pere/sami_parallel huggingface dataset:
Her kan man se at i byer og større tettsteder velger elever i større grad samisk nå, mens elevtallet ikke har økt i tradisjonelle samiske områder.
Stuorradiggi ásahii Sámeálbmoga foandda geassemánus kollektiivvalaš buhtadussan sámi álbmogii ovddeš áiggi dáruiduhttinpolitihka dihte.
Det kan tyde på at elevtallet i samisk til en viss grad har maksimalisert potensialet i samiske områder, men at det har vært et ubenyttet potensial i byer.
Sámediggi mearridii geavahišgoahtit ruđa 2007, ja okta golmma áŋgiruššansuorggis lea giellaprográmmat maid ulbmil lea “ eanet aktiiva giellageavaheaddjit ”.
Når den totale studiepoengproduksjonen i samisk øker, medfører det likevel at det samiske samfunnet er vinneren, uavhengig av ved hvilken institusjon studiepoengene produseres.
Sámi giellaráđđi hálddašii Sámedikki prošeaktadoarjjaortnegiid sámegielaide 2002 rádjái. Áigodagas 2002-11 lei Sámedikki juolludanstivrras hálddašanovddasvástádus buot ohcanvuđot doarjagiin.
Det er en styrke for samiske samfunn og for samiske studenter at de kan velge å studere samisk ved flere institusjoner, og det må også antas å være en kvalitativ styrke at flere institusjoner tilbyr kurs i samisk.
Ođđajagimánu 1. beaivvi rájes 2011 heaittihuvvui juolludanstivra ja Sámediggeráđđi válddii badjelasas hálddašit buot Sámedikki doarjjaruđaid oktan ohcanvuđot doarjagiin giellaprošeavttaide. (Josefsen et al. 2013: 8.)
Tabell 4.6 Studiepoengproduksjon ved Universitetet i Tromsø
3.4.2 Ohcanvuđot gielladoarjagiid juolludeamit
2009 2010 2011 2012 Samisk som fremmedspråk, innføringskurs I 420 160 Nordsamisk som fremmedspråk, Praktisk nordsamisk II
Ii leat vuoruhuvvon háhkat dieđuid juolludemiin giellaprošeavttaide ovdal jagi 2001 dannego dasa gáibiduvvon olu bargu.
Nordsamisk som fremmedspråk, grammatikk I Nordsamisk som fremmedspråk, grammatikk II 20 160 Nordsamisk som fremmedspråk, grammatikk III Samisk språkvitenskap, samisk språkhistorie og komparativ dialektologi Samisk språkvitenskap, språkstrukturen i nordsamisk II
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Hálddašanguovllu siskkobealde 1600 2000 1160 1160 1360 1360 2200 2450 3450
Samisk språkvitenskap, introduksjon til samisk lingvistikk Samisk språkvitenskap, språk i samfunnet og tospråklighet Samisk språkvitenskap, fordypning i samisk syntaks
7610 5910 Hálddašanguovllu olggobealde 2450 2450 2550 2330 2850 2850 3810 4160 4160
Samisk språkvitenskap, teori og metode Samisk språkvitenskap, morfosyntaks og syntaks Samisk språkvitenskap, skrivekurs Spesialemne i samisk språkvitenskap Samisk litteraturvitenskap, nordsamisk urfolkslitteratur
Ruhta Sámeálbmot foandda haga 4050 4450 3710 3490 4210 4210 6010 6610 7610 7610 5910
Samisk litteraturkunnskap, eldre samisk diktning i et kulturhistorisk perspektiv
Oktiibuot: 4050 4450 3710 3490 4210 6210 10010 8110 8810 8810 7610
Samisk litteraturvitenskap, moderne samisk diktning
Gáldut: Sámedikki jahkedieđáhus 2004; Josefsen et al.
Samisk litteraturvitenskap, moderne prosa Spesialemne i samisk litteraturvitenskap Moderne samisk lyrikk Samisk teksttolkningshistorie og urfolkskritikk Samiske språkpraksiser Nordsamisk som fremmedspråk, nordsamisk litteratur / kulturkunnskap Mastergradsoppgave i samisk språk Totalt 320 745 900 1085
Govus 3.8 čájeha juolludemiid giellaprošeavttaide Sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde ja olggobealde ja dietnasat Sámeálbmoga foanddas mat leat geavahuvvon giellaprošeavttaide. Sáhttá namuhit ahte jagi 2001 ja 2002 Sámediggi juolludii 2,406 ja 2,450 miljovnna ruvnnu giellaprošeavttaide Sámegiela hálddašanguovllu olggobealde.
Som vi ser av tabellen, står Universitetet i Tromsø for den største studiepoengproduksjonen i samisk siste år, og institusjonen har også veldig mange ulike kurs å tilby.
73 saji dihte leat jagi 2001 ja 2002 supmit guđđojuvvon namutkeahttá govvosis 3.8. Ođđa njuolggadusat leat váldojuvvon atnui 2012 rájes ohcanvuđot gielladoarjagiid gieđahallamis, iige earut šat bušeahtas prošeavttaid gaskkas mat leat Sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde ja olggobealde.
Universitetet i Tromsø har økning i studiepoengproduksjonen hvert år.
Iige leat šat sierra poasta mas dietnasat Sámeálbmoga foanddas leat namuhuvvon, muhto Sámedikki bušeahtain lea mearkkašumiin fuopmášahttán ahte geavahuvvo 1,2 miljovnna ruvnnu jagi 2012 ja 1,7 miljovnna ruvnnu jagi 2013 Sámeálbmot foandda dietnasis giellaprošeavttaide. (Sámedikki bušeahtta 2012; 2013).
Fra 2009 til 2010 mer enn dobler de studiepoengproduksjonen.
Lassáneapmi lea 3,56 miljovnna ruvnnu dahje 87,9 proseantta.
Økninga avtar noe etter det, men det er hele tida ei økning i produksjonen.
Go váldá vuhtii dábálaš bálká- ja haddelassáneamis lea lassáneapmi 60,4 proseantta (SSB. 2013).
Hvis vi ser nærmere på hvilke kurs i samisk det avlegges flest studiepoeng i ved Universitetet i Tromsø, er nordsamisk som fremmedspråk klart størst.
Dalle geavahuvvo njeallje miljovnna ruvnnu Sámeálbmoga foandda dietnasis ja submi sámi giellaprošeavttaide lea oktiibuot 10,01 miljovnna ruvnnu.
De ulike kursene i nordsamisk som fremmedspråk står for over halvparten av den totale studiepoengproduksjonen de tre siste årene.
Viđajagi áigodagas 2008-13 Sámediggi geavaha badjelaš 40 miljovnna ruvnnu ohcanvuđot giellaprošeavttaide.
Denne produksjonen øker også for hvert år fra 2010 til 2012.
Dan 40 miljovnnas bohtet 11,6 miljovnna Sámeálbmot foandda dietnasis.
Gjennom hele 2000-tallet har det vært ei bevisst strategisk satsing ved Universitetet i Tromsø på samisk begynneropplæring.
Jos dienas Sámeálbmot foanddas dollojuvvo olggobealde árvvoštallamiin áigodagas 2008-11, de lassánit liikká juolludeamit sámi giellaprošeavttaide sihke Sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde ja olggobealde.
Og nå starter UiT et nytt masterfag på lærerutdanningen som skal utdanne flere lærere til elever som ønsker samisk som andrespråk.
Geahpideapmi lea 22,3 proseantta ja duođalaš geahpideapmi lea 24,3 proseantta go váldá vuhtii dábálaš bálká- ja haddelassáneami (SSB. 2013).
Tabellen viser en betydelig interesse for å lære samisk blant dem som ikke har samisk som morsmål og blant ikke-samer.
Juolludemiid juohkáseapmi prošeavttaide Sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde ja olggobealde čájeha ahte juolluduvvui eanet ruhta prošeavttaide Sámegiela hálddašanguovllu olggobealde go siskkobealde.
Det må kunne sies å være positivt, og det bidrar til å bygge tverrkulturell forståelse, et poeng som ble påpekt av FNs spesialutsending for urfolks rettigheter, James Anaya, i diskusjonen i etterkant av hans framlegging av FN-rapporten om samenes situasjon i Norden.
2011 rájes eai leat logut mat čájehivčče dákkár juohkáseami.
Det finnes flere eksempler fra andre minoritetsspråkområder på at det har hatt en positiv effekt for språket at andre også lærer og bruker det.
Jagi 2011 bušeahtas lahkonit dán guovtti ortnega bušeahttasturrodagat nubbi nuppi.
For at samisk skal kunne brukes på høgere nivå, er det viktig at det ikke bare avlegges studiepoeng i samisk som fremmedspråk, men at også morsmålbrukere tar høgere utdanning i samisk.
Sámediggi čilge sivvan dasa leat ahte Sámegiela hálddašanguovlu lea viiddiduvvon ođđa gielddaiguin ja Sámediggi lea ožžon eanet ohcamušaid Sámegiela hálddašanguovllus (Josefsen et al. 2013:9; Sámedikki bušeahtta 2011).
Hvis vi ser bort fra samisk som fremmedspråk, får man denne tabellen for nordsamisk studiepoengproduksjon ved Universitetet i Tromsø:
Jagi 2012 lei bušehttii bidjan seammá ollu ruđa go 2011 oktiibuot 8,81 miljovnna ruvnnu. Dán supmis leat maid dietnasat Sámeálbmot foanddas.
Tabell 4.7 Studiepoengproduksjon eksklusiv begynnerkurs ved Universitetet i Tromsø
74 miljovnna ruvdnui oktan Sámeálbmot foandda dietnasiin. Geahpideapmi lea 13,6 proseantta.
Tabell 4.7 viser at det er ei jevn stigning i avlagte studiepoeng i samiskspråklige kurs som ikke kan defineres som fremmedspråk / begynneropplæring.
Giellaprošeavttaid njuolggadusat main bohtet ovdan makkár giellaprošeavttaide lea vejolaš ohcat doarjaga, leat moanaid háviid nuppástuvvon.
Det betyr at interessen for å ta høgere utdanning i samisk øker omtrent like mye for morsmålbrukere som for andre, og viser at UiT har en sentral posisjon når det gjelder å sikre samisk språkutdanning i Norge og Norden.
2013:s sáhttá ohcat doarjaga: giellakurssaide ollesolbmuide, giellakurssaide maid ásahusat dahje organisašuvnnat ovttasráđiid lágidit rastá riikarájáid, giellašiljuide mat nannejit njálmmálaš giellafievrrideami buolvvaid gaskkas, giellaleairraide mánáide ja nuoraide, tearbmaprošeavttaide, báikenammaprošeavttaide ja prošeavttaide main ovddidit, jorgalit dahje heivehit applikašuvnnaid sámegillii.
Avlagte studiepoeng eksklusiv samisk som fremmedspråk
(Josefsen et al. 2013:6.)
Tabell 4.8 Studiepoengproduksjon i nordsamisk totalt:
70 proseantta ohcciin ožžoge doarjaga.
Samisk høgskole Universitetet i Tromsø Totalt
Stuorámus oassi čađahuvvon giellaprošeavttain lea davvisámegiela várás.
Som vi ser av tabell 4.8, har det vært en markant økning i studiepoengproduksjonen i nordsamisk fra 2008 til 2011, mens det er en nedgang for 2012.
238 juolludeamis manne 173 davvisámegielat prošeavttaide, 49 máttasámegielat prošeavttaide, 15 julevsámegielat prošeavttaide ja okta biŧamsámegielat prošektii.
Slik Jon Todal har vist i Samiske tall forteller 4, har det de siste årene vært en nedgang i elevtallet i samisk som andrespråk i grunnskolen, etter at det i en periode var en markant oppgang i det samme elevtallet.
Ii mihkkege geavahuvvon nuortasámegielat prošeavttaide. Vaikko ollu juolludeamit leat davvisámegielat prošeavttaide, de ii sáhte dadjat ahte davvisámegiella lea leamš vuoruhuvvon.
Kanskje kan dette gi utslag videre i utdanningsløpet ved at det er færre som er motivert for høgere utdanning i samisk, eller at det er strømninger i samfunnet som påvirker samisk både i grunnskolen, i videregående opplæring og i høgere utdanning som gjør at elevtallene øker eller minker på alle nivåer samtidig ?
Baicce nuppegežiid. Go guorahallá makkár prošeavttat eai ožžon doarjaga, de čájehuvvo ahte proseanttaid mielde ožžo eanet mátta- ja julevsámegiela prošeavttat doarjaga go davvisámegielat prošeavttat. (Josefsen et al. 2013: 15; 18).
Vi vet at språkfag generelt har hatt en alvorlig nedgang i flere år både innenfor videregående opplæring og innen høgere utdanning der flere språkretninger har vært lagt ned de siste årene.
Stuorámus doaibmi gielladoarjjamárkanis lea giellaguovddážat. Dat ožžo viđajagi áigodagas 2007-11 doarjaga 107 giellaprošektii. Gielddat bohtet nubbin 39 prošeavttain.
Dette viser at ungdom i mindre grad velger språk som studievalg.
Vuođđoskuvllain ja skuvllaid astoáigedoaimmain leat leamaš 21 giellaprošeavtta ja mánáidgárddiin gávcci.
Også dette kan ha mange årsaker, men da regjeringa fjernet kravet om obligatorisk opplæring i andrespråk i videregående opplæring, ga de kanskje samtidig signaler om at språk ikke var veldig viktig ?
Ii-almmolaš sámi ásahusat dego vuođđudusat ja oasussearvvit leat ožžon doarjaga 16 prošektii, ja sámi beroštumiidorganisašuvnnain leat leamaš 14 prošeavtta.
Likevel, hvis for eksempel spansk i mindre grad studeres ved norske læresteder, kan det være en ulempe for Norge, men spansk er fortsatt ikke et truet språk.
Norgga almmolaš ásahusat leat maid ožžon doarjaga 13 sámi giellaprošektii, ja logi ovttaskasolbmui lea juolluduvvon dákkár doarjja. Muđui leat lágádusat ožžon doarjaga guđa prošektii ja musea ovtta prošektii.
Hvis færre velger å studere samisk, kan det få store konsekvenser for samiske språk, som faktisk er truet.
Ferte atnit mearkkašan veara ahte sámi organisašuvnnat ja ovttaskasolbmot leat ožžon doarjaga dušše 14 ja logi prošektii.
Tabell 4.9 Total studiepoengproduksjon i samisk
75 giellaguovddážis lea doarvái gelbbolašvuohta čađahit daid.
Tabell 4.9 viser økning i studiepoengproduksjonen i samisk fra 2008 til i dag.
Iešguđetge lágideaddjit leat ožžon doarjaga 238 prošektii maid doaimmat leat viehka viidát.
2012 er toppåret, men 2010 har også en høg produksjon.
26 juolludeami leat mannan oppalaš gielladoaimmaide.
Det betyr at stadig flere studerer samisk, og stadig flere avlegger eksamen i samiskspråklige studier.
Árbevirolaš sámi doaimmain ja gelbbolašvuođaloktemis dego skuvlen ja oahpahus bargiide lea guđesge leamaš vihtta prošeavtta.
Dette er svært positivt og har vært et uttalt ønske både fra Sametinget og fra statlige Jon Todal i Samiske tall forteller 4.
Golbma prošeavtta leat gokčán oahpaheaddjiid bálkká go oahpahusa lea leamaš sámegillii vuođđoskuvllas. Mátkkit ja oahppomátkkit leat leamaš guovtti prošeavttas.
Sørsamisk Lulesamisk Nordsamisk Totalt
3.5 Sámedikki iežas giellabarggut
83 myndigheter.
2013:s Sámediggi juolludii 3,5 miljovnna ruvnna daid ulbmiliidda.
Ikke overraskende er studiepoengproduksjonen signifikant større for nordsamisk enn for lule- og sørsamisk, men sett i forhold til hvor mange språkbrukere de ulike samiske språkene har, er ikke studiepoengproduksjonen i lule- og sørsamisk mindre.
Mihttomearri lea ahte sámegiella geavahuvvo ja oidno buot servodatsurggiin. Strategiijat dan mihttomeari olaheamis lea gulahallama bokte báikkálaš, regionála ja guovddáš eiseválddiiguin ja eará aktevrraiguin háhkat buriid rámmaeavttuid sámegiela várás.
Denne artikkelen har sett på studiepoengproduksjonen i samisk språk ved høgere utdanningsinstitusjoner i Norge.
3.5.2 Juolludeamit sámegiela seailluheapmái ja ovddideapmái
Fire institusjoner tilbyr i dag slike kurs: Samisk høgskole, Høgskolen i Nord-Trøndelag, Universitetet i Nordland og Universitetet i Tromsø.
Govus 3.9 čájeha ahte lea várrejuvvon 3,5 miljovnna ruvnnu sámegiela seailluheapmái ja ovddideapmái 2013.
Som statistikken viser, har det vært økning i studiepoengproduksjonen i samisk, mens mange andre språkfag har lavere søkertall og lavere studiepoengproduksjon enn for fem år siden.
Lea 1,4 miljovnna ruvdnosaš geahpideapmi 2012 ektui, muhto geavatlaččat lea 500 000 ruvdnosaš lassáneapmi 4,9 miljovnna ruvdnui danne go prošeakta “ Sámegiela giellakampánja ” lea sirdojuvvon poasttas “ Sámegiela seailluheapmi ja ovddideapmi ” vuollekapihttalii 4.3 Sámegiela geavaheapmi. (Sámedikki bušeahtta 2013.)
Slik sett må man kunne si at studiepoengproduksjonen i samisk bidrar til å oppnå høgere nivåer i Fishman sine stadier for språkbruk.
Govus 3.9 Juolludeamit sámegiela seailluheapmái ja ovddideapmái 2011
For å dekke et økende behov for høg kompetanse i samisk er det nødvendig å opprettholde studiepoengproduksjonen i alle samiske språk.
Bušeahttapoasta “ Sámegiela seailluheapmi ja ovddideapmi ” lei ođas 2012 bušeahtas ja danne lea váttis addit duođalaš gova Sámedikki barggus seailluhit ja ovddidit sámegiela ovttasbarggus eará doaibmiiguin dego Davviriikkalaš giellaovttasbarggus ja prošeavttaid bokte mat lea Sámedikki iežas hálddus. Dákkár doaibmabijut leat iešguđetge báikkiin ovddet jagiid bušeahtain. Easkka 2012:s leat prošeavttat Sámedikki iežas hálddus šaddan sierra poastan bušeahtas.
Butenschøn-utvalget påpeker at rekrutteringen til høgere utdanning i samisk starter allerede i barnehagen.
Davviriikkalaš sámi giellaovttasbargu lea dáhpáhuvvan Sámi giellalávdegottis 1997 rájes ovttasbargun Norgga, Ruoŧa ja Suoma Sámedikkiid gaskkas.
Det må altså jobbes med rekruttering til samiskspråklige tilbud både i barnehagen, grunnskolen, videregående opplæring og til universitet og høgskole.
(Sámedikki jahkedieđáhus 1996: kapihtal 5.2.9), ja bušeahtaid ja jahkedieđáhusaid geahčadeamis dan áigodagas boahtá ovdan ahte Sámediggi lea geavahan ruđa miehta Sámi giellaovttasbargui dan áigodagas, muhto ii leat leamaš vejolaš addit oppalaš gova dan geavaheamis.
Det er viktig at ulike institusjoner har et hovedansvar for kurs i ulike samiske språk, men det bør ikke medføre at andre institusjoner ikke også skal kunne bidra til studiepoengproduksjon i faget.
Sámediggi lea maid dorjon eará prošeavttaid maid ieš dahje ovttas earáiguin lea čađahan. Ovdamearkan lea dorjon sámi oahpponeavvoguovddáža ásaheami 3,5 miljovnna ruvnnuin jagi 2011 bušeahttakapihttalis Sámi giella.
Samarbeid mellom institusjonene er i denne sammenhengen viktig.
Ruhta sirdojuvvui dalle poasttas 801 Erenoamáš prošeavttat mii lei geavahuvvon ovddet jagiid
SAK 7-samarbeidet bør derfor styrkes ytterligere.
77 bušeahtain (Sámedikki bušeahtta 2011).
Sjøl om studiepoengproduksjonen i alle tre samiske språk må sies å være god, er tallene sammenliknet med andre språk fortsatt relativt små.
Hállansyntesa maid Sámediggi lea dorjon ovttain miljovnna ruvnnuin lea dihtorprográmma mii áđđestallá olbmo hállama.
Dette betyr at flere av kursene kan være i fare for å bli nedlagt fordi de ikke bidrar til inntjening for lærestedet.
Sámi hállansyntesa lea earret eará sámegiela divvunprográmma lasseveahkkeneavvu, ja maiddái čállinveahkki dysletihkariidda ja earáide geain leat stuorát dahje unnit čállin- ja hállanváttisvuođat.
Fordi samiske språk er definert som definitivt truet og alvorlig truet av UNESCO, må disse ses i ei særstilling.
Prošeakta álggahuvvui 2012:s ja galgá gárvvistuvvot 2013:s.
Praksis ved Universitetet i Tromsø bør derfor framstå som et eksempel til etterfølgelse for andre høyere utdanningsinstitusjoner som Universitetet i Nordland og Høgskolen i Nord-Trøndelag.
Sámi sátnedihtorbáŋku mii dorjojuvvo 500 000 ruvnnuin 2013:s lea ođđa neahttabálvalus, mas lea prošeaktanamma “ Risten 2 ”.
Til tross for lavere rekruttering og studiepoengproduksjon sammenlignet med andre fag, opprettholdes og satses det videre på de samiskspråklige studieretningene ved UiT.
Dat galgá leat sátne- ja tearbmareaidun olles sámi álbmogii ja eará geavaheddjiide dálá resurssaid vuođul. Ođđa fálaldaga ulbmilin lea ahte dáláš terminologiija lea álkit olahahtti buohkaide.
Statistikken påviser også at det er klar sammenheng mellom antall samiske kurs en institusjon tilbyr og den samlede studiepoengproduksjonen i samisk.
Dasa lassin lea Sámediggi juolludan 500 000 ruvnnu terminologiija- ja báikenamatprošektii maid ieš čađaha. Prošektii fágabirrasat bovdejuvvojit ovttasbargui Sámedikkiin álggahit terminologiija- ja báikenammaprošeavttaid.
Derfor bør sentrale myndigheter og Sametinget vurdere incitamenter slik at institusjonene motiveres til å tilby flere samiskspråklige kurs.
Ulbmil lea ahte dárbbašlaš terminologiija ovddiduvvo ja sámi báikenamat registrerejuvvojit. (Sámedikki bušeahtta 2013: 32-34.)
Kartlegging av norske miljøer innen samisk forskning og høyere utdanning: omfang, rekruttering, finansiering, språk og samarbeid.
Lea leamaš hástaleaddji bargu háhkat loguid dán artihkkalii maid sáhttá veardidit guhtet guimmiideasetguin.
Notat fra NIFU – Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning.
Ulbmilat nuppástuvvet ja njuolggadusat rievdaduvvojit.
NOKUT stiller kvantitative og kvalitative krav til institusjoner som skal tilby høgere utdanning, også for samisk.
Lea leamaš váttis oažžut čielgasa masa juolludeamit gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielatvuhtii geavahuvvojit.
De kvalitative kravene må være de samme for samisk som for andre fag.
Sivvan dasa lea ahte dat ii boađe ovdan Sámedikki bušeahtain, iige Sámedikki jahkedieđáhusain. Finnut (Kleven et al.
Samisk utdanning skal holde høg kvalitet.
2009) buktá máŋggaid rávvagiid raporttas Árvvoštallan.
Derimot bidrar de kvantitative kravene til at enkelte institusjoner ikke oppretter kurs fordi de ikke oppfyller de formelle kvantitetskravene.
Guovttegielatvuođa doarjagiid geavaheamit mo sáhttá juogadit guovttegielatvuođadoarjaga ja mo sáhttá buoridit raporttaid ja rehketdoaluid.
Flere av de kvantitative kravene vil i overskuelig framtid være umulig å oppfylle for samiske kurs.
Sámediggi leage váldán vuhtii dáid rávvagiin go mearridii geavahišgoahtit ođđa juolludaneavttuid guovttegielatvuođadoarjaga juolludeamis (Sámediggi ášši 011/11).
Her bør Sametinget gå i dialog med NOKUT og Kunnskapsdepartementet for å finne hensiktsmessige løsninger på situasjonen.
Dát njuolggadusat váldojuvvojit dál atnui, ja ođđa njuolggadusat dáidet dahket álkibun árvvoštallat doarjaga geavaheami.
Mediesituasjonen for samisk opplæring og utdanning er ofte preget av negative enkelthenvendelser og spådommer om at samiske språk er i ferd med å dø ut.
Mii guoská Sámedikki ohcanvuđot doarjjaortnegii giellaprošeavttaide, de čujuhuvvo kritihkkii mii lea boahtán ovdan Norut dutkanlágádusa raporttas Evaluering av Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger for samisk språk
For å sikre gode elevtall for samisk og en god studiepoengproduksjon i språket er det viktig å presentere samiske språk som nyttige og viktige.
Sámediggi galggašii dan dihte árvvoštallat gáibidišgoahtit iežasárvvoštallama prošeaktaoamasteaddjis mas ulbmilolaheapmi ja čađaheapmi boahtá ovdan.
Da Universitetet i Nordland fikk 21 studenter på første år av bachelorutdanninga i lulesamisk, var dette langt bedre enn forventet.
Sámediggi galggašii maid gáibidit ahte prošeavttaid bohtosat almmuhuvvojit ovdamearkka dihte oahpponeavvuid neahttabáikkis www.ovttas.no dahje eará heivvolaš neahttabáikkiin.
Universitetet i Nordland valgte å promotere lulesamisk som et språk i framgang og et verktøy for interessante jobbmuligheter.
Sámediggi galggašii maid systemáhtalaččat bargat loahpparaporttaiguin dakkár vuogi mielde ahte earát sáhttát ávkkástallat vásáhusaiguin.
Dette hadde uten tvil en positiv effekt.
Sámediggi galggašii maid ráhkadit čilgehusa das maid doarjjavuostáiváldi galggašii čállit loahpparaportii.
Med få lærekrefter i samisk ved de norske institusjonene er det hensiktsmessig å samarbeide over riksgrensa om samiske studietilbud.
Sámediggi lea juo vuhtiiváldán oasis kritihkas mii lea boahtán Sámi giellaguovddážiin.
Imidlertid møter man her på problemer ved at høgskoleloven i Sverige ikke tillater felles kurs der eksamen avlegges ved ulike institusjoner.
Dat leat ožžon eanet doaibmadoarjaga ja sin doaimmat leat buorebut sihkkaraston ovddosguvlui.
Sametinget bør spille inn til Kunnskapsdepartementet at det utarbeides ordninger som gjør at man kan tilby samiske kurs i samarbeid med svenske og finske institusjoner og fortsatt avlegge eksamen ved eget lærested.
Lea ain buoridanmunni dan dáfus ahte Sámediggi sáhttá dahkat ovttasbargošiehtadusaid giellaguovddážiin mas dat geatnegahttojuvvojit čađahit muhtin kursafálaldagaid ja ožžot dan ovddas eanet doaibmadoarjaga.
Mangel på lærekrefter i samisk medfører at lærestedene ikke alltid kan tilby de samme kursene hvert studieår.
Sámediggi juolluda oktiibuot 70 miljovnna ja 365 000 ruvnnu daid bušeahttapoasttain maid mihttomearrin ovddimusat lea nannet ja ovddidit sámegielaid.
Da er det viktig med forutsigbare ordninger som gjør at studentene kan planlegge utdanninga ved at det gis lett tilgjengelig informasjon om når de ulike samiskspråklige studietilbudene starter opp.
Sámedikki juolludeamit doarjjaortnegii guovttegielatvuohta gielddain ja fylkkagielddain lassánit olles áigodagas ja Sámedikki juolluda oktiibuot 48,429 miljovnna ruvnnu gielddaide ja fylkkagielddaide 2013:s.
Lærestedene bør legge slike planer for flere studieår fram i tid.
Dat juogada 43,329 miljovnna ruvnnu logi gildii ja 5,1 miljovnna ruvnnu njealji fylkkagildii.
Felles samiske kurs for lærerstudenter og andre studenter er ikke tillatt i dag.
Sámedikki juolludeamit giellaguovddážiid doaimmaide lassánii 1,6 miljovnna ruvnnus gitta 10,826 miljovnna ruvdnui áigodagas 2001-13.
Det bør sikres muligheter for at lærerstudenter kan følge kurs som egentlig er tilegnet andre studenter, da det ofte ikke er kapasitet til å holde to parallelle kurstilbud i samisk.
Giellaguovddážat mat ožžot doaibmadoarjaga, lassánedje njealjis golmmanuppelohkái.
For å sikre ei ytterligere økning i studiepoengproduksjonen vil det spesielt for sørsamisk og lulesamisk være et stor ubenyttet potensial i begynnerkurs som kan kvalifisere til opptak på bachelorutdanning i samisk.
Doaibmadoarjja guhtege guovddážii lassánii 400 000 ruvnnus 2001:s gitta 602 000 ruvdnui 2013:s.
Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen.
Áigodagas 2001-06 lei juolludeami sturrodat 2,4 ja 4,4 miljovnna ruvnnu gaskkas.
Her tenkes det første og fremst på for eksempel hvor mange fagpersoner institusjonen må ha på fagområdet for å kunne opprette et studieprogram.
Sámediggi geavahišgoahtá dietnasa Sámeálbmot foanddas prošeavttaide 2007 maŋŋá ja ohcanvuđot doarjagat giellaprošeavttaide olahit bajimus dási 2009:s go juolluduvvui 10,01 miljovnna ruvnnu daidda.
Butenschøn-utvalget drøfter denne problemstillinga i kapittel 8 i sin rapport.
Dan maŋŋá lea juolludeamit ohcanvuđot giellaprošeavttaide geahppánan ja 2013:s Sámedikki juolluda 7,61 miljovnna ruvnnu dakkár prošeavttaide.
Studiepoengproduksjon i samisk vil fortsatt være viktig for å dekke samfunnsbehov og styrke statusen for samiske språk.
Sámedikki juolludeamit sámegiela seailluheapmái ja ovddideapmái lea ođđa čoahkkepoasta 2012 rájes.
Derfor bør det om noen år på nytt ses på utviklinga i studiepoengproduksjonen i samisk.
Lea váttis buohtastaddat jagiid 2012 ja 2013 loguid ovddit jagiid loguiguin.
Langfeldt, Liv, og Inge Ramberg (u. d.):
Gieldda- ja regionáladepartemeanta.
Kartlegging av norske miljøer innen samisk forskning og høyere utdanning: omfang, rekruttering, finansiering, språk og samarbeid.
Josefsen, Eva, Áila Márge Varsi Balto & Marit Solstad 2013: Evaluering av Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger for samisk språk. Norut rapport 2013: 1. Barggaheaddji: Sámediggi.
Notat fra NIFU.
Kárášjohka.
NOU 2000: 3.
Árvvoštallan.
Samisk lærerutdanning – mellom ulike kunnskapstradisjoner.
Guovttegielatvuođa doarjagiid geavaheamit. Finnut Consult A / S. Barggaheaddji: Sámediggi.
Avgitt september 1999.
Kárášjohka.
Samiske tall forteller 4 (2011).
Norut raporta 2012: 16.
Sámi allaskuvla.
Barggaheaddji: Sámediggi.
St.meld. 34 (2001–2002).
Kárášjohka.
Kvalitetsreformen.
Čoahkkingirji 01/11.
Om samisk høyere utdanning og forskning.
Sámediggi. Kárášjohka.
Todal, Jon (2012).
s, 234-43.
«Samisk språk i barnehage og skule 2011/12š.
Sámedikki jahkedieđáhus 1996: Samisk språkarbeid.
I: Samiske tall forteller 5.
Online:
Sámi allaskuvla 2012.
Sámedikki jahkedieđáhus 2004: Online:
Utvalg for samisk forskning og høyere utdanning (Butenschøn-utvalget) (2012).
SSB 2013: Statistihka guovddášdoaimmahaga konsumahaddeindeaksarehkkenmašiidna interneahtas.
Guhkes bálgáid mielde – sámi dutkama ja alitoahpahusa birra (Langs lange spor – om samisk forskning og høyere utdanning).
- Guhkes bálgáid mielde – sámi dutkama ja alitoahpahusa birra
Kaisa Rautio Helander, 1. amanuensis, PhD, Samisk høgskole, Kautokeino Yngve Johansen, prosjektleder, Samisk høgskole, Kautokeino
Kaisa Rautio Helander, vuosttašamanueansa, PhD, Sámi allaskuvla, Guovdageaidnu
Sammendrag I denne artikkelen drøftes hvordan rettighetene for samisk språk i Norge gjennomføres på en offentlig arena, nemlig i forhold til valg av språk på trafikkskilt.
Dán artihkkalis guorahallojuvvo sámegiela rivttiid ollašuvvan Norgga bealde dihto almmolaš geavahusas, namalassii johtolatgalbbain.
Bruk av to- og flerspråklige termer og stedsnavn på trafikkskilt har også økonomiske konsekvenser.
99 Guovtte- ja máŋggagielat tearpmaid ja báikenamaid anus johtolatgalbbain leat maiddái ekonomalaš konsekveanssat.
Formålet er å drøfte med en kvantitativ analyse, i hvilken grad samisk språk og samiske stedsnavn er tatt hensyn til i skiltingen, som Statens veivesen er ansvarlig for.
100 muddui sámegiella ja sámegiel báikenamat leat dohkkehuvvon dakkár luoddagalbemis, man stáda orgána Statens vegvesen fuolaha.
Et slik perspektiv er også interessant, fordi det kan gi informasjon om hvilke organer som bestemmer hvilke lokaliteter blir skiltet og i henhold til hvilke kriterier (se Trafikkskilt 2012 a, 24; jfr. Helander 2008, 107, 196–198).
Dákkár perspektiiva livččii maiddái miellagiddevaš, daningo dat sáhtášii buktit dieđuid das, makkár orgánat mearridit guđe báikái biddjojuvvo galba ja makkár kriteraid vuođul (gč. Trafikkskilt 2012 a, 24; vrd. Helander 2008, 107, 196–198).
Samelovens språkregler angår bruk av det
Sámelága giellanjuolggadusat gusket oppalaččat sámegiela geavaheapmái virggálaš giellan.
Loven om Sametinget og andre samiske rettigheter (den såkalte sameloven) trådte i kraft 1989.
Láhka Sámedikki ja eará sámi vuoigatvuođaid birra (ng. Sámeláhka) lea boahtán Norggas fápmui jagi 1989.
I Samelovens språkregler er nedfelt språklige rettigheter til den samiske befolkning spesielt i de kommunene, som er definert som forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámelága giellanjuolggadusain leat nannejuvvon sámi álbmoga gielalaš vuoigatvuođat erenoamážit dain suohkaniin, mat leat meroštallojuvvon gullat sámegiela hálddašanguvlui.
Språkreglene trådte i kraft i 1992.
Giellanjuolggadusat bohte fápmui jagi 1992.
Samisk forvaltningsområde er etter hvert utvidet og utgjør i 2013 ti kommuner, både i nord-, lule- og sørsamiske områder (se nærmere Sametingsmelding 2012; FOR 2005).
Sámegiela hálddašanguovlu lea dađistaga viiddiduvvon, nu ahte dál, jagi 2013 dasa gullet logi suohkana davvi-, julev- ja lullisámi guovllus (gč. dárkileappot Sámediggedieđáhus 2012; FOR 2005).
Skilt som Statens vegvesen kaller ikke-geografiske skilt, serviceskilt og opplysningstavler er typiske skilt som kan
Galbbat, maid luoddaeiseválddit gohčodit ii-geográfalaš galban, bálvalusgalban ja diehtotávvalin, leat dakkárat, main leat gielalaš tearpmat.
89 inneholde språklige termer. Språkbruken på slike skilt hører derfor også inn under samelovens språkregler.
Danin dakkár galbbaid giellaatnui váikkuhit maiddái sámelága giellanjuolggadusat.
Bilde 1.
Govva 1.
Eksempler på sk.
Ovdamearkan ng. ii-geográfalaš galbbat, mat čájehit ahte muhtumin sámegiel
ikke-geografiske skilt, som viser at noen ganger er samiske termer tatt med, men ikke alltid.
tearbma lea váldojuvvon vuhtii galbemis, muhto ii álo.
Bilde 2.
Govva 2.
Eksempler på serviceskilt, hvor samisk term noen ganger er godtatt parallelt med den norske termen, men ikke alltid.
Ovdamearkkat ng. bálvalusgalbbain, main muhtumin lea sámegiella tearbma
Ifølge § 7-3 i forskrifter til stedsnavnloven skal «i forvaltningsområdet for samisk språk rekkjefølgja vere samisk, norsk, kvenskš.
Báikenammalága láhkaásahusaid § 7-3 mielde sámegiela hálddašanguovllus galget báikenamat merkejuvvot dán ortnegis: sáme-, dáro-, kveanagiella.
I vegmyndighetenes egne retningslinjer, i den såkalte skiltnormalen er denne rekkefølgen gjentatt som hovedregel i forvaltningsområdet for samisk språk (se f.eks. Trafikkskilt 2012 a, 57).
Luoddaeiseválddiid iežaset rávvagiin, ng. galbanormálas geardduhuvvo dát seamma ortnet váldonjuolggadussan sámegiela hálddašanguovllus (omd. Trafikkskilt 2012 a, 57).
Hvis et sted har navn bare på samisk, skal dette navnet brukes uten oversetting eller tilpasning.
Jus báikkis lea namma dušše fal sámegillii, de báikenammalága láhkaásahusaid § 6 mielde dan nama galgá atnit virggálaš oktavuođain iige nama galgga jorgalit dahje heivehit eará gillii.
Ifølge forskrifter § 6 til stedsnavnloven står det følgende: «Når eit namneobjekt har berre eit samisk namn, eit kvensk namn eller eit norsk namn, skal dette namnet brukast utan omsetjing eller tilpassingar.
Dát njuolggadus lea mielde maiddái galbanormálas (gč.
š I praksis betyr det, at hvis et veiskilt bare har samisk navn, så mangler ikke norsk navn, fordi stedet ikke har et norsk navn.
103 Trafikkskilt 2012 a, 56). Geavadis dat mearkkaša dan, ahte jus omd. Luoddagalbbas lea sámegiel namma, de das ii dábálaččat váillo dárogiel namma, daningo dan báikkis ii dalle leat dárogiel namma.
Bilde 3.
Govva 3.
Eksempler på samiske stedsnavn i Karasjok, Kautokeino og Tana.
Ovdamearkkat sámi báikenamain Kárášjogas, Guovdageainnus ja Deanus. Dáin
Bilde 4.
Govva 4.
Norske navn i Nesseby, Kåfjord og Porsanger.
Dárogiel namat Unjárggas, Gáivuonas ja Porsáŋggus.
Nyborg heter på samisk Rovvejohka, Skardalen er Skárfvággi og Stabbursnes er Rávttošnjárga.
Rovvejohka, Skardalen-nama buohtalasnamma lea Skárfvággi ja Stabbursnes lea Rávttošnjárga.
Dette forholdet har en historisk, navnepolitisk bakgrunn, men i denne sammenhengen er det ikke mulig å drøfte dette nærmere (se jf. Helander 2008, 2009 a, 2009 b; 2013 a; 2013 b).
Dán dillái leat historjjálaš, nammapolitihkalaš sivat, muhto dán oktavuođas ii leat vejolaš vuodjut duogášdillái dárkileappot (gč. eanet omd. Helander 2008; 2009 a, 2009 b; 2013 a; 2013 b.).
Derfor er det ofte slik, at hvis navnet på en grend eller bygd er skrevet på norsk på skiltet, har kommunen nødvendigvis ikke ennå vedtatt skrivemåten på det samiske grendenavnet.
104 suohkan ii leat vel mearridan sámegiel gilinama čállinvuogi.
Et slikt eksempel er navnet Stabbursnes på bilde 4, der navnet Rávttošnjárga er vedtatt av Porsanger kommune som parallelt samisk navn allerede i 1993.
Dakkár ovdamearka lea govas 4 namma Stabbursnes, masa Porsáŋggu gielda lea mearridan juo jagi 1993 buohtalas sámi namman Rávttošnjárga.
Det er 20 år siden navnevedtaket ble fattet, men det samiske parallellnavnet er fortsatt ikke tatt hensyn til i skiltingen (Helander 2013 a).
Nammamearrádusas leat gollan juo guoktelogi jagi, muhto dát sámegiel namma ii leat velge váldon vuhtii galbemis (vrd. maiddái Helander 2013 a).
SSR er åpen for alle brukere (se http://www.statkart.no/Kart/Stedsnavn/Sentralt-stadnamnregister-SSR /).
SSR lea rabas buohkaide(gč.http://www.statkart.no/Kart/Stedsnavn/Sentralt-stadnamnregister-SSR).
Bilde 5.
Govva 5.
I forvaltningsområdet for samisk språk er de offisielle kommunenavnene på to eller tre språk.
Sámegiela hálddašanguovllu suohkaniin leat virggálaš namat guovtti dahje golmma
I praksis har Kommunaldepartementet vedtatt to- og trespråklige kommunenavn.
Geavadis suohkaniid guovtte- ja golmmagielat
92 kommunene.
105 namaid lea mearridan Gielddadepartemeanta.
Bestemmelsene skal følges av alle skiltmyndigheter, også kommunene og politiet (Trafikkskilt 2012 a, 3).
Galbanormála galget luoddaeiseválddit, suohkanat ja politiija čuovvut (Trafikkskilt 2012 a, 3).
I de generelle bestemmelsene i skiltnormalen drøftes språkbruk på skiltene, men det legges vekt på bruken av bokmål og nynorsk (Trafikkskilt 2012 b, 37–38).
Galbanormála oppalaš mearrádusain guorahallojuvvo galbbaid giellaatnu, muhto das giddejuvvo fuomášupmi girje- ja ođđadárogiela atnui (Trafikkskilt 2012 b, 37–38).
Bestemmelsene er basert på stedsnavnloven (Trafikkskilt 2012 a, 54–57).
Dat mearrádusat leat báikenammalága vuođul ráhkaduvvon (Trafikkskilt 2012 a, 54–57).
Ifølge skilnormalen kan det benyttes tre språk på stedsnavnskilt, men det bør ikke benyttes mer enn to språk på orienteringstavler, vegvisere og avstandsskilt. (Trafikkskilt 2012 a, 57).
Galbanormála rávvehusaid mielde báikenammagalbbain sáhttá atnit golbma giela, muhto diehtotávvaliin, luodda- ja gaskačujuhangalbbain ii galgga atnit eambbo go guokte giela (Trafikkskilt 2012 a, 57).
Ifølge § 7-4 i forskrifter til stedsnavnloven heter det: “ Der det av praktiske årsaker er særskilt vanskeleg å bruke fleire namn, skal det ved valet mellom norsk, samisk og kvensk leggjast vekt på kva for eit namn som har lengst tradisjon og er best kjent på staden. ”
Báikenammalága láhkaásahusain § 7-4 celko, ahte jus praktihkalaš sivaid geažil lea erenoamáš váttis atnit máŋga nama, de sáme-, dáro- ja kveanagiela gaskkas nama válljedettiin galgá deattuhit, guđemuš namas lea guhkimus árbevierru ja guđemuš nama dovdet buoremusat dan báikkis.
Språkvalgprinsippet i forskriftene er også nevnt i skiltnormalen, men presiseringen “ av praktiske årsaker er særskilt vanskeleg ” i § 7-4 i forskriftene, er ikke nevnt i skiltnormalen.
Dát láhkaparagráfa giellaválljenprisihppa lea namuhuvvon maiddái galbanormálas, muhto láhkaásahusaid § 7–4 deattuhus “ praktihkalaš sivaid geažil erenoamáš váttis ” ii leat galbanormálas namuhuvvon.
Der er det endret til: Når det er nødvendig å velge mellom norsk, samisk og kvensk navn, skal det legges vekt på hvilket navn som har lengst tradisjon og er best kjent på stedet.
Das celko baicce ná: Go lea dárbbašlaš válljet dáro-, sáme- ja kveanagiela nama gaskkas, de galgá deattuhit, guđemuš namas lea
(Trafikkskilt 2012 a, 57).
106 guhkimus árbevierru ja guđemuš nama dovdet buoremusat dan báikkis (Trafikkskilt 2012 a, 57).
Det fins også regler om mengden og rekkefølgen av navnene i skiltnormalen (Trafikkskilt 2012 a, 57).
Galbanormálas leat maiddái njuolggadusat namaid meari ja ortnega birra (Trafikkskilt 2012 a, 57).
Klassifiseringen av skilt bygger på Statens vegvesens interne retningslinjer (Trafikkskilt 2012 a og b).
Galbbaid klassifiserema vuođđun leat Stáda geaidnodoaimmahaga siskkáldas rávvehusat (Trafikkskilt 2012 a ja b).
Figur 5.1 i kapittel 5.4.9 viser et eksempel på kvantitativ analyse som er basert på kombinasjon av stedsnavn og forskjellige skilttyper.
107 ságastallamii ovttaskas namaid anu. Dan lassin govus 5.1 kapihttalis 5.4.9 lea ráhkaduvvon ovdamearkan, mo galbbaid kvantitatiivvalaš guorahallama sáhttá lahkonit maiddái nu, ahte ovttaskas báikenamat leat vuolggasadjin ja daid atnu guorahallojuvvo iešguđegelágan galbajoavkkuin.
Grenseskilt: Riksgrenseskilt, fylkesgrenseskilt og kommunalgrenseskilt.
Rádjegalbbat, mat leat: Riikkarádje-, fylkkarádje- ja suohkanrádjegalbbat.
Både fylkes- og kommunegrenseskilt er dypblå, med hvit skrift og fylkes- eller kommunevåpen.
Sihke fylkkarádje- ja suohkanrádjegalbbat lea alihat, dain lea vilges teaksta ja juogo fylkka dahje suohkana vearjogovva.
Tunellnavneskilt: Skiltene er dypblå, med hvit skrift og tunellsymbol.
Tuneallanammagalbbat: Galbbat leat alihat, ja dain lea vilges čála ja tunealla symbola.
Vanlige stedsnavnsskilt: Skiltene er dypblå, med hvit skrift.
Dábálaš báikenammagalbbat: Galbbat leat alihat ja teaksta lea vielgat.
Veivisningsskilt: Skiltene er gule, med svart skrift.
Luoddačujuhangalbbat: Galbbat leat fiskadat ja teaksta lea čállon čáhppes bustávaiguin.
I veimyndighetenes klassifiseringssystem inneholder veivisningsskilt flere undergrupper. I denne analysen er veivisningsskilt analysert som en gruppe.
Dán joavkkus leat máŋga vuollejoavkku Stáda geaidnodoaimmahaga klassifiserenvuogi mielde, muhto dán analysas gieđahallojuvvojit luoddačujuhangalbbat oktan joavkun.
Avstandsskilt: Skiltene er gule med svart skrift og angir avstanden til utvalgte, ofte større steder eller hierarkisk slik, at fjernt sted angis øverst og nærlokalitet under.
108 Gaskačujuhangalbbat: Galbbat leat fiskadat ja čála lea čáhppat. Galbbain almmuhuvvo gaska dábálaččat stuoribuš báikkiide dahje hierárkkalaččat nu, ahte doppimus báiki almmuhuvvo bajimusas ja lagat báikkit dan vulobealde.
Serviceskilt: Skiltene er blå med hvit skrift.
Bálvalusgalbbat: Galbbat leat alihat ja čála lea vielgat.
Serviceskiltene kan også ha symboler, som er svarte på hvit bunn.
Bálvalusgalbbain sáhttet leat maid symbolat, ja dat merkejuvvojit čáhppadin vilges vuođu ala.
I denne analysen kan serviceskilt både ha stedsnavn og en term.
Dán analysas leat mielde bálvalusgalbbat, main sáhttet leat sihke báikenamat ja tearpmat.
Skilt for nasjonale turiststier er også med i denne gruppen.
Maiddái nationála turistaluottaid galbbat leat dán joavkkus mielde.
Ikke-geografiske skilt: Skiltene er hvite og teksten svart.
Ii-geográfalaš galbbat: Galbbat leat vielgadat ja teaksta lea
Ikke-geografiske skilt kan også opplyse om avstand.
čáhppat. Ii-geográfalaš galbbain sáhttá almmuhuvvot maiddái gaska.
Disse skiltene kan ha termer, stedsnavn og bedriftsnavn.
Dáin galbbain sáhttet leat tearpmat, báikenamat ja fitnodagaid namat.
I analysen er valgt skilt, som inneholder språklige termer.
Dán analysii leat válljejuvvon galbbat, main leat gielalaš tearpmat.
Opplysningstavle: Skiltene eller tavlene opplyser eller er påminnelser til trafikantene om f.eks. lysbruk, militærområder, grenseopplysninger eller brøytetider.
omd. čuovggaid anu, militeara guovlluid dahje muohtapluvenáiggiid birra.
Skiltene er vanligvis blå med hvit tekst, men kan også være røde med svart tekst.
Galbbain lea dábálaččat alit ivdni ja vilges teaksta, muhto sáhttet leat maid rukses galbbat, main lea čáhppes teaksta.
I Kautokeino kommune er det et blått-hvitt skilt som ligner på fylkes- og kommunegrenseskilt og to skilt som ligner på vanlige stedsnavnskilt.
Guovdageainnu suohkanis lea fylkka- ja suohkanrádjegalbbaid lágan alit-vilges galba ja guokte dábálaš báikenammagalbba málle
Bilde 6.
Govva 6.
Riksgrenseskilt i Kautokeino kommune.
Riikkarádjegalba Guovdageainnu suohkanis.
Navnet er både på bokmål og nynorsk, mens det samiske navnet Norga ikke er akseptert.
ja ođđadárogillii, muhto sámegiel riikkanamma Norga ii leat dohkkehuvvon mielde.
I undersøkelsesområdet er det fylkesgrenseskilt i tre kommuner.
Golmma suohkanis leat fylkkarádjegalbbat.
Alle skiltene ligger ved grensepassering fra Finland til Norge.
Buot dát galbbat leat seammás maiddái riikkarájiid alde, namalassii go Suomas boahtá Norgga beallái dán golmma suohkanii.
På alle skiltene er fylkesnavnet skrevet bare på norsk, og det samiske parallellnavnet på fylket er ikke tatt med.
110 sámegiel buohtalasnamma dohkkehuvvon mielde.
Bilde 7.
Govva 7.
Navnet på Finnmark fylke er bare på norsk på fylkesgrenseskiltene i kommuner som er med i analysen
Finnmárkku fylkka namma lea guorahallanguovllu almmolaš fylkkarádjegalbbain dušše
Etter samelovens språkregler hører de fire nordligste fylkeskommunene, Finnmark, Troms, Nordland og Nord-Trøndelag under forvaltningsområdet for samisk språk (FAK.
Sámelága giellanjuolggadusaid mielde gullet njeallje davimus fylkkasuohkana, Finnmárku, Romsa, Nordlánda ja Davvi-Trøndelága, sámegiela hálddašanguvlui (FAK.
Bilde 8.
Govva 8.
Navn på Finnmark fylkeskommune på to språk
Finnmárkku fylkkagieldda namma guovtti gillii.
Tabell 5.2 Kommunegrenseskilt
Tabealla 5.2 Suohkanrádjegalbbat
Samisk / norsk
Sámi / dáru
I undersøkelsesområdet er det til sammen 25 kommunegrenseskilt, og 18 av skiltene er på to språk, tre skilt er på tre språk og på fire skilt er kommunenavnet skrevet bare på norsk.
Guorahallanguovllu suohkaniin leat oktii buot 25 suohkanrádjegalbba, ja 18 dain galbbain leat guovtti gillii, golbma (3) galbba leat golmma gillii ja njealji (4)
Ifølge skiltnormalen bør denne rekkefølgen brukes (Trafikkskilt 2012 a, 57).
Galbanormála mieldenai dát ortnet berre čuvvojuvvot (Trafikkskilt 2012 a, 57).
I undersøkelsesområdet er det både i Kåfjord og Porsanger to tuneller.
Dutkanguovllus leat Gáivuonas ja Porsáŋggus guokte tunealla. Dain tuneallain
Disse stedene har til sammen fire skilt.
leat oktii buot njeallje galbba.
Tabell 5.3 Tunellnavneskilt Samisk / norsk Norsk
Tabealla 5.3 Tuneallanammagalbbat
Halvparten (4/8 eller 50 % av tunellnavneskiltene følger dermed samelovens språkregler og stedsnavnloven.
Bealli (4/8 dahje 50 % tuneallanamain, namalassii Gáivuona suohkana tuneallanammagalbbat, čuvvot danin sámelága giellanjuolggadusaid ja báikenammalága.
Bilde 9.
Govva 9.
Vanlige stedsnavnskilt i Nesseby, Karasjok og Tana.
Dábálaš báikenammagalbbat Unjárggas, Kárášjogas ja Deanus.
Til venstre er parallelle bygdenavn, i midten et elvenavn og til høyre parallelle navn på en bru.
lea galbejuvvon gilli, gaskamuš govas johka ja olgešbealde lea šaldi.
Tabell 5.4 Vanlige stedsnavnskilt Samisk
Tabealla 5.4 Dábálaš báikenammagalbbat
Man skulle forvente, at navnebruk ville være likt skiltet hvis samme stedsnavn er på flere skilt. Men det er ikke alltid
Vuorddehahtti livččii, ahte jus
99 tilfelle, fordi f.eks. i Tana kommune er det fire vanlige stedsnavnskilt, som viser til bygda som har samisk navn Deanušaldi og norsk navn Tana bru.
Ná ii dattetge álo leat, go omd. Deanu gielddas leat njeallje dábálaš báikenammagalbba, mat čujuhit gillái, man sámi namma lea Deanušaldi ja dárogiel namma Tana bru.
På tre skilt er bygdenavnet bare på norsk og på ét skilt forekommer begge parallellnavnene.
Golmma galbbas lea gilinamma dušše fal dárogillii, ja ovtta galbbas lea gili goabbáge buohtalasnamma dohkkehuvvon mielde.
I Kåfjord kommune er det bare et tospråklig, vanlig stedsnavnskilt (navneparet Olmmáivággi og Manndalen).
Gáivuona suohkanis lea dattetge dušše fal okta guovttegielat, dábálaš báikenammagalba (nammabárra Olmmáivággi ja Manndalen), mii lea 8 % suohkana dán joavkku galbbain.
Dette utgjør 8 % av denne skilttypen i kommunen. I Nesseby er de fleste stedene skiltet på to språk (87 % slik at disse skiltene følger stedsnavnloven.
Unjárggas fas eanaš oassi dán joavkku galbbain (87 % leat juo galbejuvvon guovtti gillii, mii čuovvu báikenammalága njuolggadusaid.
I Kautokeino kommune finner man 20 skilt med samisk navn. Dette er 91 % av skiltene i kommunen i denne kategorien.
114 Guovdageainnu suohkanis lea 20 galbbas báikenamma sámegillii, mii lea 91 % dán joavkku galbbain dan suohkanis.
På to skilt (9 % er stedsnavnet på to språk.
Guovtti galbbas (9 % lea báikenamma guovtti gillii.
100 skiltene på tre språk.
Gielddas leat 16 galbba dahje 55 % galbbain golmma gillii.
Det er typisk for disse skiltene, at lokalitetenes opprinnelige navn er samiske navn.
Dáidda galbbaide lea mihtilmas, ahte báikkiid
Som resultat av tidligere navnepolitiske tiltak er også norskspråklige navn blitt laget f.eks. ved at et samisk navn ble oversatt til norsk (som f.eks. Fanasgieddi gt; Båteng i Tana kommune og Ođđajohka gt; Nyelv i Nesseby kommune) eller at et navn, som brukes på norsk, er en eldre samisk skrivemåtetilpasning, som f.eks. Buolbmát gt; Polmak (se nærmere i f.eks. Helander 2008; 2009 c; 2013 b).
115 namat leat álgoálggus sámegillii ja ovddeš nammapolitihkalaš doaimmaid boađusin leat báikkiide dađistaga sajáidahttojuvvon maiddái dárogiel namat, omd. nu ahte sámi namma lea jorgaluvvon dárogillii (nugo omd. Fanasgieddi &gt; Båteng Deanu gielddas ja Ođđajohka &gt; Nyelv Unjárgga gielddas) dahje nu ahte namma, mii adnojuvvo dárogillii, lea rievtti mielde sámi nama boares čállinvuohkeheivehus, nugo omd. Buolbmát &gt; Polmak (eanet dán áššis omd. Helander 2008; 2009 c; 2013 b.).
På vanlige stedsnavnskilt utgjør samiske navn til sammen 57 skilt eller 38 % av skiltene, som er den største andelen i denne kategorien.
Dábálaš báikenammagalbbaid joavkkus leat sámegillii oktii buot 57 galbba dahje 38 % mii lea stuorámus oassi dán joavkku galbbain.
Parallelle navn på samisk og norsk utgjør 32 skilt eller 21 % av skiltene, trespråklige navn på norsk, samisk og kvensk utgjør 16 skilt eller 11 % av skiltene og 45 skilt eller 30 % av skiltene er i disse kommunene bare på norsk.
Sámegillii ja dárogillii leat 32 galbba dahje 21 % dáro-, sáme- ja kveanagillii leat 16 galbba dahje 11 % ja 45 galbba dahje 30 % galbbain leat dain suohkaniin dušše fal dárogillii.
101 i 8 % av skiltene, tatt hensyn til stedsnavnlovens krav om å akseptere også det samiske parallellnavnet i offentlig bruk.
Gáivuona suohkanis Romssa fylkkas lea dušše ovtta galbbas, mii vástida 8 % galbbain, váldojuvvon vuhtii báikenammalága gáibádus dohkkehit maiddái sámi buohtalasnama almmolaš atnui.
Veivisningsskilt forekommer vanligvis ved veikryss.
5.4.4 Luoddačujuhangalbbat
I denne analysen er det to typer skilt i denne kategorien.
Luoddačujuhangalbbat leat dábálaččat luoddaearuin, ja dán analysa galbajoavkkus leat rievtti mielde guovttelágan galbbat.
Slike skilt viser vanligvis til lokaliteter utenfor hovedveien.
Davvisámegiela čállinvuogis leat sihke d ja đ, mat leat sierra grafemat.
Til den andre gruppen hører skilt, som viser til fjernmål og slike skilt viser derfor hvilken retning man bør følge.
116 mat čujuhit dobbelii ja danin dat leat rávan luoddaearuin, guđe guvlui berre vuoddját dahje joatkit mátkki.
Tabell 5.5 Stedsnavn på veivisningsskilt til steder innenfor forvaltningsområdet for samisk språk
Tabealla 5.5 Luoddačujuhangalbbaid namat dakkár báikkiide, mat leat sámegiela hálddašanguovllus
På veivisningsskilt, som viser til steder innenfor forvaltningsområdet, er største delen av navnene oppført bare på norsk, totalt 174 stedsnavn.
117 Luoddačujuhangalbbain, mat čujuhit hálddašanguovllu siskkobeale suohkaniid báikkiide, lea stuorámus oassi namain merkejuvvon dušše fal dárogillii, oktii buot 174 báikenama.
Kommunen har vedtatt den parallelle samiske skrivemåten Stuorravuonna allerede i 1995.
Gielda lea mearridan dán báikki sámi buohtalasnama Stuorravuonna čállinvuogi juo jagi 1995.
Dette navnet er ikke tatt hensyn til på noen skilt parallelt med navnet Karlebotn.
Dát namma ii leat merkejuvvon vel makkárge galbii buohtalagaid Karlebotn-namain.
(1993), Sandvik ~ Njárga (1994) og Kolvik ~ Sarvvesvuotna (1994).
Dán joavkkus leat maiddái namat, maid čállinvugiid Porsáŋggu gielda lea mearridan sámegilliinai juo 1990-logu álggus, nugo omd. Snekkernes ~ Snihkkárnjárga (1993), Sandvik ~ Njárga (1994) ja Kolvik ~ Sarvvesvuotna (1994).
De samiske parallellnavnene er ikke tatt hensyn til på veivisningskilt, selv om skrivemåtene er vedtatt i henhold til stedsnavnloven allerede for 20 år siden.
Sámi buohtalasnamat eai leat váldojuvvon vuhtii luoddaKarasjok ~ Kárášjohka.
Dette navneparet forekommer på tre skilt, som utgjør 5 % av skiltene.
Dat lea golmma galbbas, mii lea 5 % galbbain.