pere/sami_parallel huggingface dataset:
Stádas, almmolaš eiseválddiin ja suohkaniin lea erenoamáš ovddasvástádus diehtojuohkimis ja čuvgehusas sámi álbmoga várás.
Staten, offentlige myndigheter og kommuner har et spesielt ansvar når det gjelder informasjon og opplysning i forhold til samene.
Sámediggi lea guhká juo deattuhan diehtojuohkima geatnegasvuođaid ja vuoigatvuođaid birra, erenoamážit giela ja oahpaheami birra.
Sametinget har lenge vektlagt informasjon i forhold til forpliktelser og rettigheter, spesielt vedrørende språk og opplæring.
Sámi álbmot lea hárjánan ahte sámegiella hárve geavahuvvo iešguđetlágán almmolaš ja priváhta oktavuođain.
Det samiske folket er blitt vant til at samisk språk sjelden brukes i ulike offentlige og private sammenhenger.
Dát dagaha ahte sápmelaččat eai jearat sámegiel dieđuid eai ge bálvalusaid.
Dette har ført til at samer ikke etterspør informasjon og tjenester på samisk.
Vai sámegiel dieđuit ja bálvalusat boađášedje oidnosii, lea dehálaš ahte sámi álbmot ieš diehtá vuoigatvuođaidis.
For at informasjon og tjenester på samisk språk skal komme til syne, er det viktig at det samiske folket selv kjenner sine rettigheter.
Lea dárbbašlaš álggahit diehtojuohkin- ja movttiidahttinbarggu almmolaš eiseválddiid, etáhtaid ja almmolaš orgánaid ektui sámegiela geavaheami birra.
Det er nødvendig å iverksette informasjons- og motiveringstiltak overfor offentlige myndigheter, etater og offentlige organer når det gjelder bruk av samisk språk.
Erenoamáš dehálaš lea čalmmustahttit almmolaš eiseválddiid geatnegasvuođaid ovddidit sámegiel bálvalusaid.
Spesielt viktig er det å synliggjøre offentlige myndigheters forpliktelser til å fremme tjenester på samisk.
Okta dehálaš oassi dákkár bálvalusain lea bidjat internehttii geatnegasvuođa- ja vuoigatvuođadieđuid sámegiela ektui sihke sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde ja olggobealde.
En viktig del av slike tjenester er å publisere informasjon på internett om forpliktelser og rettigheter i forhold til samisk språk både innenfor og utenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámediggi áigu bargat dan ovdii ahte diehtojuohkin guovttegielalašvuođa birra vuoruhuvvo vai váhnemat oidnet ahte lea mávssolaš mánáide oahpahit sámegiela.
Sametinget vil arbeide for at informasjon om tospråklighet prioriteres slik at foreldre ser at det er verdifullt å lære samisk språk til sine barn.
Sámediggi áigu veardidit álggahit prošeavtta man ulbmil lea váhnemiidda ja sidjiide geat barget mánáiguin muitalit guovttegielalašvuođa birra.
Sametinget vil vurdere å starte et prosjekt om tospråklighet hvor formålet er informasjon til foreldre og andre som arbeider med barn.
Sámediggi áigu maid ráhkadit diehtojuohkingihppaga guovttegielalašvuođa birra maid sádde buot dáluide mearriduvvon geográfalaš guovlluin.
Sametinget vil også utarbeide et informasjonsskriv om tospråklighet som sendes til alle husstander i utvalgte geografiske områder.
Gihpa galgá sisttisdoallat dieđuid guovttegielatvuođa birra, gielalaš reportášaid sin birra geat leat Sámedikkis ožžon ekonomalaš doarjaga giellaprošeavttaide.
Skrivet skal innholde informasjon om tospråklighet, språklige råd, veiledning, og vedtak som er gjort av Sametinget. Skrivet kan også inneholde reportasjer om de som har fått økonomisk støtte fra Sametinget til språkprosjekter.
5.4.1 Vuoruhuvvon doaibmabijut
5.4.1 Prioriterte tiltak
Sámediggi áigu ávžžuhit suohkaniid ja stáda ásahusaid aktiivvalaččat dieđihit álbmogii vuoigatvuođaid birra mat sis leat sámegiela geavaheami ektui.
Sametinget vil oppfordre kommuner og statlige etater til aktivt å informere befolkningen om deres rettigheter i forhold til bruk av samisk språk.
Sámediggi áigu joatkit diehtojuohkima geatnegasvuođaid ja vuoigatvuođaid sámi giela ja oahpaheami birra.
Sametinget vil fortsette sitt informasjonsarbeid om forpliktelser og rettigheter angående samisk språk og opplæring.
Sámediggi áigu movttiidit almmolaš eiseválddiid, etáhtaid ja almmolaš orgánaid geavahit sámegiela.
Sametinget vil motivere offentlige myndigheter, etater og offentlige organer til bruk av samisk språk.
Sámediggi áigu ráhkadit diehtojuohkingihppaga guovttegielalašvuođa birra maid sádde buot dáluide mearriduvvon geográfalaš guovlluin.
geografiske områder.
5.5 SÁMEGIELA HÁLDDAŠANGUOVLLU
5.5 KOMMUNER I FORVALTNINGSOMRÅDET FOR SAMISK SPRÅK
Sámediggi lea 1993 rájes juohkán sámegiela hálddašanguovllu suohkaniidda ja fylkkasuohkaniidda guovttegielalašvuođaruđaid.
Siden 1993 har Sametinget tildelt tospråklighetsmidler til kommunene og fylkeskommunene innenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Tabeallas oaidná man ollu ruhta lea juolluduvvon guđege suohkanii ja fylkkasuohkanii juohke jagi.
I tabellen er det en oversikt over hvor mye midler som er tildelt kommunene og fylkeskommunene hvert år.
(1000 ruvnnuin)
(I 1000 kr)
Unjárga 1 748 1 559 1 645 1 591 1 413 1 551 1 285 1 309 1 609 Deatnu 2 340 2 525 2 443 2 448 2 299 2 398 2 116 2 190 2 489 Porsáŋgu 2 054 2 263 2 453 2 422 2 380 2 674 2 314 2 161 2 060 Kárášjohka 3 268 2 930 2 860 2 670 3 089 2 817 2 813 2 802 3 102 Guovdageaidnu 3 963 3 752 3 745 3 507 3 646 3 113 3 072 3 021 3 321 Gáivuotna 1 173 1 748 1 755 1 947 1 781 1 764 1 387 1 504 1 404 Finnmárku 1 760 1 500 1 016 1 057 Romsa Submi 16 308 16 650 16 401 15 484 15 975 15 593 13 486 13 486 15 850
Porsanger 2 054 2 263 2 453 2 422 2 380 2 674 2 314 2 161 2 060
Unjárga 2 262 2 206 2 850 Deatnu 4 138 4 066 5 020 Porsáŋgu 3 662 4 324 5 160
Porsanger 3 662 4 324 5 160
Guovdageaidnu 5 492 6 431 7 690 Gáivuotna 2 512 2 669 3 410 Finnmárku 1 057 1 232 1 400
Kautokeino 5 492 6 431 7 690
Submi 25 050 28 050 33 850
Sum 25 050 28 050 33 850 Støtten skal sikre at kommuner og fylkeskommuner innenfor forvaltningsområdet for samisk språk har ressurser til å betjene på to språk slik Sameloven krever.
Suohkaniid ja fylkkasuohkaniid ovddasvástádus lea ge láhčit dili nu ahte sámi mánát, nuorat ja rávisolbmot besset geavahit sámegiela buot oktavuođain suohkaniid ja fylkkasuohkaniid ásahusain.
Kommunenes og fylkeskommunenes ansvar er å legge forholdene til rette for at samiske barn, unge og voksne kan henvende seg på samisk til kommunale og fylkeskommunale institusjoner.
Sámediggi gáibida ahte suohkanat ja fylkkagielddat geat ožžot guovttegielalašvuođaruđaid galget evalueret movt ruđat leat adnojuvvon, ja ahte evaluerema boađus lea raporta.
Sametinget krever at kommuner og fylkeskommuner som mottar tospråklighetsmidler må evaluere bruken av midlene, der evalueringen utgjør en rapport.
Evalueren galgá leat boahtteáiggi plánema ja doaibmabijuid čađaheami vuođđu.
Evalueringen skal være grunnlaget for fremtidig planlegging og gjennomføring av deres fremtidige tiltak.
Sámedikki mielas lea dehálaš ahte lea buorre ovttasbargu suohkaniiguin ja fylkkasuohkaniiguin.
Sametinget ser viktigheten av et godt samarbeid med kommunene og fylkeskommunene.
Sámediggi áigu álggahit fásta čoahkkimiid hálddašanguovllu suohkaniiguin.
Sametinget vil ta initiativ til faste møter med kommunene innenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Dáin čoahkkimiin áigu Sámediggi buktit ovdan iežas vuordámušaid ja gullat suohkaniid vuordámušaid.
På disse møtene vil Sametinget fremme sine forventninger til kommunene og høre kommunenes forventninger.
Sámediggi vuordá ahte suohkanat ja fylkkasuohkanat atnet eanet guovttegielalašvuođaruđain giellaovdánahttimii.
Sametinget forventer at kommuner og fylkeskommuner bruker mer av tospråklighetsmidlene til utvikling av samisk språk.
Suohkanat berrejit eambbo vuoruhit skuvlla ja bajásšaddi gearddi go atnet guovttegielalašvuođaruđaid.
Kommunene bør i høyere grad prioritere skolen og den oppvoksende slekt ved bruk av tospråklighetsmidler.
Sámediggi vuordá maid ahte suohkanat ráhkadit guovttegielalašvuođaplánaid mas leat giellaovddidandoaimmat sámegiela ektui.
Sametinget forventer også at kommunene lager tospråklighetsplaner med språkutviklingstiltak for samisk språk.
Dávjá leat ásahusain unnán resurssat ja áigi, ja dalle sáhttá leat bahá vajálduhttit, ahte leat geatnegasvuođat giellanjuolggadusaid ektui, ee. nanosmahttit sámegiela hálddašangiellan.
Ofte er det få ressurser og knapp tid hos institusjonene, og da kan det være lett å overse at man har forpliktelser i forhold til språkreglene, blant annet styrke samisk som administrasjonsspråk.
Sámi almmolaš ásahusat berrejit leat buorrin ovdagovvan eará ásahusaide, ja čájehit ahte lea vejolaš čuovvut giellanjuolggadusaid ja ahte sámegiella doaibmá hálddahusgiellan.
Offentlige samiske institusjoner bør være gode forbilder for andre institusjoner, og vise at det er mulig å følge språkreglene og at samisk fungerer som forvaltningsspråk.
Sámediggi lea oassálastán suohkaniid ja fylkkasuohkaniid Giellagiella-forumii mii lágiduvvo moatte geardde jagis.
Sametinget har deltatt i kommunenes og fylkeskommunenes Giellagiella-forum som arrangeres et par ganger i året.
Dát lea suohkaniid ja fylkkasuohkaniid giellabargiid forum, gos sii ságastallet giellagažaldagaid birra.
Dette er et forum for språkarbeidere i kommunene og fylkeskommunene, hvor de diskuterer språkspørsmål.
Sámedikki mielas lea buorre go beassá oassálastit dáidda, danne go de oahpásnuvvá suohkaniid ja fylkkasuohkaniid giellabargiiguin, ja beassá gullat makkár sámegiela dilli lea guđege báikkis.
Sametinget synes det er fordelaktig å delta på disse, da man blir kjent med språkarbeiderne i kommunene og fylkeskommunene, og får vite hvordan sitasjonen for samisk språk er på de forskjellige stedene.
Nu oažžu dieđuid doaibmabijuid birra maid sii leat čađahan ja movt áigot ovddosguvlui bargat sámegiela ektui.
På den måten får man informasjon om tiltak som er gjennomført, samt hvordan de har tenkt å arbeide framover med samisk språk.
5.5.1 Vuoruhuvvon doaibmabijut
5.5.1 Prioriterte tiltak
Sámediggi áigu álggahit fásta čoahkkimiid hálddašanguovllu suohkaniiguin gos ságastallá sámegiel geavaheami suohkaniin.
Sametinget vil ta initiativ til faste møter med kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk, hvor man drøfter bruken av samisk språk i kommunene.
Sámediggi áigu ávžžuhit suohkaniid vuoruhit giellaovddidandoaimmaid.
Sametinget vil oppfordre kommunene til å prioritere språkutviklingstiltak.
Sámediggi juohká jagis 2004 5 miljovnna ruvnno sámegiela prošeavttaide.
I 2004 tildeler Sametinget 5 millioner kroner til samiske språkprosjekter.
Jahkásaččat bohtet prošeaktadoarjjaohcamat su. 14 miljovnna ruvnno ovddas ja Sámediggi oaidná danne dárbbu lasihit prošeaktaruđaid.
Hvert år mottar Sametinget søknader for ca. 14 millioner kroner, og Sametinget ser derfor behovet for å øke tilskuddsrammen.
Guovllut sámegiela hálddašanguovllu olggobealde gullet Sámedikki áŋgiruššansurggiide dán plánaáigodagas.
I denne planperioden er områder utenfor forvaltningsområdet for samisk språk prioritert.
Sámediggi áigu plánaáigodagas vuoruhit giellaealáskahttima dáid guovddáš sámi guovlluid olggobealde, gos eai leat nu nanu giellabirrasat.
Sametinget vil i sterke språkmiljøer.
5.6.1 Vuoruhuvvon doaibmabijut
5.6.1 Prioriterte tiltak
Sámediggi áigu jahkásaččat mearridit áŋgiruššansurggiid prošeaktadoarjagiid ektui, ja vuoruhit juolludemiid daid mielde.
Sametinget vil årlig vedta satsingsområder for prosjektmidlene, og prioritere støtte til disse.
Giellaprošeavttaid doarjjaortnegiid olis áigu Sámediggi bargat dan ovdii ahte ruhta juolluduvvo daidda guovlluide gos sámegiella ii leat nu nanus.
I forbindelse med språkprosjektenes støtteordninger vil Sametinget arbeide for at midlene tildeles de områder hvor samisk språk ikke står så sterkt.
5.7 SÁMEGIELA HÁLDDAŠANGUOVLLU
5.7 UTVIDELSE AV FORVALTNINGSOMRÅDET FOR SAMISK SPRÅK
2002 giđa sáddii Sámediggi jearaldaga 6 suohkanii ahte lea go sis beroštupmi searvat sámegiela hálddašanguvlui.
Våren 2002 sendte Sametinget forespørsel til seks kommuner om de var interessert i å bli innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk.
Dát suohkanat ledje Divttasvuotna, Snåasa, Skánit, Evenášši, Loabát ja Dielddanuorri.
Disse kommunene var Tysfjord, Snåsa, Skånland, Evenes, Lavangen og Tjeldsund.
2003 čavčča sáddii Sámediggi seamma jearaldaga Omasvuona suohkanii.
Høsten 2003 sendte Sametinget samme forespørsel til Storfjord kommune.
Dán rádjái lea okta suohkan; Divttasvuona suohkan, meannudan dán ášši suohkanstivrras.
Hittil er det bare én kommune; Tysfjord kommune, som har behandlet saken i kommunestyret.
Sii mearridedje ahte sii háliidit šaddat oassin sámegiela hálddašanguovllus.
De vedtok at de vil bli innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk.
Dan oktavuođas mearridii Sámediggi ovttajienalaččat áššis 02/03 bivdit Kultur- ja girkodepartemeantta ovddidit Sámelága §1-3 láhkarievdadusevttohusa nu ahte sámegiela hálddašanguovllu sáhttá viiddiduvvot.
I den forbindelse gjorde Sametinget enstemmig vedtak i sak 02/03 om at Kultur- og kirkedepartementet må fremme lovendringsforslag av Samelovens § 1-3 slik at forvaltningsområdet for samisk språk kan utvides.
Sámediggi oaidná dehálažžan ahte suohkanat, gos orrot ollu sápmelaččat ja mat áŋgirit leat bargan sámegiela ovddidemiin, sáhttet ovddidit sávaldaga šaddat oassin sámegiela hálddašanguovllus.
Sametinget ser det som viktig at kommuner hvor det bor mange samer, og som aktivt har arbeidet for å fremme samisk språk, kan fremme ønske om å bli inlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámediggi áigu áiggis áigái veardidit sáddet eanet suohkaniidda fálaldaga searvat sámegiela hálddašanguvlui.
Sametinget vil fortløpende vurdere å sende forespørsel til flere kommuner om å bli innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk.
Jus suohkanat háliidit de sáhttá Sámediggi juohkit dieđuid dan birra maid dat mearkkaša leat oassin sámegiela hálddašanguovllus.
Kommuner som ønsker det, kan få informasjon fra Sametinget om hva det innebærer å være innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámediggi eaktuda ahte stáda lasiha guovttegielalašvuođaruđaid dađistaga go sámegiela hálddašanguovlu viiddiduvvo.
Sametinget forutsetter at staten øker bevilgningene til tospråklighet etter hvert som forvaltningsområdet for samisk språk utvides med flere kommuner.
5.7.1 Vuoruhuvvon doaibmabijut
5.7.1 Prioriterte tiltak
Sámediggi áigu áiggis áigái veardidit jearrat eanet suohkaniin lea go sis beroštupmi searvat sámegiela hálddašanguvlui.
Sametinget vil fortløpende vurdere å sende forespørsel til flere kommuner om å bli innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk.
oassin sámegiela hálddašanguovllus.
Kommuner som ønsker det, kan få informasjon fra Sametinget om hva det innebærer å være innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk.
2004:s ledje ásahuvvon čieža giellaguovddáža Norggas; Gáivuonas, Porsáŋggus, Deanus, Unjárggas, Evenáššis, Moskavuonas ja Divttasvuonas.
I 2004 var det syv etablerte språksentre i Norge.
Giellaguovddážat ja ovttasdoaibmanarenat leat dehálaš faktorat ealli giellabirrasa oččodeamis ja nannemis.
Disse ligger i kommunene Kåfjord, Porsanger, Tana, Nesseby, Tromsø, Evenes / Skånland og Tysfjord.
Danne leat giellaguovddážiid ásaheamit buorit giellaovddidandoaibmabijut.
Språksentre og samhandlingsarenaer er viktige faktorer for å etablere og styrke levende språkmiljøer.
Giellaguovddážat mat leat juo ásahuvvon, berrejit beassat viiddidit doaibmaguovlluid vai doaimmašedje guovllulaš giellaguovddážin.
Sametinget ser at i områder hvor det er etablert språksentre Språksentrene som allerede er etablert, bør kunne få utvide sine virkeområder slik at de fungerer som regionale språksentre.
Galggašii leat lunddolaš geahččat giellaguovddážiid giela variašuvnnaid ektui iešguđet guovlluin, nu ahte ođđa giellaguovddážiid ásaheapmi čuovvu maiddái lunddolaš giellarájiid.
Det burde være naturlig å se på språklige variasjoner i forhold til språksentrene, slik at etablering av nye språksentre også følger de naturlige språkgrensene.
Sámedikki mielas lea erenoamáš dehálaš ahte oarjelsámi guovlluide ásahuvvojit giellaguovddážat.
Sametinget synes det er spesielt viktig at det etableres språksentre i de sørsamiske områder.
Lea maiddái dehálaš ahte sihke olggobeallái, muhto maiddái siskkobeallái sámegiela hálddašanguovllu ásahuvvojit eanet giellaguovddážat.
Det er også viktig at det etableres flere språksentre utenfor, men også innenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Lea lunddolaš ahte giellaguovddážat ásahuvvojit ovttasráđiid suohkaniiguin ja ásahusaiguin mat leat juo guovllus.
Det vil være naturlig å etablere språksentre i samråd med kommuner og eksisterende institusjoner i området.
5.8.1 Sámegiel giellagelbbolašvuođaguovddáš
5.8.1 Kompetansesenter for samisk språk
Sámediggi oaidná dárbbu ahte Norgii ásahuvvo sámegiel giellagelbbolašvuođaguovddáš.
Sametinget ser behovet for at det opprettes et kompetansesenter for samisk språk i Norge.
Dát galgá leat sámegiela dutkan- ja fágaguovddáš, ja doaibmat resursaguovddážin sámegielgažaldagain.
Dette skal være et samisk forsknings- og fagsenter og skal fungere som et ressurssenter for samiske språkspørsmål.
Sámediggi áigu doarjut dakkár guovddáža ásaheami ja doaimmaid.
Sametinget vil støtte opprettelsen og virksomheten til et slikt senter.
5.8.2 Vuoruhuvvon doaibmabijut
5.8.2 Prioriterte tiltak
Sámediggi áigu plánaáigodagas váikkuhit eanet giellaguovddážiid ásaheami.
Sametinget vil i planperioden medvirke til etablering av flere språksentre.
Earenoamážit lea dehálaš ásahit giellaguovddážiid oarjelsámi guovlluide.
Det er spesielt viktig å få opprettet språksentre i sørsamiske områder.
Sámediggi áigu doarjut sámegiel giellagelbbolašvuođaguovddáža ásaheami ja doaimma.
Sametinget vil støtte opprettelsen og drift av et kompetansesenter for samisk språk.
5.9 SÁMI GIELLALÁVDEGODDI
5.9 SAMISK SPRÅKNEMND
Hástalusat, mat čatnasit sámegiela seailluheapmái ja ovddideapmái, leat oktasaččat sámiide Norggas, Ruoŧas ja Suomas.
De utfordringer som gjelder for bevaring og utvikling av samisk språk, er felles for samer i Norge, Sverige og Finland.
Danne lea ge sávahahtti nannet ovttasbarggu rájiid rastá sámegiela dáfus.
Det er derfor ønskelig å styrke samarbeidet om samisk språk på tvers av landegrensene.
Guovdilis hástalus dán ovttasbarggus lea oktasaš sámi giellapolitihka ásaheapmi Davviriikkain.
En sentral utfordring i dette samarbeidet er å få en felles samisk språkpolitikk i Norden.
Sámi giellalávdegoddi doaibma lea leamaš bisánan máŋga jagi.
Samisk språknemnds arbeid har vært stillstående i flere år.
Dan botta leat sámedikkiid giellaorgánat iešguđet riikkas bargan gielladikšun- ja ovddidanbargguid riikkarájiid siskkobealde.
I mellomtiden har sametingenes språkorganer i de respektive land arbeidet med språkbevaring og – utvikling innenfor landegrensene.
Ovttasbargu rájiid badjel lea leamaš unnán dahje ii leat leamaš obanassiige.
Det har vært lite eller intet samarbeid på tvers av landegrensene.
Sámedikki mielas lea dehálaš ahte Sámi giellalávdegotti ja sámedikkiid giellaorgánaid gaskkas šaddá njuovžileabbo ovttasbargu.
Sametinget synes det er viktig at samarbeidet mellom Samisk språknemnd og sametingenes språkorganer blir mer effektivt.
Oktasaš davviriikkalaš sámi sátnebáŋkku vuođđudeapmi lea okta deháleamos áššiin, ja Sámediggi áigu searvat dan bargui.
Opprettelse av nordisk samisk orddatabank er en av de viktigste sakene, og Sametinget vil delta i dette arbeidet.
5.9.1 Vuoruhuvvon doaibmabijut
5.9.1 Prioriterte tiltak
Sámediggi háliida oktasaš sámi giellapolitihka Davviriikkain.
Sametinget vil ha en felles samisk språkpolitikk i Norden.
Sámediggi áigu searvat davviriikkalaš sámi sátnebáŋkku ásaheapmái.
Sametinget vil delta i arbeidet med etablering av en felles nordisk samisk orddatabank.
Terminologiijaovddideapmi lea dehálaš giellaovddidanbarggus ja sámi sátnevuorká lea dehálaš sámegiel doahpagiid gaskkusteamis.
Terminologiutvikling er viktig i språkutviklingsarbeidet, og samisk orddatabank er viktig i formidlingen av samisk terminologi.
Terminologiijabargu lea dán rádjái leamaš sáhtedohko, iige leat leamaš doarvái beaktil.
Terminologiarbeidet har hittil vært tilfeldig, og har ikke vært effektivt nok.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte terminologiijabargu nannejuvvo ja šaddá beaktileabbon ja hástala suohkaniid ja earáid searvat terminologibargguide.
Sametinget vil arbeide for at terminologiarbeidet styrkes og bli mer effektivt, og utfordrer derfor kommuner og andre til å delta i terminologiarbeidet.
Sámediggi áigu bidjat resurssaid ođđa, dohkkehuvvon tearpmaid almmuheapmái vai álbmot sihke dovda- ja geavahišgoahtá daid.
Sametinget vil sette inn ressurser for å bekjentgjøre nye, godkjente termer slik at befolkningen både blir kjent med, og begynner å bruke disse.
Sámi sátnevuorká galgá dán áigodagas ovddiduvvot ja ođasmahttojuvvot.
Samisk orddatabank skal videreutvikles og fornyes i denne perioden.
Dálá dilli lea nu ahte Sámi sátnevuorkkás sámegiel bustávat eai oidno, ja danin fertege gávdnat čovdosa dasa movt oažžut sámegiela erenoamáš čálamearkkaid doaibmat dihtorastimis.
I dag fungerer ikke de samiske fontene i Samisk orddatabank, og det må derfor finnes ei løsning på hvordan man får de spesielle samiske fontene til å fungere.
Dál lea dušše davvisámegielterminologiija Sámi sátnevuorkkás, muhto dat galgá maid ođasmahttojuvvot, nu ahte dasa earret eará maid sáhttá bidjat dohkkehuvvon oarjel- ja julevsámegielterminologiija.
I dag er det bare nordsamiske ord i orddatabanken, men den skal fornyes slik at man blant annet også kan legge inn sør- og lulesamiske termer.
Terminologiijabargu galgá dahkkojuvvot ovddimusat dain surggiin gos lea erenoamáš dárbu.
Terminologiarbeidet skal først og fremst gjøres i de sektorer hvor det er spesielt behov for det.
Dološ terminologiija ferte sihkarastejuvvot vai dat ii láhppo.
Eldre terminologi må sikres slik at det ikke forsvinner.
Doaibmabijut mat leat mielde seailluheame, gaskkusteame ja oahpaheame dákkár tearpmaid, leat dehálaččat.
Det er viktig med tiltak som er med på å bevare, formidle og lære bort slike termer.
Davvi, - julev ja oarjelsámegillii fertejit ráhkaduvvot eanet tearpmat mat leat oaivvilduvvon skuvllaid várás.
I nord-, lule- og sørsamisk må det utvikles flere termer med tanke på bruk i skolen.
Lea dávjá nu ahte ferte ráhkadit dakkár terminologiija mii dahká vejolažžan geavahit sámegiela omd. mánáidgárddiin, skuvllain, mediain ja dábálaš hupmangielas ođđaáigásaš máilmmis.
Det er ofte slik at det må utvikles terminologi som gjør det mulig å bruke samisk språk f.eks. i barnehager, skoler, media og i dagligtalen i den moderne verden.
Lea dárbbašlaš nannet ovttasbarggu rájiid rastá vai sáhttit ovttastahttit (koordineret) terminologiijabarggu buot sámegielain.
Det er nødvendig å styrke samarbeidet på tvers av landegrensene slik at terminologiarbeidet i alle samiske språk kan koordineres.
Sániid koordineren, čohkken ja dárkkisteapmi lea dehálaš vai eanet giellamoivi ii boađáše sámegillii danne go iešguđet riikkas soitet leat sierra tearpmat seamma áššái.
Det er viktig med koordinering, samling og revidering av ord slik at en unngår mer språkforvirring i samisk fordi hvert land har forskjellige termer til samme sak.
5.10.1 Sámedikki tearbmajoavkkut
5.10.1 Sametingets terminologigrupper
Sámediggi lea nammadan tearbmajoavkkuid buot golmma sámegielaide Norggas.
Sametinget har oppnevnt terminologigruppe for alle de tre samiske språkene i Norge.
Tearbmajoavkkut árvvoštallet ođđa sátne- ja tearbmaevttohusaid, ja Sámedikki giellastivra dohkkeha daid.
Terminologigruppene vurderer forslag på nye ord og termer, og disse godkjennes av Sametingets språkstyre.
Davvisámegiel ii leat leamaš nu stuora aktivitehta.
Den nordsamiske terminologigruppen har gjennom årene gransket mange ordlister, mens de lule- og sørsamiske terminologigruppene ikke har hatt så stor aktivitet.
Gávdnojit ollu árbevirolaš sánit mat leat ovttalágánat dan golmma sámegielas, ovdamearkka dihte olmmoš, (almetjh, ulmusj), mánná (maana, mánná), áhčči (aehtjie, áhttje), goahti (gåetie, goahte).
Det finnes mange tradisjonelle ord som er like i de tre samiske språkene, for eksempel menneske (olmmoš, almetjh, ulmusj), barn (mánná, maana, mánná), far (áhčči, aehtjie, áhttje), gamme (goahti, gåetie, goahte).
Sámedikki mielas lea dehálaš ahte dat golbma sámegiela ovdánit seamma guvlui ovdalii go ahte erohusat sturrot vel eanet.
Sametinget er opptatt av at de tre samiske språkene utvikler seg i en enhetlig retning i stedet for at forskjellene blir ennå større.
Danne berre eanemus lági mielde oktiiheivehit dan golbma giela go galgá ođđa sániid ráhkadit.
Derfor bør man i størst mulig grad sammenstille alle tre språkene når man skal lage nye termer på samisk.
Vaikko vel heiveha ge oktii, de galgá dieđusge čállit ja normeret sániid iešguđet giela riektačállima ektui.
Selv om man sammenstiller, så skal man selvsagt skrive og normere ordene etter de respektive språkenes rettskrivinger.
5.10.2 Vuoruhuvvon doaibmabijut
5.10.1 Prioriterte tiltak
Sámegiel terminologiijabargu ferte nannejuvvot ja šaddat beaktileabbon.
Terminologiarbeidet i samisk språk må styrkes og bli mer effektivt.
Sámediggi áigu ođasmahttit sámi sátnevuorkká, nu ahte dasa sáhttá bidjat davvisámegiel termonologiijii lassin maid julev- ja oarjelsámegiela terminologiija.
Sametinget vil fornye samisk orddatabank blant annet slik at man i tillegg til nordsamisk også kan legge inn lule-og sørsamisk terminologi.
Sámegiel terminologiija ferte ovddiduvvot erenoamážit doppe gos dasa lea eanemus dárbu, ee. skuvllain ja mánáidgárddiin.
barnehager.
Terminologiijabargu riikkarájiid badjel ferte nannejuvvot ja koordinerejuvvot.
Terminologiarbeid på tvers av landegrenser må styrkes og koordineres.
5.11 MÁNÁT JA NUORAT
5.11 BARN OG UNGE
Leat unnán arenat gos sihke mánát, nuorat ja vuorraset olbmot sáhttet deaivvadit.
Det finnes få arenaer der både barn, unge og eldre kan møtes.
Sámedikki mielas lea erenoamáš dehálaš, ahte dilálašvuođat láhččojuvvojit nu, ahte mánáin ja nuorain lea vejolašvuohta geavahit giela juohke dásis servodagas.
Sametinget mener det er særdeles viktig at forholdene legges til rette for at barn og unge får anledning til å snakke samisk i alle deler av samfunnet.
Sámegiela gáhtten ja ovddideapmi lea dan duohken ahte mánát ja nuorat ožžot duohta vejolašvuođa geavahit gielaset beaivválaččat.
Bevaring og utvikling av samisk språk er avhengig av at barn og unge får en reell mulighet til å bruke språket sitt daglig.
Ferte movttiidahttit ealáskahttit giela dain guovlluin gos dasa lea dárbu.
Det må oppmuntres til revitalisering av samisk språk i de områdene der det er behov for det.
Jus áigu joksat dáid mihttomeriid, de ferte bidjat eanet návccaid dasa ahte mánáide ja nuoraide láhččojuvvo dilálašvuohta beassat oahppat sámegiela, ja sidjiide geat giela máhttet, ferte láhčit dilálašvuođa nu ahte besset gielain ovdánit.
For å nå disse målene må man sette inn ressurser for å legge forholdene til rette slik at barn og unge kan lære seg samisk språk, og for at de som kan samisk får mulighet til å utvikle språket.
Giellaguovddážat leat ávkkálaš arenat gos sohkabuolvvat besset deaivvadit ja nu besset mánát ja nuorat ovdánahttit gielaset.
Språksentre er nyttige arenaer der flere generasjoner kan møtes, og på den måten bidra til å utvikle barn og unges språk.
Lea dehálaš ahte mánát ja nuorat fuomášit ahte lea suohtas sihke gullat, oaidnit, oahppat ja geavahit sámegiela.
Man ser viktigheten i at barn og unge oppdager gleden i å både høre, se, lære og bruke samisk språk.
Sámediggi áigu álggahit nuoraidávžžuhusdoaimma ” Sámegiella lea čaffat ”.
Sametinget vil initiere til en ungdomskampanje: ” Samisk er tøft ”.
Guovttegielalašvuohta lea stuora riggodat olbmui.
Tospråklighet er en rikdom for mennesket.
Dán birra dárbbašuvvo eambbo diđolašvuohta ja diehtu.
Om dette behøves det mer bevissthet og informasjon.
Sámediggi áigu bargat dan ovdii ahte diehtojuohkin guovttegielalašvuođa birra vuoruhuvvo vai váhnemat háliidit ja atnet dehálažžan oahpahit sámegiela mánáidasaset.
Sametinget vil arbeide for at opplysningsarbeid om tospråklighet prioriteres slik at foreldre har lyst og ser viktigheten av å lære sine barn samisk.
Ferte láhčit dili nu ahte sámegielat mánáid ja nuoraid giella ovdána ii ge mana maŋosguvlui.
Forholdene må legges til rette for at barn og unge kan utvikle sitt språk og for å hindre tilbakegang.
Mánáidgárddit, skuvllat, astoáiggefálaldagat ja eará oktasaš deaivvadeamit gos sámegielat mánát deaivvadit leat mielde nanneme ja ovdánáhtteme mánáid ja nuoraid giellamáhtu.
Barnehager, skoler, fritidstilbud og andre sammenkomster hvor samisktalende barn møtes er med på å fremme og styrke barn og unges språkkunnskaper.
Giella manná buolvvas bulvii, danne lea dehálaš ahte mánát ja nuorat maid ožžot arenaid gos besset vuorraset olbmuiguin hupmat.
Språket forflyttes fra én generasjon til en annen og derfor er det viktig at barn og unge også får arenaer hvor de kan snakke med eldre mennesker.
Ságastaladettiineaset vuorraset sámegielat olbmuiguin, sáhttet sii oahppat giela nyánssaid mat riggodit giela.
Gjennom samtaler med eldre samisktalende mennesker, kan barna bedre lære språkets mangfoldige nyanser som gjør språket rikere.
Mánát ja nuorat, geain ii leat nanu sámegiella, fertejit oažžut vejolašvuođa boahtit dakkár birrasii gos giella lea nanus.
Barn og unge som ikke har så solide språkkunnskaper i samisk må få mulighet til å besøke miljøer der språket står sterkt.
Giella ferte gullot ja oainnusin dahkkojuvvot vai mánát ja nuorat dovdet ahte sámegiella lea ealli giella ja ahte dainna birge servodagas.
Samisk språk må høres og synliggjøres slik at barn og unge opplever det som levende, og at man kan klare seg med samisk i samfunnet.
Mánáide lea mávssolaš fuomášit ahte sámegiella dárbbašuvvo gulahallama dihte.
For barna er det verdifullt å oppdage at samisk språk er nødvendig for kommunikasjonen.
Báikkálaš giellalávgun lea beaktilis vuohki mii lea buktán buriid bohtosiid dain guovlluin gos giella lea leamaš dahje ain lea rašes dilis.
Lokal språkrøkt er en effektiv metode som har vist gode resultater i områder der det samiske språket har vært, eller fremdeles er i en svak stilling.
Sámediggi áigu veardidit doarjut deaivvademiid mánáide ja nuoraide gos sámegiela oahppan lea guovddážis ja sámegiella lea gulahallangiellan.
Sametinget vil vurdere å støtte sammenkomster for barn og unge der samisk språkopplæring er i sentrum, og samisk brukes som kommunikasjonsspråk.
Skuvllat ja mánáidgárddit leat mánáide dehálaš arenat oahppat giela, muhto dávjá lea nu ahte gielalaš ovdáneapmi bisána nuoraidskuvllas.
Skoler og barnehager er betydningsfulle språkarenaer for barn, men ofte er det slik at den språklige framgangen stagnerer i ungdomsskolen.
Sámegiela ja sámi kulturárbemáhtu gaskkusteapmi lea eanet ja eanet sirdojuvvon oahpahusásahusaide, mii bidjá daidda stuora ovddasvástádusa áimmahuššat ja ovddidit sámi giela ja kultuvrra.
Formidlingen av kunnskaper om samisk språk og kulturarv har i større og større grad blitt overført til opplæringsinstitusjonene, noe som gir dem et stort ansvar for å ivareta og fremme samisk språk og kultur.
Sámediggi oaivvilda ahte skuvllain eai leat čielga ulbmilat ja guottut ohppiid sámegiela ovddideami ektui, nu ahte dát lea buori muddui ovttaskas oahpaheaddji duohken.
Sametinget mener at skolene ikke har klare mål og holdninger i forhold til utviklingen av samisk språk hos elevene, og at dette arbeidet i stor grad er avhengig av den enkelte lærer.
Danne oaivvilda Sámediggi ahte suohkanat berrejit eanet kanaliseret guovttegielalašvuođaruđaid skuvllaid plánemii ja evalueremii, ja skuvllaid iežaset guottuid ja válljemiid diđolašvuhtii mii guoská sámegiela ja sámi kultuvrra gaskkusteapmái, seailluheapmái, ovdánahttimii ja ovddideapmái.
Derfor mener Sametinget at kommunene i større grad bør kanalisere tospråklighetsmidler til planlegging og evaluering ved skolene, og til økt bevissthet om skolenes egne holdninger og valg i forbindelse med formidling, bevaring, fremming og utvikling av samisk språk og kultur.
Lea dehálaš ahte skuvllain leat ođđa sámegiel girjjit nu ahte mánáide ja nuoraide lea miellagiddevaš lohkat.
Det er viktig at skolene benytter nye samiskspråklige bøker slik at det blir interessant for barn og unge å lese.
Sámediggi áigu hástalit suohkaniid oastit sámegiel girjjiid, nu ahte mánát ja nuorat besset oahpasnuvvat ođđa sámegiel girjjálašvuođain dađistaga go dat čállojuvvo.
Sametinget vil oppfordre kommunene til å kjøpe inn samiskspråklige bøker, slik at barn og unge får bli kjent med den nye samiske litteraturen etter hvert som den blir skrevet.
Berre goittotge muitit ahte skuvla ii akto nagot seailluhit ja ovddidit giela, ferte gávdnat eará arenaid gos giella áŋgirit geavahuvvo.
Man bør likevel huske at skolen alene ikke klarer å bevare og fremme samisk språk, det må finnes flere arenaer der språket brukes aktivt.
Sámedikki mielas lea dehálaš ahte ásahuvvojit studeantalonohallanortnegat studeanttaide vai nuorat geat dan háliidit ožžut orrut sámegielat bearrašiid luhtte oahppan dihte sámegiela.
Sametinget ser det som viktig at det opprettes utvekslingsordninger for studenter slik at ungdom som ønsker det kan bo hos samisktalende familier for å lære seg samisk.
Dákkár studeantalonohallanortnegiid sáhttá heivehit sihke sidjiide geat máhtte sámegiela ovdalaččas, ja sidjiide geat eai máhte sámegiela.
Slike utvekslingsordninger kan tilpasses både de som snakker samisk fra før og for de som ikke snakker samisk fra før.
Dákkár studeantalonohallanortnegat galget leat rabas buohkaide geat háliidit oahppat sámegiela.
Slike utvekslingsordninger skal være åpne for alle som vil lære seg samisk.
Sámediggi ferte sihkkarastit ahte mánáin, geat orrot olggobealde sámegiela hálddašanguovllu, leat seamma vuoigatvuođat beassat oahppat sámegiela skuvllain, go mánáin, geat orrot siskkobealde hálddašanguovllu.
Sametinget må sikre at barn utenfor forvaltningsområdet for samisk språk har de samme rettighetene til samiskopplæring på skolen, som barn innenfor forvaltningsområdet.
2003/04 skuvlajagi leat 986 máná geain lea davvisámegiella vuosttašgiellan ja 674 máná geain lea nubbingiellan.
Skoleåret 2003/04 er det 986 barn som har nordsamisk som førstespråk og 674 barn som har nordsamisk som andrespråk.
3 mánás lea oarjelsámegiella vuosttašgiellan ja 79 mánás fas nubbingiellan.
3 barn har sørsamisk som førstespråk, mens 79 har det som andrespråk.
Norggas leat mánáidgárdejagis 2003/04 44 sámi mánáidgárddi.
I Norge er det i barnehageåret 2003/2004 44 samiske barnehager.
Dasa lassin leat Norggas vel 14 dáža mánáidgárddi gos lea sámegieloahpahus.
I tillegg finnes det 14 barnehager i Norge som har samiskopplæring.
Mánáidgárddiid doaimmaid maid ferte nannet vai sihkkarastá sámegiela ealáskahttima ja dákko bokte maid giela seailuma.
Også barnehagenes aktiviteter bør befestes for å sikre vitalisering av samisk språk, og dermed bevare det.
Ráđđehus juolluda 2004:s su. 10 milj. r sámi mánáidgárddiide.
For 2004 bevilger Stortinget ca. 10 mill. kr til samiske barnehager.
Leat eanas nissonolbmot geat leat oahpaheaddjin ja ovdaskuvlaoahpaheaddjin skuvllain ja mánáidgárddiin.
Det er flest kvinnelige lærere og førskolelærere i skoler og barnehager.
Mánáid sosialiseremii ja identitehtahábmemii livččii buorre jus skuvllain ja mánáidgárddiin barggašedje eambbo dievdoolbmot.
For barns sosialisering og identitetsforming hadde det vært bra om det arbeidet flere menn i skolene og barnehagene.
Danne lea dehálaš oažžut eanet sámegielat dievdoolbmuid váldit ovdaskuvlaoahpaheaddje- ja oahpaheaddjeoahpu.
Det er derfor viktig å få flere samisktalende menn til å ta førskolelærer- og lærerutdanning.
Sámediggi áigu veardidit doarjut rekruterendoaimmaid maid ulbmil lea oččodit eanet sámegielat dievdoolbmuid váldit ovdaskuvlaoahpaheaddje- ja oahpaheaddjeoahpu.
Sametinget vil vurdere å støtte rekrutteringstiltak for å prøve å få flere samisktalende menn til å ta førskolelærer- og lærerutdanning.
Lea dehálaš ahte oahpaheddjiin ja mánáidgárddebargiin lea buorre gelbbolašvuohta sámegielas, ja ahte ráhkaduvvojit buorit oahpponeavvut sámegillii buot fágaide.
Det er av stor betydning at lærere og barnehagearbeidere har gode kunnskaper i samisk språk, og at det lages gode læremidler på samisk i alle fag.
Sámediggi áigu doarjut elektrovnnalaš veahkkeneavvuid ráhkadeami sámegiel oahpahussii.
Sametinget ønsker å gi støtte til produksjon av elektroniske hjelpemidler for samiskundervisning.
Sámediggi áigu veardidit doarjut deaivvademiid mánáide ja nuoraide gos sámegiela oahppan lea guovddážis ja sámegiella lea gulahallangiellan.
Sametinget vil vurdere å støtte sammenkomster for barn og unge, der samisk språkopplæring er i sentrum, og hvor samisk brukes som kommunikasjonsspråk.
Sámediggi áigu bargat vai mánáin ja nuorain leat ovttalágán vejolašvuođat ovdánahttit gielaset sihke olggobealde ja siskkobealde sámegiela hálddašanguovllu.
Sametinget vil arbeide for at barn og unge har like vilkår for å utvikle sitt språk, både innenfor og utenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámediggi áigu hástalit suohkaniid oastit sámegiel girjjiid, nu ahte mánát ja nuorat besset oahpasnuvvat ođđa sámegiel girjjálašvuođain dađistaga go dat čállojuvvo.
Sametinget vil oppfordre kommunene til å kjøpe inn samiskspråklige bøker, slik at barn og unge blir kjent med den nye samiske litteraturen etter hvert som den blir skrevet.
Sámedikki mielas lea dehálaš ahte ásahuvvojit studeantalonohallanortnegat vai nuorat ožžot orrut sámegielat bearrašiid luhtte oahpahallan dihte sámegiela.
Sametinget ser det som viktig at det opprettes utvekslingsordninger for studenter slik at ungdom kan bo hos samisktalende familier for å lære seg samisk.
Sámediggi áigu veardidit doarjut rekruterendoaimmaid vai oažžu eanet dievdoolbmuid váldit ovdaskuvlaoahpaheaddje- ja oahpaheaddjeoahpu.
Sametinget vil vurdere å støtte rekrutteringstiltak for å få flere menn til å ta førskolelærer- og lærerutdanning.
Sámediggi áigu doarjut elektrovnnalaš veahkkeneavvuid ráhkadeami sámegieloahpahussii.
Sametinget vil støtte produksjon av elektroniske hjelpemidler til samiskundervisning.
Sámediggi atná dehálažžan ahte vuoras olbmuid gielladilli váldojuvvo vuhtii.
Sametinget anser det for viktig at de eldres språksituasjon blir ivaretatt.
Lea dehálaš ahte vuoras olbmuide láhččojuvvo dilálašvuohta nu ahte sii besset geavahit eatnigielaset buot ovdamorašoktavuođain.
Det er viktig at forholdene legges til rette slik at eldre kan bruke sitt morsmål i alle omsorgssituasjoner.
addá. Galgá maid váldit vuhtii daid sámegielat olbmuid, geat buozalmasvuođa geažil leat giela massán.
For eldre, som bor på institusjoner, må man gjenskape den tryggheten som et levende språkmiljø gir.
Movt buozalmasvuođa ipmirda lea nannosit čadnojuvvon kultuvrii.
En må også ivareta de samisktalende som på grunn av sykdom har mistet språket.
Danne lea dehálaš ahte sii geat barget dearvvašvuođa- ja sosiálasuorggis dovdet sámi kultuvrra ja jurddašanvuogi.
Det er derfor viktig at de som arbeider innenfor helse- og sosialsektoren har kjennskap til den samiske kulturen og tenkemåten.
Lea hui dehálaš ahte suohkanat ja almmolaš eiseválddit barget dan ala ahte bargit, geat barget vuoras sámegielat olbmuiguin, ožžot dárbbašlaš giella- ja kulturoahpahusa.
Det er viktig at kommuner og offentlige myndigheter legger forholdene til rette for at ansatte som arbeider med eldre samer, får den nødvendige språk- og kulturopplæringen.
Dearvvašvuođa- ja sosiálasuorggi terminologiija lea ođas sámegielas.
Terminologi som gjelder helse- og sosialsektoren er nytt i samisk.
Vai sámegielain birge dán suorggis ferte ovddidit dearvvašvuođa- ja sosiálasuorggi sámegiel tearpmaid.
For at en skal kunne bruke samisk språk i denne sektoren må det utvikles samiske termer.
Sámediggi áigu doarjut dearvvašvuođa- ja sosiálasuorggi tearbmaprošeavttaid.
Sametinget vil støtte termprosjekter innen helse- og sosialsektoren.
5.12.1 Vuoruhuvvon doaibmabijut
5.12.1 Prioriterte tiltak
5.13 GIELLAOVDDIDANBARGGUT SÁMIID JA
5.13 SPRÅKTILTAK FOR SAMER OG ANDRE SOM IKKE KAN SAMISK
Dáruiduhttinpolitihkka mii lea čađahuvvon lea dagahan ahte ollu sápmelaččat eai leat beassan oahppat sámegiela.
Fornorskningspolitikken som har vært praktisert har forårsaket at mange samer ikke har fått opplæring i samisk.
Dát sáhttá ollugiidda leat hui lossat.
For mange kan det være vondt og følsomt.
Sámediggi áigu doarjut barggu nu ahte buohkat geat háliidit, ožžot oahppat sámegiela.
Sametinget vil støtte arbeidet for at alle som ønsker det skal få lære seg samisk.
Guhkit áigge mihttomearrin galgá leat ahte mii gulahallat ja birget sámegielain beaivválaš eallimis.
Det langsiktige målet skal være at vi kan kommunisere og klare oss med samisk i det daglige.
Sámegiella galgá vitaliserejuvvot ja revitaliserejuvvot sámi guovlluin gos giella lea jávkame dahje lea jávkan.
Samisk skal vitaliseres og revitaliseres i samiske områder hvor språket holder på å forsvinne eller er borte.
Dakkár guovlluin lea mávssolaš geavahit vuorraset olbmuid resursan sámegiela nannet, oahpahit ja ovddidit.
I slike områder er eldre folk verdifulle ressurser i forhold til å styrke, lære og utvikle samisk språk.
Sámediggi áigu doarjut sámegiela vitaliseren- ja revitaliserenprošeavttaid dáin guovlluin.
Sametinget vil støtte vitaliserings- og revitaliseringsprosjekter for samisk språk i disse områdene.
Giella ja kultuvra gullet nannosit oktii.
Språk og kultur hører tett sammen.
Sániid ja doahpagiid oahppá álkibut jus dáidda gullevaš doaimmaid beassá bargat.
Ord og uttrykk er lettere å lære dersom en får utføre praktisk arbeid som ordene hører til.
Jus omd. nuohttunsániid áigu oahppat, de ferte geahččalit nuohttut.
Hvis en vil lære for eksempel notfiskeord, må en forsøke å fiske med not.
Giellalávgumat, main leat kulturdoaimmat oassin, leat čájehuvvon bures doaibmat giellaoahpaheapmin.
Språkrøkt, som også er kulturtiltak, har vist seg å fungere godt som språkopplæring.
5.13.1 Vuoruhuvvon doaibmabijut
5.13.1 Prioriterte tiltak
Sámediggi áigu doarjut barggu vai oažžu nuvtta sámegieloahpahusa sidjiide geat dan háliidit.
Sametinget vil støtte arbeidet for gratis samiskopplæring til de som ønsker det.
EARÁID VÁRÁS, GEAT MÁHTTET SÁMEGIELA
5.14 SPRÅKTILTAK FOR SAMER OG ANDRE SOM KAN SAMISK
Sihke sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde ja olggobealde, ja báikkiin gos sámegiella lea nannoseamos, manná sámegiella maŋos.
Både innenfor og utenfor forvaltningsområdet for samisk språk og i områder der samisk står sterkest, er språket i tilbakegang.
Danne lea dárbu maiddái hálddašanguovllu siskkobealde čađahit giellagáhttendoaimmaid.
Derfor er det nødvendig å gjennomføre språkbevaringstiltak også innenfor forvaltningsområdet.
Leat ollu sánit ja dadjanvuogit mat leat láhppome vel dain guovlluin ge gos sámegiella hubmojuvvo eanemus.
Det er mange ord og uttrykk som holder på å bli borte selv i de områdene hvor samisk snakkes mest.
Sámediggi áigu doarjut gielladoaimmaid maiddái dáin guovlluin.
Sametinget vil støtte språkutviklingstiltak også i disse områdene.
Máŋgga guovllus máilmmis leat alfabetiserendoaimmat dehálaš oassin demokratiijaovdáneamis.
I mange områder i verden er alfabetiseringstiltak viktige for demokratiutviklingen.
Sámi giellaráđi giellaiskkadeapmi 2000:s (Iskkadeapmi sámegiela geavaheami birra) čájeha ahte buot sámi guovlluin lea čállinmáhttu heittot.
Språkundersøkelsen som Samisk språkråd utførte i 2000 (Undersøkelse om bruken av samisk språk) viser at i alle samiske områder er det generelt dårlige skrivekunnskaper i samisk.
Lea dehálaš ráhkadit sierra metodihka ja oahpponeavvuid sidjiide geain lea sámegiella eatnigiellan.
Det er viktig å lage egen metodikk og egne læremidler for dem som har samisk som morsmål.
Sámediggi oaidná dárbbaslažžan álggahit alfabetiserenprográmmaid buot sámi guovlluin.
Sametinget ser behov for å starte et alfabetiseringsprogram i alle samiske områder.
Prográmma váldoulbmil galgá leat dat, ahte rávisolbmot, geat dáruiduhttima geažil eai leat beassan oahppat lohkat ja čállit sámegiela besset oahppat dan.
Programmets hovedmål må være at voksne, som på grunn av fornorskningen ikke har lært å lese og skrive samisk, får mulighet til å lære det.
Lohkat ja čállit iežas eatnigiela lea okta vuođđu olmmošvuoigatvuođain.
Å lese og skrive sitt eget morsmål er en grunnleggende menneskerettighet.
Tearbmabargu ja sátnelisttuid ráhkadeapmi lea Sámediggái dehálaš bargu.
Termarbeid og utvikling av ordlister er et viktig arbeid for Sametinget.
Seamma dehálaš lea sátnelisttuid lágidit álbmogii.
Like viktig er det å tilgjengeliggjøre ordlistene for befolkningen.
Ovdamearkan leat juridihka sánit.
Eksempelvis kan nevnes juridiske ord.
Juohke okta sáhttá dikki ovdii gártat juogo áššehažžan dahje vihtánin, ja dan dihte lea dehálaš ahte tearpmat leat servodagas oahppásat.
Enhver kan måtte møte i en rettssak, enten som tiltalt eller som vitne, og det er derfor viktig at termene er kjent i samfunnet.
Sámediggi áigu lágidit sámegiel sátnelisttuid gávdnanláhkái álbmogii.
Sametinget vil gjøre samiske ordlister tilgjengelig for befolkningen.
Sámediggi áigu doarjut giellaovddidandoaimmaid sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde, dákko doaimmaid mat ovttastahttejit giela ja kultuvrra.
Sametinget vil støtte språkutviklingstiltak innenfor forvaltningsområdet for samisk språk herunder tiltak som forener språk og kultur.
Sámediggi áigu álggahit alfabetiserenprográmmaid buot sámi guovlluin sámiide geat eai leat oahppan lohkat ja čállit sámegiela.
Sametinget vil starte et alfabetiseringsprogram i alle samiske områder for samer som ikke har lært å lese og skrive samisk.
Sámediggi áigu lágidit sámegiel sátnelisttuid gávdnanláhkái álbmogii.
Sametinget vil gjøre samiske ordlister tigjengelige for befolkningen.
Ođđaáiggeteknologiija addá sámegillii buriid ovdánanvejolašvuođaid.
Moderne teknologi gir det samiske språket gode utviklingsmuligheter.
Ee. sámegiel oahpahusa leavvan jietna- ja govvastudioid bokte ja Sámi sátnevuorkká ásaheapmi interneahtas leat dakkár vejolašvuođat maid eanet dihtora ja eará teknologalaš veahkkeneavvuid geavaheami bokte nugo mátketelefovnnain, SMS:in jna..
Blant annet er samisk språkopplæring ved hjelp av lyd- og bildestudioer og opprettelsen av Samisk orddatabank på internett muligheter som teknologiens kontinuerlige utvikling har bidratt med. Mellommenneskelig og offentlig kommunikasjon skjer stadig oftere via data og andre teknologiske hjelpemidler som mobiltelefon, SMS osv..
Ođđa teknologiija addá maid vejolašvuođa ráhkadit sámegiel dihtorspealuid.
Ny teknologi gir også anledning til å lage samiskspråklige dataspill.
Dihtorspealut leat bivnnuhat mánáid ja nuoraid gaskkas, ja sáhttet nu maid váikkuhit giela.
Dataspill er populære blant barn og unge, og kan på den måten være med på å påvirke språket.
Sámedikki mielas livččii dehálaš ahte ráhkaduvvojit sámegiel dihtorspealut, ja áigu doarjut dakkár vuolggahemiid.
Sametinget mener det vil være betydningsfullt at samiskspråklige dataspill blir produsert, og vil støtte slike initiativ.
Eará gielaide gávdnojit juo ollu dihtorspealut mat leat bivnnuhat maiddái sámi nuoraid gaskkas.
På andre språk finnes det allerede en mengde dataspill som er populære også blant samisk ungdom.
Dakkár spealuid livččii dehálaš jorgalit sámegillii danne go nuorat aŋkke atnet áiggi daidda, ja nu beasašedje gullat ja oaidnit sámegiela spealadettiin.
Slike dataspill ville vært viktig å få oversatt til samisk, fordi samisk ungdom bruker tid på det uansett, og på den måten vil de kunne se og høre samisk mens de spiller.
Spealuid jorgaleapmi buvttášii ollu ođđa tearpmaid sámegillii, ja nu ovdánahttašii sámegiela.
Oversetting av spill vil tilføre samisk språk mange nye termer, og slik bidra til utvikling av språket.
Sámediggi áigu doarjut dákkár jorgalemiid.
Sametinget vil støtte slike oversettinger.
Korrektuvraprográmma teakstagieđahallamii livččii veahkkin ovddideame sámegielaid boahtteáiggis.
Korrekturprogram for tekstbehandling vil være et løft for de samiske språkene framover.
Sámediggi lea guorahallan lea go vejolaš ráhkadit ollislaš divvunprográmma buot golmma sámegillii Norggas, seammaládje go girjedárogielas ja ođđadárogielas.
Sametinget har fått utredet mulighetene for å utvikle en full pakke med retteprogram, slik det foreligger for bokmål og nynorsk, for alle samiske språk i Norge.
Dán guorahallama boađus lea čielggas - lea vejolaš ráhkadit dákkár prográmma sámegielaide.
Konklusjonen fra utredningen er entydig – det er fullt mulig å utvikle slike program for samiske språk.
Lea maid vejolaš ráhkadit hupmansyntesa sámegielaide.
Det er også mulig å utvikle en talesyntese for de samiske språk.
Hupmansyntesa sáhttá adnojuvvot liigereaidun ovttas dábálaš korrektuvraprográmmain.
Talesyntesen kan brukes som et tilleggsverktøy i kombinasjon med ordinært korrekturprogram.
Vásáhusat čájehit ahte hupmansyntesa veahkeha lohkan- ja čállinproseassa, ja syntehtalaš hupman dahká ahte sámegielagat geat eai leat oahppan čállit sámegiela sáhttet álgit čállit sámegiela.
Erfaringen viser at bruk av talesyntese støtter lese- og skriveprosessen, og syntetisk tale vil gjøre det mulig for samisktalende, som ikke har fått skriveopplæring, til å begynne og skrive samisk.