pere/sami_parallel huggingface dataset:
norske områdene, i en annen landkommune i Nord-Norge, i en annen landkommune i Sør-Norge, eller i utlandet.
Dás oaivvildit olbmuid geat leat fárren muhtin regiovdnii ja gos ain orrot.
Videreflyttere Her forstått som personer som har flyttet inn til en av distriktsregionene og senere flyttet ut igjen.
Viidásitfárrejeaddjit Dás oaivvildit olbmuid geat leat fárren muhtin boaittobealregiovdnii ja maŋŋil fas eret doppe.
Flyttebalanse Er differansen mellom permanent tilflytting og permanent fraflytting.
Fárrenbalánsa Lea erohus gaskal bistevaš sisafárrema ja bistevaš eretfárrema.
Utflyttingskommune Er den kommunen det flyttes fra.
Eretfárrensuohkan Lea dat suohkan gos fárrejit eret.
Utflyttingskommunene i denne undersøkelsen er gruppert i sju regioner, som passer sammen geografisk, historisk og kulturelt.
Eretfárrensuohkanat leat dán iskkadeamis juhkkojuvvon čieža regiovdnii, mat heivejit oktii geográfalaččat, historjjálaččat ja kultuvrralaččat.
Tilflyttingsstedene I vår undersøkelse er dette byene i Norge, fordelt på ti byer og grupper av byer.
Sisafárrenbáikkit Min guorahallamis leat dát Norgga gávpogat, mat leat juhkkon logi gávpogii ja gávpotjoavkkuide.
Demografi Studiet av befolkningens sammensetning og størrelse på et gitt tidspunkt.
Demografiija Álbmoga čoahkádusa guorahallan ja dan sturrodat vissis áigodagas.
Registeret har informasjon tilbake til 1964.
Registtaris leat dieđut gitta 1964 radjái.
Alle personer med oppvekst i forhåndsdefinerte kommuner er fulgt fra de var 15 år, til de ved inngangen til 2008 var i alderen 33–57 år (nå i alderen 36–60 år).
Muhtin vissis suohkaniin leat buot olbmuid čuvvon dan rájes go leat leamaš 15 jahkásaččat, dassážii go šadde 33-57 jahkásaččat 2008 radjái (dál lea 36-60 jahkásaččat).
Det utgjør totalt 25 årskull, født i perioden 1950–74.
Dat leat oktiibuot 25 jahkebuolvva, geat leat riegádan áigodagas 1950-1974.
Disse er igjen inndelt i fem femårsgrupper.
Dat leat fas juhkkojuvvon viđa jahkejovkui.
I tillegg ble Helse- og levekårsundersøkelsen fra 2003–2004, utført ved Senter for samisk helseforskning, brukt som bakgrunnsdokumentasjon ved definisjon av utvalgskommuner (Lund ofl. 2007:89–184).
Dasa lassin adnui Dearvvašvuođa- ja birgenlágidutkan 2003-2004 duogášduođaštussan, go galge meroštallat válljejuvvonsuohkaniid (8).
I de utvalgte områdene er det totalt 22 997 personene født mellom 1950 til 1974 som fortsatt var i live ved inngangen til 2008.
Dáin válljejuvvon guovlluin leat oktiibuot 22997 olbmo, geat leat riegádan gaskal 1950 ja 1974, geat ain ledje eallime 2008 álggus.
Av disse var det 8318 (36 % som hadde flyttet fra distriktene og blitt bofaste i en av følgende byer eller byområder.
Dain ledje 8318 (36% olbmo, geat ledje fárren giliin eret ja ássagoahtán čuovvovaš gávpogiin dahje gávpotguovlluin.
Byene er også gruppert i totalt ti bygrupper, avhengig av demografiske forhold og grad av flyttestrøm (ramme 3).
Gávpogat leat maid juhkkon oktiibuot 10 gávpotjovkui, mat leat sorjavaččat demográfalaš dilálašvuođaide ja fárrenrávnnji grádai (rámma 3).
Område 1 Karasjok og Kautokeino Område 2 Nesseby, Tana, Porsanger, Gamvik Område 3 Kvalsund, Loppa Område 4 Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Kvænangen Område 5 Evenes, Skånland, Gratangen, Lavangen Område 6 Hamarøy, Tysfjord Område 7 Hattfjelldal, Grane, Namsskogan, Røyrvik, Snåsa
Guovlu 2 Unjárga, Deatnu, Porsáŋgu, Gáŋgaviika
Samlet resterende byer i Sør-Norge, totalt 27 kystbyer og 7 innlandsbyer: Sarpsborg, Fredrikstad, Halden, Moss, Drammen, Holmestrand, Horten, Tønsberg, Sandefjord, Larvik, Skien, Porsgrunn, Risør, Arendal, Grimstad, Kristiansand, Mandal, Farsund, Flekkefjord, Eigersund, Stavanger, Sandnes, Haugesund, Florø, Molde, Ålesund, Kristiansund (dvs. 27 kystbyer), og Kongsvinger, Hamar, Lillehammer, Gjøvik, Hønefoss, Kongsberg, Notodden (7 innlandsbyer)
Guovlu 3 Fálesnuorri, Láhppi
49 Figur 4.1 viser en oversikt over de samisk-norske distriktskommunene som er inkludert i analysene og byene i Norge.
Govva 4.1 čájeha registtara dain sámi-dáru boaittobealsuohkanis, mat leat mielde guorahallamiin ja gávpogiin Norggas.
Kartet synliggjør hvordan de fleste bykommuner i landet er lokalisert langs Norges kyststripe.
Kárta čalmmustahttá movt eanas gávpotsuohkana riikkas leat heivehuvvon Norgga rittu mielde.
Figur 4.1 Samisk-norske kommuner det flyttes fra, og byer / byområder det flyttes til
Govva 4.1 Sámi- dáru suohkanat gos fárrejit eret ja gávpogat / gávpotguovllu gosa fárrejit
Av disse har nesten hver tredje ungdom flyttet ut fra oppvekstkommunen sin og bosatt seg permanent i en by, totalt 8318 personer (36 % av dem 4489 kvinner og 3829 menn.
Dain leat measta juohke goalmmát nuorra fárren eret iežas bajasšaddansuohkanis ja ásáiduvvan muhtin gávpogii, oktiibuot 8318 olbmo (36% main 4489 ledje nissonolbmo ja 3829 ledje dievdoolbmo.
Tabell 4.1 Størrelse på årskullene og antall flyttet til by for perioden 1950–
Tabealla 4.1 Jahkebuolvvaid sturrodat ja man oallugat leat fárren gávpogiidda áigodagas 1950-1974
Antall personer Vokst opp i området Flyttet til en by
Man ollu olbmot Bajasšaddan guovllus Fárren gávpogii
N N (%) Områdene samlet 8318 (36) Område 1 595 (23) Område 2 1616 (35) Område 3 895 (49) Område 4 1866 (37) Område 5 1346 (40) Område 6 831 (39) Område 7 1169 (34)
Guovlu 1 595 (23) Guovlu 2 1616 (35) Guovlu 3 895 (49) Guovlu 4 1866 (37) Guovlu 5 1346 (40) Guovlu 6 831 (39) Guovlu 7 1169 (34)
Prosent av alle 15-åringer i de samisk-norske områdene.
Proseanta buot 15 jahkásaččain dain sámi-dáru guovlluin.
Det er også fra denne regionen tendensen til å flytte til
Dat lea maiddái dán guovllus gos
51 by er størst.
eanemusat fárrejit gávpogiidda.
Tabell 4.2 Årskull 15-åringer i distriktskommunene født 1950–1974 og antall flyttet til by.
Tabealla 4.2 Boaittobealsuohkaniid 15 jahkásaččaid jahkebuolva, geat leat riegádan 1950-1974 ja man oallugat sis leat fárren gávpogii
Kullstør
Buolvasturrod at Fárren gávpogii
% Kvinner
Goappeš sohkabealit Dievdoolbmot
Flyttet til by Begge kjønn N (%
Nissonolbmot
Alle 25 årskullene 8318 (36) f. 1950–54, ca. 55 år 1773 (36) f. 1955–59, ca. 50 år 1557 (35) f. 1960–64, ca. 45 år 1662 (37) f. 1965–69, ca. 40 år 1682 (35) f. 1970–74, ca. 35 år 1644 (38)
N N (% % % Buot 25 jahkebuolvva 8318 (36) r. 1950-54, sulli 55 jagi 1773 (36) r. 1955-59, sulli 50 jagi 1557 (35) r. 1960-64, sulli 45 jagi 1662 (37) r. 1965-69, sulli 40 jagi 1682 (35) r. 1970-74, sulli 35 jagi 1644 (38)
Figur 4.2 Prosentvis utflytting etter kjønn og årskull
Govva 4.2 Proseantaid mielde eretfárren sohkabeliid ja jahkebuolvva ektui
Det er de yngste mennene (ca. 35 år) som i størst grad bosetter seg i byene (37 % noe som kan ha en sammenheng med at flytting er et livsfasefenomen.
Leat dat nuorat dievdoolbmot (sulli 35 jahkásaččat), geat ásáiduvvet gávpogiidda (37% juoga mii sáhttá mearkkašit ahte fárren lea ahkemuttodáhpáhus.
Økningen for denne by-trenden gjelder nærmest utelukkende menn, hvor ca. 33 % menn i aldersgruppen 55 år flyttet til by sammenlignet med 37 % i den yngste aldergruppen (figur 4.2).
Lassáneapmi dan gávpot-treanddas guoská eanemusat dievdoolbmuide, go ledje sulli 33 proseanta dievddolbmuin agis 55 jahkásačča, geat fárrejedje, ja dan nuoramus ahkejoavkkus ges ledje 37 proseanta (govva 4.2).
Det kan likevel ikke utelukkes at det er etablert en ny flyttetrend også for menn i den yngste aldergruppen hvor de bosetter seg i byene for godt.
Muhto ii sáhte goitge eahpidit ahte lea šaddan dakkár fárrentreanda
Den mest konsentrerte flyttestrømmen (60 % går fra kommunene nord i Troms til Tromsø.
Eanemusat fárrenrávnnjis (60% fárrejit Tromssa davimus suohkaniin Tromssa gávpogii.
Den tredje mest konsentrerte flyttestrømmen er fra distriktene sør i Troms og nord i Nordland (område 5) til Harstad og Narvik, med 41 % etterfulgt av område 6, Hamarøy og Tysfjord, hvor 37 % flytter til Bodø.
Doppe gos goalmmádin eanemusat fárrenrávnnjis fárrejit giliin leat lulimusas Tromssas ja davimusas Nordlánddas (Guovlu 5), ja doppe fárrejit Hárštái ja Narviikai, olles 41 proseanta. Dasto čuovvu guovlu 6, Hápmir ja Divttasvuotna, gos 37 proseanta fárrejit Bådåddjoi.
Fra Kvalsund og Loppa har 51 % flyttet til Alta / Hammerfest.
Fálesnuoris ja Láhppis ges leat 51 proseanta fárren Áltái / Hámmárfestii.
Av de totalt 70 flyttestrømmene som tabellene inneholder (sju samisk-norske distriktskommuner og ti by-grupper), befinner litt over halvparten (54 % seg i 11 sterkt konsentrerte strømmer.
Dan oktiibuot 70 fárrenrávnnjis, maid tabealla sisttisdoallá (7 sámi-dáru boaittobealesuohkaniin ja 10 gávpot joavkkus) leat badjelaš bealli (54% dan garra 11 rávnnjis.
Når det gjelder tilflytting til byene, kan det være et poeng å se hvor tilflytterne kommer fra, om de i hovedsak kommer fra ett område, eller om de kommer fra flere områder.
Go guoská gávpotfárremii, de sáhttá leat veara geahčestit gos fárrejeaddjit bohtet. Bohtet go dušše ovtta báikkis, vai bohtet go máŋgga guovllus.
Den eneste regionen som hovedsakelig ikke har flytting til nærmeste by, er den som ligger på grensen mellom Nordland og Nord-Trøndelag.
Lea dušše okta guovlu gos eai fárre lagamus gávpogii, namalassii Nordlándda ja Davvi-Trøndelaga rájis.
Oslo og de andre byene i SørNorge har fått mesteparten av de øvrige som har flyttet.
Osloi ja daidda eará gávpogiidda Lulli-Norggas leat eatnasat dain eará fárrejeddjiin fárren.
Kommunene Karasjok, Kautokeino, Nesseby, Tana, Porsanger og Gamvik skiller seg ut ved at de som flytter herfra, i langt større grad enn fra de andre områdene velger Oslo eller andre byer i Sør-Norge.
Gielddat / suohkan nugo Kárášjohka, Guovdageaidnu, Unjárga, Deatnu, Porsáŋgu ja Gáŋgaviika leat veahá earálágánat eará guovlluid ektui, go fárrejeaddjit dain guovlluin fárrejit eanemusat Osloi dahje daidda eará gávpogiidda Lulli-Norggas.
Tabell 4.3 Flytting til byer fra samisk-norske områder for årskullene født 1950–1974.
Tabealla 4.3 1950-1974 jahkebuolva, geat leat fárren sámi-dáru guovlluin gávpogiidda.
Totalt antall for hvert område og prosent til hver byregion.
Obbalaš lohkuman ollu leat fárren juohke guvlui ja proseantaid mielde juohke gávpotregiovdnii.
by % Byer, Sør-Norge %
4.4.4 Eanemusat fárrejit Tromsi
Nedbrenningen av Finnmark og Nord-Troms på slutten av andre verdenskrig førte til stor folkeforflytting til Sør-Norge og Oslo.
Dievdoolbmot ja nissonolbmot Buot guovllut Guovlu
Men mange bosatte seg også
Oktiibuot lohku gávpogiidda
55 i Tromsø.
Čáhces./Girkonj.
Figur 4.3 Prosentvis total innflytting til byene
Govva 4.3 Proseantaid mielde ollislaš fárrenlohku gávpogiidda
Flere innvirkende faktorer avgjør hvor mange som til enhver tid er bosatt i en kommune eller et område.
Leat máŋga fáktora mat váikkuhit dasa man ollusat juohke áigodagas orrot muhtin suohkanis dahje guovllus.
Andre byer i sør
Eará gávpogat lullin
Trøndelags- Rana / Helgelands-
Oslo
Harstad / Narvik
Hárštá / Narviika
Alta / Hammerfest
Áltá / Hámmárfeasta
Vadsø / Kirkenes
Čáhcesuolu / Girko
56 Tabell 4.4 Bofaste og ulike type flyttere i samisk-norske distriktsområder, menn født 1950–1974
Bådåd Tabealla 4.4 Fástaássit ja iešguđetlágán fárrejeaddjiot sámi-dáru boaittobealguovllus, dievddut riegádan 1950-74
Tabell 4.5 Bofaste og ulike typer flyttere i samisk-norske distriktsområder, kvinner født 1950–1974
Tabealla 4.5 Fástaássit ja iešguđetlágán fárrejeaddjiot sámi-dáru boaittobealguovllus, nissonolbmot riegádan 1950 – 1974
Menn pr. 100
Dievddut juohke 100 15 jahkasaččas
15-åringer
BUOHKAT Guovlu
Bofaste %
Guovlu
Tilbakeflyttere %
Guovlu
Internflyttere %
Guovlu
* herav til by %
Guovlu
Tilflyttere %
Guovlu
Videreflyttere %
Guovlu
Flyttebalanse % - - - - - - - -
Fárrenbalánsa % - - - - - - - -
Kvinner pr. 100
Nissonolbmot juohke 100 15 jahkásaččas
15-åringer
Guovlu
Blant alle de sju geografiske områdene har kommunene Karasjok og Kautokeino høyest andel bofast befolkning.
Guovlu 1 Buot dán čieža geográfalaš guovllus lea Kárášjoga gielddas ja Guovdageainnu suohkanis stuorimus oassi álbmogis, geat orrot fásta.
For de fire kommunene Nesseby, Tana, Porsanger og Gamvik, som utgjør område 2, er bofastheten for menn som på landsnivå.
Guovlu2 Dat 4 suohkana; Unjárga, Deatnu, Porsáŋgu ja Gáŋgaviika gullet guovlu 2. Doppe lea fastaorrun dievdduid gaskkas nugo gaskamearálaččat lea riikadásis.
Det er omtrent like mange kvinner som flytter til landkommuner i Sør-Norge som til byer i Sør-Norge. Menn flytter i
Ledje sulli seamma ollu nissonolbmot, geat fárrejedje LulliNorgga boaittobealesuohkaniidda go gávpogiidda.
hovedsak til byer.
Dievdoolbmot fárrejit eanemusat gávpogiidda.
I kommunene Kvalsund og Loppa er bofastheten svært lav for kvinner.
Guovlu 3 Fálesnuori ja Láhpi suohkaniin leat hui unnán nissonolbmot, geat orrot fásta.
Flere kvinner enn menn flytter til andre landkommuner i NordNorge.
Leat eambbo nissonolbmot go dievdoolbmot, geat fárrejit eará boaittobealesuohkaniidda Davvi-Norggas.
Over tid flytter kvinnene i økende grad til landkommuner i Sør-Norge.
Guhkit áigodagas leat nissonolbmot eambbo fárredišgoahtán boaittobealesuohkaniidda Lulli-Norggas.
Det synes som om noen flere kvinner i stedet har flyttet til landkommunene i Sør-Norge.
Orru dego ahte muhtin nissonolbmot leat baicca fárren boaittobealesuohkaniidda Lulli-Norggas.
Det er liten forskjell på flyttemønsteret mellom aldersgruppene.
Lea unnán erohusat ahkejoavkkuid fárrenminsttaris.
Bofastheten i Kåfjord, Storfjord, Lyngen og Kvænangen er økende, men er likevel ikke på samme nivå som bofastheten i distriktskommuner generelt i
Guovlu 4 Fástaássit Gáivuonas, Omásvuonas, Ivgus ja Návuonas leat lassáneame, muhto eai leat goitge dan dásis go muđui boaittobealsuohkaniin lea Norggas.
59 Norge. Det er få som flytter internt i regionen og omtrent ingen som flytter til andre samisk-norske områder.
Leat unnán geat fárrejit siskkáldasat regiovnnas ja eai baljo obanassiige oktage gii fárre eará sámi-dáru guovlluide.
Hver fjerde kvinne og hver femte mann som har vokst opp i Nord-Troms, bor i dag i Tromsø.
Juohke njealját nissonolmmoš ja juohke viđát dievdoolmmoš, geat leat bajasšaddan Davvi-Tromssas, orrot dál Tromssa gávpogis.
Spesielt for de tre første femårskullene var tilbakeflyttingen høy, henholdsvis 23, 18 og 22 prosent, høyere enn landsgjennomsnittet.
dan golmma vuosttaš viđa jahkebuolvvas fárrejedje hui oallugat ruovttoluotta, namalassii 23, 18 ja 22 proseanta, mii lea eambbo go muđui riikkas.
I Evenes, Skånland, Gratangen og Lavangen er det lav bofasthet.
Guovlu 5 Evenáššis, Skániin, Rivttagis ja Loabagis leat unnán geat orrot fásta.
I kommunene Hamarøy og Tysfjord har det vært en kraftig nedgang i bofastheten, spesielt for det yngste femårskullet.
Guovlu 6 Hápmir ja Divttasvuona suohkaniin lea fástaássan njiedjan, earenoamažiid dan nuoramus viđajahkebuolvva gaskkas.
Både interntflytting og flytting til andre samisk-norske områder er liten.
Eai ge leat nu oallugat geat fárrejit siskkaldasat ja eará sámi-dáru suohkaniidda.
Det er avtakende utflytting til andre landkommuner i NordNorge, mens utflyttingen øker til landkommuner i Sør-Norge.
Eretfárren eará Davvi-Norgga boaittobealsuohkaniidda lea njiedjame, seammás go Lulli-Norgga boaittobealesuohkaniidda lea fárren lassánan.
I disse to kommunene er videreflyttingen nesten like lav som i Nord-Tromskommunene.
Dan guovtti suohkanis lea viddásitfárren measta seamma unnán go DavviTromssa suohkaniin.
For menn er bofastheten i kommunene Hattfjelldal, Grane, Namsskogan, Røyrvik og Snåsa høy i alle aldersgrupper.
Guovlu 7 Juohke agát dievdoolbmot orrot eambbo fásta suohkaniin, nugo Árborddes, Granes, Namsskogan, Raavrhvijhkes ja Snoasas, earret dát boarráseamos viđa jahkebuolvva dievdoolbmot.
61 Omfanget av flyttingene til by har vært det samme for alle kommunene i område 7 og gjelder for begge kjønn.
Dat man ollu fárrejit gávpogiidda lea leamaš seamma ollu buot suohkaniin dán guovllus, mii guoská goappaš sohkabeliide.
4.6 Sysselsetting og pendling i samisk-norske
4.6 Barggahus ja bargojohtin sámi-dáru
I følgende kapittel gis det en oversikt over hvor stor andel av den yrkesaktive delen av befolkningen som er i arbeid, samt hvor mange av disse som jobber i sine respektive bostedskommuner eller pendler til andre kommuner.
Čuovvovaš kapihttalis čájehit listu man stuora oassi bargoagi álbmogis leat barggus, ja man oallugat barget sin iežaset ruovttusuohkaniin dahje johtet bargui eará suohkaniidda.
Sysselsetting og pendling presenteres i de sju områdene som danner utgangspunktet for flytteanalysene våre.
Barggahusa ja bargojohtima čájehit dan čieža guovllus, mat leat vuođđun min fárrenguorahallamiidda.
62 Vi har valgt å dele befolkningen inn i fire grupper ut fra om de er bofaste eller flyttere: bofaste, tilbakeflyttere til kommunene sine, internflyttere innen egen region eller tilflyttere fra andre regioner.
Mii leat válljen juohkit álbmoga njealji jovkui, dan ektui orrot go sii fásta vai leat go fárrejeaddjit: Ruovttoluottafárrejeaddjit iežaset suohkaniidda; siskkáldasfárrejeaddjit iežaset regiovnna siskkobealde; ja sisafárrejeaddjit eará regiovnnain.
Sysselsetting er inndelt i: arbeid i egen kommune, pendling til annen kommune eller ikke i jobb.
Barggahusa geahččanguovllut ges leat juhkkojuvvon ná: bargu ruovttusuohkanis; johtit bargui eará suohkanii; ja ii leat barggus.
Tabell 4.6 Sysselsettingsnivå 2008.
Tabealla 4.6 Barggahusdássi 2008.
Alle årskull født 1950–1974
Buot jahkebuolvva 1950-74
Det er altså litt færre menn i arbeid i de samisknorske områdene enn i landet for øvrig, men for kvinner er det ingen forskjell (tabell 4.6).
Sámi-dáru guovlluin leat veahá unnit dievdoolbmot bargguin go muđui leat riikkas, muhto nissonolbmuid ektui ii leat erohus (tabealla 4.6).
For menn varierer arbeidsdeltagelsen fra 78 til 89 % og for kvinner fra 77 til 85 %.
Dievddolbmuid ektui rievddada barggahusdássi 78 gitta 89 prosentii dan čieža
For kvinner er sysselsettingen lavest i Område 5 sør i Troms og helt nord i Nordland (77 % for menn er den lavest i alle Finnmarks-regionene (78 % i indre Finnmark).
Nissonolbmuid ektui lea unnimus barggahusa lohku guovlu 5, lullin Tromssas ja hui davvin Nordlánddas (77% ja dievdoolbmuid ektui ges lea buot Finnmárkku regiovnnain (78% SisFinnmárkkus).
I Finnmark er kvinnesysselsettingen derimot høy i områdene 1 og 2 (84 % og 82 % Dette er betydelig høyere enn landsnivået.
Guovlluin 1 ja 2 Finnmárkkus leat nissonolbmot eanemusat barggahusain (84% ja 82% juoga mii lea arvat eambbo go muđui riikkas.
Det er flere kvinner enn menn som arbeider i bostedskommunene sine. Det faktum at det på landsbasis er flere kvinner enn menn som har jobb innenfor bostedskommunene sine, er antakelig litt overraskende for de fleste.
Leat eambbo nissonolbmot go dievdoolbmot, geat barget ruovttusuohkanis, juoga mii lea duohtavuohta olles riikkas.
Tabell 4.7 Sysselsetting for alle samisk-norske distriktskommuner, menn
Tabealla 4.7 Barggahus buot sámi-dáru boaittobealsuohkaniin, dievdoolbmot
Alle (3173)
Buohkat FáO Rlf Skdf Sf Sá – Dá Riika
Arb. kom. Pendler Ikke jobb
Buohkat 100 (3173) 100 (1928) 100 (246) 100 (2200) Barg suohk Johtin Ii bargu
- no.. = Samisk-norske studiekommuner Land = Hele landet
FáO = fásta orrut, Rlf = Ruovttoluottafárrejeaddjit Skdf = Siskkaldasfárrejeaddjit, Sf = Sisafárrejeaddjit Sá-Dá = Sámi-dáru guorahallansuohkana Riika = Olles riika
Tabell 4.8 Sysselsetting for alle samisk-norske distriktskommuner, kvinner
Tabella 4.8 Barggahus buot sámi-dáru boaittobealsuohkaniin, nissonolbmot
Alle (1781)
Buohkat FáO Rlf Skdf Sf Sá – Dá Riika
Tbf. = tilbakeflyttere
Buohkat 100 (1781) 100 (1751) 100 (336) 100 (2900) Barg suohk Johtin Ii bargu
Menn pendler langt mer enn kvinner, 32 % av mennene og 22 % av kvinnene pendler på landsbasis.
Riikadásis johtet 32 proseanta dievdoolbmuin ja 22 proseanta nissonolbmuin barggu geažil.
For menn i studiekommunene er den totale sysselsettingen noe lavere, 82 % mot 85 % i landet for øvrig (tabell 4.7).
Muhto dain guorahallansuohkaniin lea dievdoolbmuid obbalaš barggahus veahá unnit (82% go muđui riikkas, mii lea (85% (tabealla4.7).
Som på landbasis er sysselsettingen i de samisk-norske områdene i sum høyere for bofaste enn for folk som har flyttet.
Sámi-dáru guovlluin leat dát fásta orrut oktiibuot eambbo barggahusain, go dát geat leat fárren dáidda guovlluide.
Unntaket er menn som har flyttet internt i de samisk-norske områdene, hvor sysselsettingen er på 87 % altså høyere enn på landsnivå (85 % Sysselsettingen er lavest for menn som har flyttet tilbake til oppvekstkommunene sine (79 % Dette kan ha sammenheng med avbrutt utdanning eller tilbakeflytting til hjemkommuner ved høy alder, da det blir vanskelig å finne nye jobber.
Nu lea maid riikadásis. Dievdoolbmuid ektui, geat leat fárren siskkaldasat sámi-dáru guovlluin, spiehkasta veaháš diet, go sii leat 87 proseanta barggahusas, juoga mii lea eambbo go riikadásis (85% Barggahus lea unnimus dievdoolbmuid gaskkas, geat leat fárren ruovttoluotta bajasšaddansuohkaniidda (79% Diet sáhttá boahtit das go leat gaskkalduhttán oahpuin dahje leat fárren ruovttoluotta bajasšaddansuohkanii, dalle go leat oalle boarrásat, mii sáhttá dagahit ahte šaddá váttis oažžut barggu.
Bo- og flyttebakgrunn har større betydning for menn enn for kvinner (tabell 4.7 og 4.8).
Sohkabeal erohusat barggahusas orrun ja fárrenduogáža ektui Orrun- ja fárrenduogáš mearkkaša eambbo dievdoolbmuide go nissonolbmuide, go guoská barggahusa ektui (tabealla 4.7 ja 4.8).
65 Årsaken er sannsynligvis at flytting i mindre grad henger sammen med arbeid for kvinner enn for menn i disse områdene.
Sivvan dasa sáhttá leat ahte nissonolbmot eai fárre nu ollu barggu oktavuođas go dievdoolbmot dahket.
I tabell 4.9 presenteres den totale sysselsettingen, jobb i bostedskommune og pendling for hvert av de sju samisk-norske områdene, menn og kvinner.
Guovllut sierra Tabealla 4.9 čájeha dan obbalaš barggahusa, bargu orrunbáikkisuohkanis ja bargojohtima juohke dan čieža sámi-dáru guovlluin, sihke nissonolbmuid ja dievdoolbmuid ektui.
Det er prosentvis flere i de samisk-norske kommunene som jobber i bostedskommunene sine, både blant menn og kvinner, sammenliknet med landet som helhet.
Lea proseanttaid mielde eambbogat sámi-dáru suohkaniin, geat barget iežaset ruovttusuohkanis, sihke nissonolbmuid ja dievdoolbmuid gaskkas, go buohtastahttá riikkain obbalaččat.
Tydeligst er dette for kvinner, hvor 69 % av kvinnene i de samisknorske områdene jobber hvor de bor, versus 59 % for landet i sin helhet.
Eanemusat dovdo nissonolbmuid ektui, go leat 69 proseanta geat barget doppe gos orrot, mii muđui riikkas lea 59 proseanta.
Tabell 4.9 Sysselsetting og pendling i hvert av de samisk-norske områdene, menn og kvinner
Tabealla 4.9 Barggahus ja bargojohtin juohke dan čieža guovllus, sihke dievdoolbmot ja nissonolbmot
Mønsteret er helt identisk for kvinnene.
Dievdoolbmot Nissonolbmot
Det er færrest menn som jobber i bostedskommunene sine i Kvalsund og Loppa (område 3).
Proseanta Barggahus oktiibuot Bargu ruovttusuohkanis Bargojohtti Barggahus oktiibuot Bargu ruovttusuohkanis Bargojohtti
For kvinner er det derimot i kommunene Evenes, Skånland,
Riika obbalaččat Sámi-dáru guovllut obbalaččat Guovlu 1
Menn Kvinner
Guovlu 2
Total sysselsetting Jobb i bokommune Pendler
Guovlu 3
De samisk-norske områdene samlet
Guovlu 4
66 Gratangen og Lavangen (område 5) at det er færrest som jobber i bostedskommunene sine.
Guovlu 5
Generelt pendles det mindre i de samisk-norske kommunene enn i landet som helhet.
Dat leat suohkaniiguin Sis Finnmárkkus, Nuorta-Finnmárkkus, Divttasvuonas, Hápmiris ja suohkaniin fylkkarájis gaskal Nordlándda ja Davvi-Trøndelaga (tabealla 4.9).
Kvinner pendler også bare halvparten av det menn gjør.
Nissonolbmuid ektui lea maid sullásaš.
Dette gjelder både i vår studie og i landet for øvrig.
Leat beali unnit nissonolbmot go dievdoolbmot, geat johtet barggu dihte, sihke min guorahallamis ja muđui riikkas.
Dette er naturligvis på grunn av nærliggende byer som Hammerfest for område 3 og Harstad og Narvik i område 5.
Doppe leat lagasbirrasis gávpogat, mii lea lunddolaš čilgehus dasa, nugo Hámmárfeasta (guovlu 3), Hárštá ja Narviika (guovlu 5).
Det er få pendlere i område 1, som er kommunene i indre Finnmark.
Leat unnán olbmot, geat johtet barggu geažil guovlu 1, mat leat suohkanat Sis-Finnmárkkus.
Resultatene som er presentert i dette kapittelet, er deler av trinn 1 i surveyen Fra bygd til by.
4.7 Gilis gávpogii
Registeranalysene danner dermed grunnlaget for den videre planlagte surveyen som skal gjennomføres i 2012–2013.
Dan ferte lagabui guorahallat. Ragisttarguorahallamat dagahit danne vuođu, ja daid leat viidásit plánen guorahallat 2012-2013.
67 Trinn 2 er en undersøkelse basert på epidemiologisk forskningsmetodikk.
Ceahkki 2 lea guorahallan mas lea epidemiologalaš dutkanvuogi birra.
Følgende fem hovedtemaer vil inngå i spørreskjemaet i Fra bygd til by:
Čuovvovaš vihtta váldofáttá bohtet leat mielde Gilis gávpogii jearahallanskovis: 1) Fárren 2) Eanetlohku unnitlogu ektui 3) Dearvvašvuohta ja birgejupmi
5) Språk
4) Gullevašvuohta báikái ja kultuvrii 5) Giella
Vi vil studere prediktorer for flytting.
Fárren / johtin Mii áigut guorahallat fárrema PREDIKTORAID.
Det overordnede målet med temaet majoritet versus minoritet er å kartlegge hvordan en befolkning fra mindre distriktskommuner tilpasser seg et nytt levesett, og hvordan dette virker inn på følelsen av tilhørighet til oppvekstkommune (Thuen 2003).
Álbmoga eanetlohku unnitlogu ektui Ulbmil dainna fáttain, mas geahččat álbmoga eanetlogu unnitlogu ektui, lea kártet movt álbmot smávit boaittobealsuohkaniin heivehit iežaset ođđa eallinvuohkái ja movt dat váikkuha bajasšaddansuohkana gullevašvuođa dovdduide (9).
Studien vil også gi mer kunnskap om helse- og levekårsrelaterte temaer i en bybefolkning.
Dearvvašvuohta ja birgejupmi Guorahallan galggašii maid addit eambbo oahpu mii guoská dearvvašvuođa ja birgejumi guoskevaš fáttáide gávpotálbmogii. Áigut kártet muhtin
Det vil bli kartlagt forekomster av noen selvrapporterte sykdommer og utvalgte risikofaktorer for sykdom.
iešdieđihuvvon dávddaid ja geahččat muhtin buozanvuođai riskkafáktoriid.
Tidligere helse- og levekårsstudier gjort i samiske og norske rurale områder har vist at den samiske befolkningen står overfor noen spesifikke helseutfordringer som aktualiserer ytterligere forskning (Nystad ofl. 2010:17–24).
Ovddeš dearvvašvuođa- ja birgejumiiskkademiin sámi ja dáčča guovlluin lea čájehan sámiálbmogis leat muhtin earenoamáš dearvvašvuođahástalusat, mat gáibidit eambbo dutkama (10).
Tilsvarende kunnskap foreligger ikke fra en fleretnisk samisk-norsk befolkning i bykommuner. Informasjon om
Vástideaddji máhttu ii gávdno máŋggačearddalaš sámi-dáru álbmogis gávpotsuohkaniin.
helse og levekår innhentes via spørreskjemaopplysninger.
Dearvvašvuođa- ja birgejumi birra dieđuid viežža jearahallanskovi dieđuin.
Spørsmålene i spørreskjemaet på temaet helse er identiske med en del av spørsmålene i helse- og levekårsundersøkelsen, SAMINOR 2, del 1, fra 2012.
Jearahallanskovi gažaldagain, mat gusket dearvvašvuođa birra, lea oassi das seammalágán go dearvvašvuođa- ja birgejumiiskkadeamis, SAMINOR 2 vuosttaš oasis, mii čađahuvvui 2012.
Dette for at det skal være mulig å gjøre sammenligninger mellom de to surveyene, Fra bygd til by og SAMINOR 2.
Dan dahkat vai galgá buohtastahttit dan guovtti surveyeid (guorahallamiid), Gilis gávpogii ja SAMINOR 2.
Hensikten med dette delprosjektet er å undersøke sammenheng mellom stedstilhørighet til oppvekstkommunen og det å være bosatt i by (Thuen 2003).
Gullevašvuohta báikái ja kultuvrii Ulbmil dainna oasseprošeavttain lea guorahallat makkár lea báikáigullevašvuohta bajasšaddansuohkana ektui go dan ahte orrut gávpogis (9).
Hva påvirker oppfattelsen av egen identitet, og hvor stor betydning har familie og miljø i oppfattelsen egen identitet ?
Mii váikkuha dan ipmárdussii mii lea iežas identitehta ja man ollu váikkuha bearaš ja biras iežas identitehta ipmárdussii ?
Samtidig vil studien kartlegge behovet for slike tilbud hos andre generasjon samer som er bosatt i byer i Norge, men med røtter fra rurale kommuner i Nord-Norge.
Seammás boahtit dán iskkadeamis kártet man dárbu lea diekkár fálaldagaide nuppi buolvva olbmuide, geat orrot gávpogiin Norggas, muhto geain leat ruohttasat boaittobealsuohkaniin Davvi-Norggas.
Dette reflekteres gjennom blant annet slagord og kampanjer for å motivere flytting til distriktene. Men analysene våre viser at det er en betydelig andel personer som
Dan sáhttá oaidnit earret eará das go sis leat čuoládansánit ja áŋggirdit vai movttidahtejit olbmuid fárret boaittobealbáikkiide.
69 flytter midlertidig til de samisk-norske kommunene i vår studie, og som etter tre år flytter videre.
Muhto min guorahallamat dán iskkadeamis čájehit ahte leat oalle oallugat geat gaskaboddosaččat fárrejit sámi-dáru suohkaniidda, geat fas 3 jagi maŋŋil fárrejit viidásit.
Sysselsettingen i studiekommunene våre er gjennomsnittlig litt lavere enn sysselsettingen i hele landet, men forskjellene er ikke store.
Barggahus min guorahallansuohkaniin lea gaskamearálaččat veahá unnit go muđui lea riikkas, muhto erohusat eai leat nu stuorrat.
Det er derimot forholdsvis store regionale forskjeller.
Leat baicca stuora erohusat regiovnnaid ektui.
februar 2006.
Referánssat
5 Samer i parti og valg
5 Sápmelaččat bellodagain ja válggain
Denne artikkelen viser at samene i de samiske kjerneområdene er svært aktive innenfor den representative politiske kanalen og særlig med hensyn til partirelatert arbeid.
Dát artihkal čájehan ahte sápmelaččat sámi guovddášguovlluin leat hui áŋgirat representatiiva kanála siskkobealde ja erenoamážit go lea sáhka bellodatgullevaš bargguin.
Det denne artikkelen har vist, er at det i de samiske kjerneområdene er svært lav tillit til Sametinget hos dem som har valgt å ikke stå i Sametingets valgmanntall, og at denne mangelen på tillit er noe de deler med den ikkesamiske befolkningen i de samme områdene. De samepolitiske utfordringene knyttet til dette blir ikke mindre av at vi også finner at en stor del av dem som
Maid dát artihkal lea čájehan, lea ahte sámi guovddášguovlluin lea hui unnán luohttevašvuohta Sámediggái sin gaskkas geat leat válljen leat olggobealde Sámedikki jienastuslogu, ja ahte váilevaš luohttevašvuohta lea juoga maid sii juogadit singuin geat eai leat sápmelaččat seamma guovllus.
72 står i manntallet, ikke nødvendigvis er så veldig opptatt av samepolitikken, og verken har høy tillit til Sametinget som institusjon eller den jobben som blir gjort der.
Sámepolitihkalaš hástalusat mat dasa leat čadnon, eai unno gal go maiddái gávnnahit ahte stuora oassi sis geat leat jienastuslogus eai dárbbu dihte beroš nu beare haga sámepolitihkas ja sis ii leat alla luohttevašvuohta Sámediggái ásahussan, iige dan bargui maid doppe dahket.
73 I denne artikkelen skal vi bare indirekte knytte oss til slike store problemstillinger.
Dán artihkkalis galgat duššo gaskkalaččat čatnasit diekkár stuora čuolmmaide.
Betyr høy deltakelse i sametingsvalg at en er mindre opptatt av norske stortings- og kommunevalg ?
Mearkkašago alla oassálastin sámediggeválggas ahte beroštit unnibut norgga stuoradigge- ja suohkanválggain ?
Går mye deltakelse i den ene kanalen på bekostning av deltakelse i den andre ?
Čuohcágo ollu oassálastin ovtta kanálas nu ahte šaddá unnit oassálastin nuppi kanálas ?
Er det snakk om konkurrerende kanaler, eller er det mer snakk om overlappende kanaler som gir seg utslag i at de samene som registrerer seg i Sametingets valgmanntall, blir svært aktive ved valg og i partier knyttet både til den samiske og den norske politiske kanalen ?
Leago sáhka gilvvohalli kanálain vai leago baicca sáhka latnjalas kanálain mat daguhit ahte dat sápmelaččat geat leat registrerejuvvon Sámedikki jienastuslohkui šaddet hui aktiivat válggain ja bellodagain čadnon sihke sámi ja dáčča politihkalaš kanálii ?
Hvordan ser i tilfelle mindre samepolitisk interesserte samer, for eksempel de som velger å ikke registrere seg i Sametingets valgmanntall, på sametingssystemet ?
Movt oidnet dasto sápmelaččat, geain lea unnit sámepolitihkalaš beroštupmi, ovdamearkka dihte sii geat válljejit ahte eai registrere iežaset Sámedikki jienastuslohkui, sámediggevuogádaga ?
Hvor fornøyd er den enkelte med den jobben Sametinget gjør ?
Man duhtavaš lea ovttaskasolmmoš dainna bargguin maid Sámediggi dahká ?
Er det betydelige skiller mellom dem som har registrert seg i Sametingets valgmanntall og kan stemme ved sametingsvalg, og andre som også oppfatter seg som samer i vurderingen av Sametinget ?
Leatgo mearkkašahtti erohusat Sámedikki árvvoštallamis gaskal sin geat leat registrerejuvvon Sámedikki jienastuslohkui ja geat sáhttet jienastit sámediggeválggain, ja earáid geat maiddái atnet iežaset sápmelažžan ?
Og hva betyr eventuelt slike skiller for samenes politiske stilling ?
Ja maid vejolaččat mearkkašit dakkár erohusat sápmelaččaid politihkalaš sajádahkii ?
74 Målsetningen med denne artikkelen er primært empirisk, der vi konsentrerer oss om å vise den samiske deltakelsen i de to valgkanalene og medlemskapet i de organisasjonene som valgkanalene er avhengige av for å kunne fungere på en god måte, altså partier, slik det kommer til uttrykk i surveyundersøkelser det siste tiåret.
Mihttu dáinna artihkkaliin lea álgovuolggalaččat empiralaš, mas spaktat čájehit sámi oassálastima dan guovtti válgakanálas ja miellahttuvuođa dain organisašuvnnain maidda válgakanálat dárbbašit vai galget sáhttit doaibmat bures, namalassii bellodagat, nugo boahtá ovdan surveyguorahallamiin maŋemus logijagis.
Kommunene som inngår i det samiske språkforvaltningsområdet, er små kommuner når vi
Suohkanat mat leat oassin sámegielaid hálddašanguovllus leat unna suohkanaččat
regner i folketall – med mellom 900 og 4100 innbyggere.
olmmošloguid ektui – dain leat gaskal 900 ja 4100 ássi.
Dette er noe som også kan ha betydning for omfanget av politisk deltakelse.
Dát lea juoga mas maiddái sáhttá leat mearkkašupmi politihkalaš oassálastima sturrodahkii.
Det handler blant annet om at det i mindre kommuner er flere politiske verv som skal fylles.
Lea sáhka earet eará das ahte unnit suohkaniin leat eanet politihkalaš vearvvat mat galget dievvat.
I tillegg finner en gjerne en noe høyere valgdeltakelse og flere partimedlemskap i små kommuner (se Saglie og Bjørklund (red..) 2005).
Dasa lassin gávdnat dávjá veaháš eanet válgaoassálastima ja eanet bellodatmiellahttuvuođaid unna suohkanaččain (geahča Saglie ja Bjørklund (red.) 2005).
Når vi bruker Medborgerundersøkelsen, har vi derfor også kontrollert for størrelsen på bosted.
Mii lea danin, maiddái go leat atnán Boargárguorahallama, kontrolleren ássanbáikkiid sturrodagaid ektui.
Vi bruker i denne sammenheng to mål på spredtbygdhet, hvor vi skiller ut dem som bor i områder med mindre enn 2000 innbyggere, og dem som bor i områder med mindre enn 10 000 innbyggere.
Dán oktavuođas atnit guokte mihtu bieđggusássanguovlluide, main sirret sin geat orrot guovlluin main leat unnitgo 2000 ássi ja sin geat orrot guovlluin gos leat unnitgo 10.000 ássi.
75 ” samisk ” i denne undersøkelsen må en ha svart bekreftende på at en tilfredsstiller de kriteriene som skal til for å kunne registrere seg i Sametingets valgmanntall, og dermed har rett til å stemme ved sametingsvalg.
Vuohki movt dát guorahallan lea hábmejuvvon rahpá buohtastahttinvejolašvuođaid máŋgga dásis.
Det vil si at en må erklære at en føler seg som same, i tillegg til at minst en av ens foreldre, besteforeldre eller oldeforeldre har eller har hatt samisk som hjemme-språk; eventuelt at en er barn av en som allerede er eller har vært registrert i samemanntallet.
Min lahkonanvuohki lea buohtastahttit sápmelaččaid siskkobealde sámi giellahálddašanguovllu, singuin geat orrot seamma guovllus, muhto geat eai definere iežaset sápmelažžan, seammás go mii veardádallat dáid bohtosiid oppa álbmoga gaskameari bohtosiid ektui.
De i utvalget som ikke oppfyller kriteriene for å registreres i manntallet for sametingsvalg, blir referert til som ” ikke-samer ”.
Vai galgá lohkot ‘ sápmelažžan ’ dien guorahallamis, de galgá miehtat ahte gokčá daid eavttuid mat galget leat sajis jus galgá sáhttit registreret iežas Sámedikki jienastuslohkui ja nu leat vuoigatvuohta jienastit sámediggeválggain.
Det nasjonale befolkningsutvalget blir referert til som ” hele befolkningen ”.
Sidjiide lávdegottis, geat eai deavdde eavttuid registrerejuvvot sámediggeválggaid jienastuslohkui, atnit ‘ eai sápmelaččat ’ namahusa.
Den andre undersøkelsen vi bruker, er Borgerrolleundersøkelsen (“ Undersøkelse av borgerrollen i utvalgte Finnmarks-kommuner med vekt på politisk tilhørighet, interesse og deltakelse ”) som ble gjennomført i 2006 innenfor de samme fem Finnmarks-kommunene som også er inkludert i Medborgerundersøkelsens tilleggsutvalg.
Nubbi guorahallan maid atnit lea Borgerrolleundersøkelsen, dás sámegillii Boargárrollaguorahallan, (“ Stáhtalahttorolla guorahallan válljejuvvon Finnmárkosuohkaniin, mas deattuhit politihkalaš gullevašvuođa, beroštumi ja oassálastima ”) maid čađahedje 2006:s dan seamma viđa suohkanis Finnmárkkus mat maiddái ledje oassin Boargárguorahallama liigelávdegottis.
De som oppfyller kriteriene for å registreres i manntallet for sametingsvalg og som har valgt å registrere seg, vil bli omtalt som ” registrerte samer ”.
Sii geat devdet eavttuid registreret sámediggeválggaid jienastuslohkui ja geat leat válljen registreret iežaset, sin gohčodit ‘ registrerejuvvon sápmelažžan ’.
De som ikke oppfyller kriteriene for å registreres i manntallet for sametingsvalg, blir omtalt som ” ikke-samer ”.
Sin geat devdet eavttuid, muhto eai leat
Den tredje undersøkelsen som vi skal bruke, er Sametingsvalgundersøkelsen som ble gjennomført like etter sametingsvalget i 2009.
Representativitehtaiskosat čájehit ahte guorahallan, vaikko lei unnán vástideaddjiproseanta,
Representativitetstester viser at undersøkelsen, til tross for lav svarprosent, ser ut til å fange
Goitge lea dát vástádusproseanta mii ávžžuha várrogasvuođain dataid dulkot.
opp fordelingen mellom de ulike respondentgruppene (se Semb 2010).
registrerejuvvon, dadjat ‘ sápmelaččat geat eai leat registrerejuvvon ’.
Det er likevel en svarprosent som fordrer en viss forsiktighet i tolkning av data.
Sii geat eai deavdde eavttuid registreret sámediggeválggaid jienastuslohkui gohčodit ‘ eai sápmelaččat ’.
76 gjennomført som telefonintervju, og den ble gjennomført blant manntallsførte samer i hele landet.
Goalmmát guorahallan maid galgat atnit lea Sametingsvalgundersøkelsen / Sámediggeválgaguorahallan maid čađahedje jur maŋŋel 2009 sámediggeválgga.
Sametingsvalgundersøkelsen gir i
Okta sivva
Vi har dessverre ikke opplysninger som gjør oss i stand til å skille mellom disse to gruppene.
Dađibahábut mis eai leat dieđut mat dahket vejolažžan sirret dán guovtti joavkku. Das dasto
Det er altså ikke her snakk om en svarprosent på 15 slik en vanligvis beregner dette.
ii leat sáhka 15 proseanta vástidanproseantan nugo dábálaččat rehkenastá dan.
Undersøkelsen har likevel en såpass lav svarprosent at det krever forsiktighet i tolkningen av funnene.
Guorahallamis lea goitge nu vuollin vástidanproseanta ahte galgá várrogasvuođain dulkot gávdnosiid.
Av de personene som deltok i undersøkelsen, svarte 47 prosent at de var registrert i
Guorahallama oasseváldiin vástidedje 47 proseanta ahte ledje registreren sámediggeválggaid
manntallet for sametingsvalg.
jienastuslohkui.
Om lag 45 prosent av den delen av befolkningen i disse fem kommunene som hadde stemmerett ved stortingsvalg i 2005, var også registrert i manntallet for sametingsvalg på samme tidspunkt.
Birrasiid 45 proseanta dan oasis álbmogis, dan viđa suohkanis, geain lei jienastanvuoigatvuohta stuoradiggeválggas 2005:s ledje maiddái registrerejuvvon sámediggeválgga jienastuslohkui seamma áiggis.
De som svarte “ vet ikke ” eller som unnlot å svare på spørsmålene om man oppfylte kriteriene for registrering i valgmanntallet for sametingsvalg og / eller om man faktisk hadde registrert seg, er tatt ut av analysen.
Sii geat vástidedje “ in dieđe ” dahje geat eai vástidan jearaldagaide devdego eavttuid registreret sámediggeválggaid jienastuslohkui
tillegg mulighet for et ytterligere dypdykk ned i holdninger og adferd blant den delen av den samiske befolkningen som faktisk har registrert seg i manntallet, ettersom denne kun er gjennomført blant de stemmeberettigede til sametingsvalg (Josefsen og Saglie 2011).
erohussii sápmelaččaid relatiiva oassemearis Boargárguorahallama ja Boargárrollaguorahallama gaskkas lea ahte maŋit guorahallamis ii leat Gáivuona suohkan mielde, gos oassemearri sis geat definerejit iežaset sápmelažžan lea mearkkašahtti unnit go dain eará suohkaniin mat leat mielde goappaš datačohkiin.
I tabell 1 bruker vi data fra Medborgerundersøkelsen til å gi et oversiktsbilde av deltakelsen innenfor valgkanalen og i partirelaterte aktiviteter. Her sammenlikner vi samer og ikke-samer innenfor det samiske språkforvaltningsområdet med det som er situasjonen for befolkningen som helhet.
Sámediggeválgaguorahallan addá vel vejolašvuođa lasi čiekŋudit geahčadettiin gáttuid ja geavahusaid mat leat dan oasis sámi álbmogis geat leat registreren iežaset jienastuslohkui, daningo guorahallama čađahedje duššo sin gaskkas geain lei jienastanvuoigatvuohta sámediggeválggain (Josefsen ja Saglie 2011).
Derimot utmerker den samiske befolkningen seg med svært høy grad av deltakelse innenfor partirelaterte aktiviteter. Hele 31 prosent blant den samiske delen av utvalget oppgir at de er medlemmer i et politisk parti eller i en partipolitisk ungdomsorganisasjon, noe som er dobbelt så høyt som det vi finner i befolkningsutvalget (15 prosent).
Vaikko mis das leat golbma guorahallama maid leat čađahan iešguđet áiggis, de atnit daid nubbi nuppi ollisteapmái, baicca go dulkot daid iešguđetlágán áigeboatkan daningo dat leat čađahuvvon iešguđet ládje, ja main muhtin muddui leat iešguđetlágán joavkkut maid buohtastahttet.
de samiske mennene oppgir at de er partimedlemmer, er det “ bare ” 24 prosent av kvinnene som svarer det samme (noe som likevel er en svært høy andel sammenliknet med de 13 prosentene vi finner blant kvinner i befolkningsutvalget). Det å være medlem i et politisk
Go lea sáhka guorahallama vástidanproseantas, de oaidnit ahte dat ii leat nu hui allat ovttage guorahallamis, muhto erenoamážit Sámediggeválgaguorahallamis lea dat mearkkašahtti unnit go dan maid livččii sávvan.
Det vi ser her, kan heller ikke forklares som utelukkende å være en konteksteffekt, siden vi finner den samme forskjellen mellom samer i språkforvaltningsområdet og nordmenn som bor innenfor de mest spredtbygde områdene i landet (selv om vi riktignok finner en høyere andel partimedlemmer i disse områdene sammenliknet med det som vi finner for befolkningen samlet).
Dat mii das lea bahá, lea ahte sáhttet šaddat meattáhusat daningo leat áinnas sii, geat leat eanemus aktiivat ja geain lea eanemus beroštupmi, geat maiddái servet jearahallanguorahallamiidda.
parti er i tillegg noe som er vanligere blant de eldste enn blant de yngste, men forskjellene mellom aldersgruppene er mindre i sameutvalget enn det som er tilfellet for befolkningen generelt.
Leat aŋkke erohusat daid joavkkuid gaskkas main mii dás vuosttažettiin beroštit, vaikko áibba logut dieđusge maiddái leat hirbmat mávssolaččat.
80 partimedlemskap, men om aktivt politisk engasjement. I tillegg til den høye andelen partimedlemmer innenfor den samiske befolkningsgruppen er det en betydelig høyere andel her enn i befolkningsutvalget som oppgir at de det siste året har deltatt i arbeidet i et politisk parti (14 prosent, mot 5 prosent i befolkningsutvalget), har deltatt på et politisk møte eller stevne (19 prosent, mot 9 prosent i befolkningsutvalget), har kontaktet en politiker (30 prosent, mot 15 prosent i befolkningsutvalget) og som for tiden har offentlige verv (16 prosent, mot 6 prosent i befolkningsutvalget). Og heller ikke her er det størrelsen på lokalsamfunnet som forklarer forskjellen.
Váttis lea fuobmát buriid ákkaid dasa ahte livčče galgan leat systemáhtalaš erohusat das geat dat leat geat vástidit sámi álbmotjoavkku siskkobealde buohtastahttojuvvon olles álbmogiin.
Det kommer også av de lave medlemstallene i organisasjoner som stiller til valg ved sametingsvalget.
ja/dahje ledjego albmailmmis registreren, leat guođđán analysas.
I Sverige og Finland er ikke nasjonale politiske partier representert i sametingene, mens de fleste partier i Norge har etablert sin egen samepolitikk, og dermed bidratt til å integrere det samiske institusjonelt i det nasjonale politiske systemet.
Dat dagaha ahte registrerejuvvon sápmelažžat leat muhtin muddui badjelmeare ovddastuvvon analysain maid vuođđun leat Boargárrollaguorahallama dieđut.
Her har særlig Arbeiderpartiet spilt en sentral rolle.
Geahča Semb (2010: 84-88) gos lagabui čilge dán dili.
I Finland er det personvalg, slik at verken samiske eller finske partier er synlige i
5.3 Oassálastin válggain ja bellodatgullevaš doaimmain
samepolitikken. I Sverige finnes det flere samiske politiske organisasjoner som er representert, men samene er svært lite integrert i det svenske politiske liv.
Tabealla 1:s atnit mii Boargárguorahallama dieđuid addit oppalašgeahčastaga válgakanála ja bellodatgullevaš doaimmaid siskkobealde oassálastimis.
I Borgerrolleundersøkelsen, som ble gjennomført fem år etter Medborgerundersøkelsen, er det tydeligere skilt mellom medlemskap i norske og samiske politiske partier og organisasjoner.
Das buohtastahttit sápmelaččaid ja sin geat eai leat sápmelaččat sámi giellahálddašanguovllu siskkobealde, olles álbmoga dilálašvuođain.
Det er spurt hvorvidt den enkelte er medlem i “ Et norsk politisk parti eller partipolitisk ungdomsorganisasjon ” eller “ Et samisk politisk parti, partipolitisk ungdomsorganisasjon eller samepolitisk organisasjon eller ungdomsorganisasjon ”. I tabell 2 ser vi hvordan dette varierer mellom registrerte samer, uregistrerte samer og ikke-samer.
Jearaldagat maid jerret, leat jienastedje go maŋemus stuoradiggeválggas, leatgo miellahtut muhtin politihkalaš bellodagas dahje muhtin bellodatpolitihkalaš nuoraidorganisašuvnnas, dahje leatgo maŋemus jagis jogo searvan muhtin politihkalaš bellodaga bargui, searvan muhtin politihkalaš čoahkkimii dahje čoakkalmassii dahje váldán oktavuođa muhtin politihkkariin daningo lea geahččalan buoridit dili servvodagas, ja loahpas čohkkájitgo almmolaš stivrrain, lávdegottiin dahje komitéain.
Tabell 5.2 Valgdeltakelse og deltakelse i partirelatert politisk aktivitet.
Tabealla 5.1 Válgaoassálastin ja oassálastin bellodatgullevaš politihkalaš doaimmain.
Prosent.
Proseanta
Samer
Sápmelaččat
(301) Ikke-samer
(301) Eai sápmelaččat
(316) Hele befolkningen
(316) Olles álbmot
Stemte ved siste stortingsvalg
Miellahttu politihkalaš bellodagas
Politisk møte eller stevne
Politihkalaš čoahkkin dahje čoakkálmas
Kontaktet en politiker
Oktavuođaváldán politihkkariin
Styrer, nemnder, komiteer
Stivrrat, lávdegottit, komitéat
* Statistisk signifikant forskjell (p &lt;.05) mellom samer og hele befolkningen  Statistisk signifikant forskjell (p &lt;.05) mellom samer og ikke-samer i språkforvaltningsområdet.
* Statistihkalaš signifikánta erohus (p &lt;.05) gaskal sápmelaččaid ja oppa álbmoga
Kilde: Medborgerundersøkelsen 2001
Gáldu: Medborgerundersøkelsen 2001 Oaidnit ahte ii leat erohus gaskal sápmelaččaid ja olles álbmoga obbalaččat dasa mii gusto jienasteapmái stuoradiggeválggas.
Selv om NSR ikke definerer seg
Vaikko NSR ii definere iežas politihkalaš bellodahkan, de doaibma organisašuvdna bellodahkan
I tillegg ser vi en betydelig kjønnsforskjell (Selle og Strømsnes 2008).
Dasa lassin oaidnit mearkkašahtti sohkabealleerohusaid (Selle ja Strømsnes 2008).
Mens 34 prosent av
Dan
de samiske mennene oppgir at de er partimedlemmer, er det “ bare ” 24 prosent av kvinnene som svarer det samme (noe som likevel er en svært høy andel sammenliknet med de 13 prosentene vi finner blant kvinner i befolkningsutvalget).
bottugo 34 proseanta sámi dievdduin dieđihit ahte sii leat bellodatmiellahtut, de “ duššo ” 24 proseanta nissoniin vástidit seamma (mii aŋkke lea hui alla lohku go buohtastahttá dainna 13 proseanttain maid gávdnat nissoniid gaskkas álbmotlávdegottis).
Det å være medlem i et politisk parti er i tillegg noe som er vanligere blant de eldste enn blant de yngste, men forskjellene mellom aldersgruppene er mindre i sameutvalget enn det som er tilfellet for befolkningen generelt.
Miellahttun leat soames politihkalaš bellodagas lea dasa lassin juoga mii lea dábáleappot vuorrasepmosiid gaskkas go nuoramusaid gaskkas, muhto erohus ahkejoavkkuid gaskkas lea unnit sámelávdegottis go dat mii lea dilli álbmogis oppalaččat.
I nasjonale undersøkelser finner en som regel en sammenheng mellom utdannelse og
Našunála guorahallamiin gávdná dábálaččat čanastumiid gaskal oahpu ja oassálastima.
deltakelse. Med utgangspunkt i Medborgerundersøkelsen har den samiske befolkningsgruppen en noe lavere utdannelse enn det som er tilfellet når vi ser på befolkningen som helhet.
Boargárguorahallama loguid vuođul lea sámi álbmotjoavkkus veaháš unnit oahppu go geahččat olles álbmoga ektui.