu joπánit go vejola™.
Kongshaug bekrefter overfor Reindriftsnytt at Reindriftens ressurssenter skal etableres i Kautokeino og han håper at det kan skje så raskt som mulig.
– Dál ohcat olbmo gii dan guovddáΩa sáhtá™ii joπihit,
– Det jobbes nå med å finne en som kan lede dette sen