pere/sami_parallel huggingface dataset:
mánnávuoπa rájes, ja gitta dassáΩii go
geletš og satser på ekte varer fra finsk
láhkamearrádus 1940:s gilddii sámiid
– Hvis jeg drar til London på ferie så
oamasteamis ja bargamis bohccui
ønsker jeg ikke å se finske badstuer
guin.
for London.
Go son lei yupikain náitalan,
område, sier Rajala.
de liv ∏∏ii sáhttán eamidii sirdit doalu,
oss er informasjonssenter for reindrift
muhto dan ii dahkan.
men heller et fagsenter.
Son lei hárb
Det er to ste
man, go lei navdán ieΩas beassat
President for Verdensforbundet for reindriftsfolk, WHR.
bargat bohccuiguin nu guhká go
sier førstekonsulent Kåre Åsmund
nagoda.
Pedersen i Troms.
«I was born to itš – lávii dadjat –
– I Vest-Finnmark er den viktigste
nieiddain, Kárá™johnieiddain Kristina
flokkene, sier reindriftsagronom Mik
Anti.
Finnmark.
Bieras ja Ristiinnás lei okta
get av at det må brukes mye tid på
mánná, Mary, gii jámii tuberkulosa
(egen sak i dette nummeret).
dávddas 21-jahkásaΩΩan.
driftsenhetene i området.
Maŋŋel go
som er stadfestet av områdestyret.
nieida jámii, de Biera ja Ristinná leig
samme områdestyremøte og ytterli
ga nu guovttá.
ferdig, sier Hansen.
Soai liikuiga mánáide, ja lei álo
grammet for reintallstilpasning i Vest
hávski fitnat sudno luhtte, muhto
beitene og at det er lite snø. I likhet
Biera hedjonii sakka maŋŋel viesso
med i øst er det nå under flyttingen
buollima, goas su áhkká du™™ai.
terbeiteområdene.
Ris
linjer.
tiinnás fas ledje oabbá ja viellja,
Godkjente planer og arealbruk
Káren ja Piera Anti.
Plan- og bygningsloven.
Piera goh ∏odedje
Tidligere var
du™™e Anti-namain.
drift kommet med.
Marita muitala
møter med Hammerfest kommune,
ahte goappa™agat leigga hui unnit
planlagte snøscootercrossbanen uten
™addui.
for Hammerfest.
Marita ii dieπe ™at eanet sudno birra.
nasjonalpark.
Sii masse oktavuoπa
I parken som innbefat
Antiiguin go Marita áh ∏∏i Lemet
ter nesten hele Seiland, er det lagt
oktan joavkkuin sirddii Bethelii
opp til restriksjoner både i forhold til
oarjedavábealde Anchorage.
gjerder og motorferdsel.
Sámit ja yupikat
stasjon og til Kautokeino.
Marita muitala ahte sis lei buorre
– Den opprinnelige traseen for
oktavuohta daiguin geat doppe orro
pågående rettssaken der over 100
ovdala ∏∏as (natives).
reist mot Staten.
Máŋga sápme
Når dette skrives
la ∏∏a náitaledje yupik-nissoniiguin ja
reindriftsnæringen forsøker å stoppe
ohppe sin giela.
skyte- bombefeltet i Halkevarre.
Marita áh ∏∏i lei maid
Men vi fikk den lagt langs veien
∏aπa yupik-gielat.
Struts er et annet tema.
Son humai sáme
En planlagt
giela ieΩas váhnemiiguin ja oappái
– Det har vært veldig gode driftsfor
guin ja vieljaiguin, muhto eamidiin
hold i høst, men de som er avhengige
humai yupik- dahje eŋgelasgiela.
– Det har vært vanskelig å samle rein
Ii
i høst.
oktage sápmela™ datte oahpahan
Han forventer for øvrig høye slak
mánáidasas juogo sámegiela dahje
teuttak etter god tilvekst de siste
yupik-giela.
årene.
Ie™ oahpai Marita yupik
Fra kontoret i Nordland mel
giela easkka rávisolmmoΩin, earret
des det videre at det er flere nasjonal
eará ieΩas boatnjis, gii lei dá ∏∏a-yupik
nå som en fylkesdelsplan. En tredje
sogas.
for Bodø.
vieljat atne sámi biktasiid nu guhká go
for Børgefjell som ble ferdigbehandlet
sin eadni Iŋger Márjá elii.
barmarkkjøring.
Son ii lean
Det gjelder i de fles
maŋisbohttiidis oahpahan duddjot, ja
te foreslåtte verneområdene, sier
nu sii eai ™at máhttán gávttiid ja beask
på Bessakerfjellet er mest omstridt og
kaid goarrut.
enhetene.
Áhkku lei almmotge
ikke like kritisk.
oahpahan nieiddas Elle Márjjá ∏uoldit,
lite utnyttet av reindriften, opplyser
nu ahte jur buot ii lean jávkan.
Trøndelag fra Fosen til Namdalseid.
Hádja ja jietna
bare beite på lav og sopp.
Marita muitá bures ieΩas mánná
En ny soneinndelingsplass for
vuoπa ja movt lei bajás™addat boazosámi bearra™is.
gjennomflytningsrett ligger nå klart.
ErenoamáΩit muitá
– Konfliktene startet på 70-tallet i
borramu™aid – bohccobierggu hája ja
rende den nye Plan- og bygningslo
dávttiid ruo™kima go aππamiid ∏iske.
ven stått sentralt. I sør-områdene er
Áh ∏∏i lávii dávjá vuo™™at bohcco
ikke minst trykket mot beitelandet
njuok ∏ama Maritai, go dasa lei son
stort som følge av mange hytteplaner.
nu váibmil, ja son lei eatni oahpahan
– Det er et veldig stort press for å
ráhkadit boccobierggu sámi vuogi
av et vinterbeite som er i bruk jevnlig
mielde.
men med noen års mellomrom.
Marita eadni lávii maid
På plussiden noter Rundhaug at
geah ∏∏aladdat gápmagiid goarrut,
man på Mo har fått en ny viderefor
muhto dat eai ™addan goasse áibbas
kraftlinje minst like viktig som selve
buorit, vaikko boadnji vikkaige ∏áje
parken, sier førstekonsulent Kjell
hit movt njuni galgá guohpat.
spørsmålet om fordelingen av bar
Dat maid Marita eanemus váillaha
marksområdene har det vært langt fra
mánnávuoπa áiggis, lea bohccobiergu
som ikke er på tidligslaktetiltak, sier
ja njuov ∏∏a, ráhkaduvvon nugo su
ta i bruk utmarka på nye måter og
áh ∏∏i lávii ráhkadit.
hytteutbygging.
Muhto go Anc
nr.).
horages orru, de ii leat álki rábidit
Et spesielt godt sopp-år kan være
bohcconjuok ∏ama.
i den aktuelle saken.
Golbma dollara bohccos
– Vi mangler snø også her i sør, sier
Láhkarievdadeapmi 1940:s lei dat mii
som avgjør hva som skjer videre med
duoπas rievdadii Lemeha ja su viel
sent av all slakterein måtte derfor
jaid eallima.
slippes.
Marita lei 10-jahkása™ go
snøen mangelvare i høst noe som
sii bággehalle heaitit boazodoalus.
påvirker driften.
Sii
heter berørt.
fárrejedje Bethelii, vai mánát besset
tamreinlagene blitt forsinket med
skuvlla vázzit, ja ie™ áh ∏∏i válddii
slaktingen, noe som igjen gir et økt
barggu giddagasfáktan.
slaktepress inn mot desember måned.
Son ™attai bohccuidis vuovdit ja
– Problemet gjelder først og fremst
oa ∏∏ui 3 dollara bohccos, ja mávssu
Planlegging og utbygginger av
oa ∏∏ui du™™e dain bohccuin mat ledje
prosjekter innenfor ulike reinbeite
almmola™ dieπus.
distrikter.
Marita ii muitte dál
Men det finnes ingen
man olu bohccuid sii vuvde, muhto
nasjonal plan for utbygginger og
go juohke boazu ii lean almmola™
fikk i august i år konsesjon på byg
vuhtii dieπihuvvon, de eai oΩΩon
lingen går for fort, mener de. Både
mávssu olles ealu ovddas.
partementet er involvert i klagene.
Áh ∏i nieida
Hva skjer med reinen ?
Ie™ oa ∏∏ui Marita ∏ieΩa máná.
der der det bygges vindmøller.
Guovt
Hjer
tis jápme áigá.
sippet.
Nubbi heavvanii mán
ufremkommelige høydedrag langs
nán, ja okta bárdni jámii 25-jahká
inngrep, men nå presser det seg frem
saΩΩan.
også i disse områdene.
Njealjis su mánáin orrot Alas
kvensen blir for frittgående rein vet
kas, ja okta fas Arizonas.
man ennå ikke, slår Hjermann fast.
Son atná
Han liker
bearra™a ja fulkkiid hui divrrasin.
mer svært fort.
Go
I Lebesby kommune
finai Guovdageainnus 2001:s, de lei
er det gitt dispensasjon fra gjeldende
dego ruoktot ollet.
hastverk.
Marita lea hui gii
Høringsfristene er mye
teva™ go beasai oahpásnuvvat sihke
kortere enn i andre arealsaker og
Sara- ja Klemetsensogaide.
og 80-tallet, sier Oskal.
áiggi birra ?
, Per Mathias
Marita geah ∏∏á mu meaddel, ja lea
Oskal, er ikke minst usikker på hva
mealgat jávohaga.
miljøvennlig energi.
Viimmat geah ∏asta
– Argumenterer vi imot
munnje, ja dadjá:
naturbasert, sier han.
– Áh ∏∏i ii háliidan fitnat Norggas,
gjerdet jobber med rein, så bruker
go ii dovdan fulkkiid doppe.
større enn et menneske.
Muhto
Vi tror at
muinna lea earaládje:
Foto / illustrasjon: Statkraft
da gova mas mus lea gákti ? Mu mie
seseffekter er påvist å være betydelig
las oro™ii riekta, go gávttiin lean ieΩan
beitetapet, og betydelig større enn
mielas buot fiidnámus.
man tidligere har antatt.
Mun in lohpit maide, muhto go
møller er dette vanskelig å påvise, av
Áiggun dáppe orrut gos mu mánát
den enkle grunn at dette er en ny
maŋŋel geah ∏adan govaid PC:s, de
type inngrep i reinområdene, mener
fuobmán ahte mu govven govat dien
Særlig simler med kalv kan komme
beaivvi leat oalle heittohat.
til å sky unna disse områdene, påpe
Nu 73
ker han.
jahkása™ alaskanisu, gean ruohttasat
ren og ulik bruk fra år til år, vil det
leat Guovdageainnus, oaΩΩu bláππái
hele tiden være slik at store deler av
mielamiel gova.
flokkene aldri har sett en vindmølle.
Son dáidá sakka illo
hevde at reinen kan tilvende seg
sit go oaidná gávttiin ∏iŋadan Marita
ten. Det synes som myndighetene
moddjáme Boazodoallo-oππasiin.
kelseseffekter innen reindriften.
Marita ja su joavku celket váim
– Betydningen av slike unnvikel
Ja go gávtti coggalii vuostta™ geard
møllene som kan skade reindriften.
de, de dovddai dan nu riektan.
kommer på toppen.
Orui
Med anleggs
dego ii liv ∏∏e goasse eará biktasiid
10 andre prosjekter er meldt inn, et har fått konsesjon.
atnán.
Norge.
Marita dovdá lagat oktavuoπa sámi kultuvrii go yupik kultuvrii.
utbygginger i Finnmark, der Altakraftverket er det største med
Son geavaha gal maid kuspuk, yupik
ca. en tredjedel. Frem til 2001 var
biktasiid, muhto liiko buorebut gák
beskjeden, men innen 2010 er
tái.
inntil 3,0 Twh.
Dat dáidá boahtit das go son álo
rundt hva som vil skje videre med
lea leama™ «áh ∏i nieidaš.
utbyggingen av vindkraft.
Maŋos geah ∏astit
innen 2010.
Go letne máŋga diimmu humadan,
kunne få for næringen, sier Nilsen.
de easkka jearan Maritas:
Kart: Reindriftsforvaltningen
– Marita, máid jurdda™at boahtte
til at det i Finnmark er planlagt en
leat, muhto finan eandalii fas Guov
reindriftsnæringen, avslutter hun.
dageainnus ja háliidan oahpásnuvvat
og har også oppfordret til regionale
ieΩan fulkkiide.
til andre interesser, redegjør Nilsen.
Go gulan olbmuid
Reindriftsnytt fikk dermed på
sámásteame, de lea dego doloΩii
dagens konsekvensutredning, eller
máhccat, go mánnán gullen áh ∏i, eagi
hvorvidt det vil bli krevd ny / grundi
mus jagiid go áh ∏∏i elii, de sus ii lean
Departementet svarte heller ikke
™at oktage geainna beasai sámástit.
ut til forbrukerne.
Son lei hirbmat akto boarásnunbeiv
sikret solide inntekter fra vindmøllene
viidis.
innbyggere.
Buohkat geat máhtte sámegie
en lang rekke andre kommuner i
la, ledje jávkan.
for vindkraftverk.
Marita áh ∏∏i jámii
Det totale drifts
1983:s.
møller er utbygd.
– Háliidiv ∏∏en fas fitnat Guovda
På toppen kommer ringvirkninger
geainnus ja orrut guhkebu™.
også gjennom og vedlikehold / drift.
Soaittán
perioden.
vel oahppat veahá duddjot ja moadde sáni sámegiela ovdal go boarásnuván ?
Møllene skal i følge planene stå i
Gii diehtá máid boahtteáigi buktá,
rekker med en avstand på ca. 450
mojohallá Marita.
møller er allerede ferdig.
Gáktegovva
Når andre byg
Mun govven Marita su ieΩas gievkka
vil kommunekassen få tilført ytterligere sju millioner kroner.
nis.
meter.
Doppe son ráhkada riegádan
Avstanden mellom rekkene blir
beaiveskeaŋkka nuoramus nieidasis,
GWh, tilsvarende elektrisitetsbehovet
Elaine Marie.
ca 80 meter.
Unna dohkkáΩa mas
Den viktigste miljø
leat sámimállet biktasat, alit láππe
Smøla har Norges største forekomst
bivttas man herve báttiiguin.
av hekkende havørn.
Ovdal
Ferdig utbygd
go vuolggán, de jearrala:
(NINA) har utført undersøkelser
– It go bija Boazodoallo-oππasiid
etter første driftsår av byggetrinn 1.
mola™ juovladearvuoπaid fulkkiide ja
Det er ikke registrert noen reaksjons
ustibiida nuppe bealde Atlántaábi.
ninger gjort før utbyggingen. Rap
Nisu gean fas deiven gievkkanbeavde
ikke har funnet det nødvendig å sette
guoras Anchorages giitá erenoamáΩit
med byggetrinn 2, skriver Statkraft
ustitla™ ja liekkus searvevuoπa ovddas
Nord-Trøndelag Elektrisitetsverk
man vásihii go finai ruovttus Guov
største utbyggingsalternativet
dageainnus.
milliarder kroner.
Marita Orlena Snodgras.
Bestemmelsen skal ikke forstås slik.
Lyden av
byggingen av Hitra vindpark i Sør
Alaskas ødemark.
ne, Finnmark.
samejente, Kristina Anti, fra Karas
ytterligere åtte prosjekter, fra Finn
Marita Orlena Snodgras.
I en ny rapport fra NILF (Norsk
HJALLIS BAKKE ADVOKAT M. N. A • TORE PEDERSEN ADVOKAT M. N. A METTE MOHÅG ADVOKAT M. N. A • KJERSTI H KARLSTRØM ADVOKAT M. N. A ROGER NESS ADVOKAT M. N. A • HELENE JENSSEN ADVOKAT M. N. A EDVARD HOLM BAKKE ADV..
institutt for landbruksøkonomisk
FULLM.
ningene i reindriften.
MNA • LIV KVALVIK KONTORLEDER
gjennomgangen har vært å gi en
Regjeringsadvokat Sven Ove Fager
oversikt over de ulike ordningene
Buorit dálkkádagat lasihe boazologu ja njuovvandeattuid
samt å foreslå endringer som øker
Buorit dálkkádagat ja buorit dálveguohtumat leat dagahan
effekten av ordningene og dermed
ahte sihke boazolohku ja njuovvandeattut leat lassáhan
reduseres, slik at fondsstyret kan bru
maŋemus doaibmajagiid.
Prosjektet har vært tredelt.
Nu ∏ájeha 2002/2003 resursa
programmet i sammenheng for så å
rehketdoallu.
ten av disse to ordningene.
Go 60.000 bohcco leat njuvvon ja dain
ningene i reindriften, og foreslått
36.000 Finnmárkkus, de lea buvttadeapmi jorgaluvvon
skuddsordning, der målet har vært å
rievttes guvlui maiddái davimus guovlluin.
de små slakteriene. Under dette
Anders Aarthun Ims Sámegillii: Inger-marie A. Oskal
hvordan man best mulig kan legge til
Doaibmajagi 2002/2003 loahpas ledje registrerejuvvon
rette for en økonomisk og kulturelt
582 doalu (main leat bohccot) ja vihtta boazosearvvi main
(RUF) gis det i dag støtte til en rekke
oktiibuot leat 203.000 bohcco.
bærekraftig reindrift. Tiltakene det
Dáin leat 422 doalu ja oversikt over antall driftsenheter og antall rein for de fem
gjøres årlige avsetninger over rein
141.000 bohcco Finnmárkkus.
merkede avsetningene.
1. tabeallas oaidná doaluid
til bl.a. Verdiskapingsprogrammet
logu ja boazologuid maŋemus vihtta doaibmajagi.
for reindrift og Samisk utviklings
Tabeallas oaidná ahte Kárá™jogas ja Oarje-Finnmárkkus
bidra til at reineier gis mulighet til å
GUOVLUDOALUID LOHKU (main leat bohccot)* BOAZOLOHKU (pr. 31.3.)** OMRÅDEANTALL DRIFTSENHETER (med rein)* ANTALL REIN (per 31. mars)**
disse to programmene, der RUF i
Buolbmát / Várjjat - Polmak / Varanger 19 70018 75018 35020 00021 450
selve reindriften mens Verdiskapings
Kárá™johka - Karasjok132 13032 40029 30028 60037 65040 950
programmet skal ta ansvar for slak
Nuorta-Finnmárku - Øst-Finnmark176 17552 10048 05046 95057 65062 400
ting og viderefordeling. En slik
Oarje-Finnmárku - Vest-Finnmark221 22975 90065 50062 00073 65079 100
som finansiering av slakteanlegg og
D-Trøndelága - N-Trøndelag3714 714 65013 80013 00012 450
tilhørende infrastruktur, samt mar
Sámi boazodoallu - Samisk reindrift558 565176 950 160 950 156 100 180 200 190 850
kedsfremmende tiltak flyttes ut av
Boazosearvvit - Tamreinlagene11 00011 45012 20011 65012 350
bruksøkonomisk forskning) fikk i
lea boazolohku lassánan badjel 30 %:in heajumus jagi rájes
ninger over Reindriftens Utvik
(2000/2001), goas boazolohku lei beliin unnon 12 jagis.
dagens frakttilskuddsordning.
Lassáneapmi lea vuosttaΩettiin buori miesse™attu ja unnit
Landbruksdepartementet som har
massimiid geaΩil (geah ∏a 2. tabealla).
og nyttige innspill.
Doaibmajagis
NILF har hatt
2001/02 njuvvojuvvui maiddái hui unnán, muhto njuov
det faglige ansvaret for arbeidet og
vamat lassánedje sakka doaibmajagis 2002/2003 (geah ∏a 4.
står også selv faglig ansvarlig for
tabealla).
for.
Boazolohku lea lassánan maiddái Tromssas (+ 18
Det er opp til avtalepartene i
% ja Nordlánddas (+13 % maŋemus guokte jagi.
grad de ønsker å gjennomføre for
1. tabealla.
slagene.
Doalut ja boazolohku Doaluid lohku (main leat bohccot) ja boazolohku doaibmajagi loahpas maŋemus vihtte doaibmajagi (pr. 31.3.)
NILF foreslår en rekke endringer i tilskuddsordningene. Blant annet mener man at felles gjeterhytter bør prioriteres fremfor eneeide.
Boazologut leat viΩΩon boazoeaiggáidiid ieΩaset dieπáhusain.
Her fra Børgefjell med ei gjeterhytte som er planlagt utbedret.
* Lassin doaluide main leat bohccot, de ledje 31.3.2003 18 doalu main eai lean bohccot, ja dain leat 16 Finnmárkkus ** Maŋemus jagi boazolohku ii leat muddejuvvon.
RUF og over til Verdiskapingspro
Muddejuvvon lohku ∏ielgá easkka boahtte jagi.
næringer i tilknytting til reindriften.
2. tabealla ∏ájeha, boazoeaiggádiid dieπáhusaid mielde,
Som følge av at Samisk utviklings
man olu miesit leat maŋemus golmma doaibmajagis
fond gir støtte til bl.a. utviklings- og
™addan, ja man ollu masson, sihke lohkun ja proseantan
investeringstiltak innenfor duodji og
™addan misiid ektui.
direkte over reindriftsavtalen.
Nugo tabeallas oaidná, de lea guokte
Når det gjelder avløserordningen,
maŋemus jagi lassánan miesseproseanta, seammás go mas
innad i RUF, og vi har bl.a. sett nærmere på ordningen med livdyrlån, til
simat unno, erenoamáΩit miessemassimat, dan ektui go
skudd til gjeterhytter, tapsforebyg
ovddit jagiid aivve lassáne massimat.
gende tiltak og utdanningsstipend.
ErenoamáΩit Finn
grense for å kunne få livdyrlån (på
márkkus lassánii miesse™addu, seammás go massimat unno.
for eksempel 35 år) for å styrke unges
Buolbmát / Várjjat - Polmak / Varanger10 90012 10012 4504 1002 9502 05038 %24 %17 %
mulighet til å etablere sin egen drifts
Kárá™johka - Karasjok16 50018 70021 4509 9006 6005 45060 %35 %25 %
NILF foreslår videre at partene i årets
Nuorta-Finnmárku - Øst-Finnmark27 40030 80033 90014 0009 5507 50051 %31 %22 %
tilskuddssatsene for gjeterhytter for å
Oarje-Finnmárku - Vest-Finnmark37 90040 80040 85025 000 12 600 11 45066 %31 %28 %
fremme oppsett av felleshytter. NILF
D-Trøndelága - N-Trøndelag10 40010 3009 4003 6002 8502 65034 %28 %28 %
foreslår at tilskuddet til tapsforebyg
Sámi boazodoallu - Samisk reindrift 96 000 103 150 106 80049 100 30 750 28 55051 %30 %27 %
gende tiltak avvikles, som følge av at
Boazosearvvit - Tamreinlag7 6508 1008 2506 %11 %3 %
distriktstilskuddet til å opprette taps
2. tabealla.
forebyggende fond.
Miesse™addu ja miessemassimat Miesse™addu ja miessemassin golbma maŋemis doaibmajagi (pr. 31.3.).
reindriftsnæringen foreslår NILF at
Massinproseanta leat ™addan misiid logu vuoπul rehkenastojuvvon.
utdanningsstipendet gjøres gjeldene
Dieπut leat boazoeaiggádiid ieΩaset dieπáhusaid mielde.
samt at den øvre aldersgrensen på 45
Njuovvandeattut, njuovvanlogut ja produktivitehta
gene vil være med på øke RUFs formålseffektivitet, samt å bidra til å
3. tabealla ∏ájeha misiid ja varihiid gaskamearála™ njuov
utvikle en økologisk, økonomisk og
vandeattuid maŋemus vihtta doaibmajagi.
kulturelt bærekraftig reindrift.
Nugo tabeallas
Tilskudd ved svangerskap
oaidná, de maŋemus moadde jagi leat
trygdfondet, sykepengeordning, avlø
misiid ja varihiid njuovvandeattut las
serordning og tidligpensjon. Når det
sánan Finnmárkkus, muhto muπui
fondet og sykepengeordningen sikrer
riikas leat deattut unnán rievddadan.
disse at reineiere i prinsippet oppnår
Deaddolassáneamit Finnmárkkus
de samme rettigheter i forhold til fol
dáidet boahtit das go leat sihke unnit
ketrygden og trygdeverket som andre
bohccot guohtumiin (2001 geasi) ja
grupper, og NILF ser det derfor som
máŋgga sajis hui buorit guohtumat
hensiktsmessig at disse ordningene
birra jagi (sihke 2001/2002 ja
beitedistrikter og tamreinlag fastsatt
2002/2003).
grad.
Maŋemus jagi leat deat
at ordningen avvikles.
tut buorránan, vaikko boazolohku lea
utgifter til leid hjelp ved sykdom,
fas lassánan mearkka™ahtti ollu (geah ∏a
overføringer over distriktstilskuddet
1. tabealla).
for å dekke slike kostnader.
Dát ima™la™ dilli dáidá
Pensjonsalderen ned til 57 år
boahtit das go maŋemus moadde jagi
Tidligpensjonsordningen har som
leat leama™ erenoamá™ buorit dálkká
formål å stimulere til generasjons
dagat, erenoamaΩit dálveguohtumiin.
overganger i reindriften ved å gi eldre
Maiddái dát doaibmajahki lea buorre
har driftsenhetsinnehavere mulighet
miessejahki, muhto jus boazolohku
62 år, men det er svært få utøvere
ain lassána, de njiedjagohtet njuovvan
som benytter seg av denne mulighe
deattut fas.
ten.
Ráππeaddi Anders Aarthun Ims Boazodoallohálddahusas barga boazodoalu resursarehketdoaluin.
For at flere skal få mulighet til å
Rådgiver Anders Aarthun Ims ved Reindriftsforvaltningen, arbeider med ressursregnskapet for reindriften.
gå av med tidligpensjon, foreslår
3. tabealla.
til 57 år.
Njuovvandeattut.
Tidligpensjonsordningen
Misiid ja varihiid gaskamearála™ njuovvandeattut maŋemus vihtta jagi.
forvaltes per i dag over RUF, og
Buolbmát / Várjjat - Polmak / Varanger17,919,218,920,821,028,229,228,231,331,2
NILF foreslår at denne ordningen tas
Kárá™johka - Karasjok15,817,217,820,221,326,226,227,729,932,2
ut av RUF og overføres til posten for
Nuorta-Finnmárku - Øst-Finnmark17,118,418,920,721,127,127,528,230,532,0
Reindriftsutøvere er en yrkesgruppe
Oarje-Finnmárku - Vest-Finnmark15,415,317,719,420,422,622,724,726,828,4
dager, og som generelt sett oftere
D-Trøndelága - N-Trøndelag20,820,920,320,321,430,331,430,230,431,3
utsatt for yrkesskader og yrkessyk
Sámi boazodoallu - Samisk reindrift 18,819,720,620,621,325,826,828,529,830,8
dommer. For å redusere skadene og
Boazosearvvit - Tamreinlag21,821,723,422,324,938,039,339,537,937,5
bedre arbeidsmiljøet i reindriften
4. tabealla ∏ájeha olles njuovvanlogu ja njuovvanhivvodaga
grad satses på helse- miljø- og sikker
maŋemus vihtta doaibmajagi.
het (HMS) i næringen. Et slikt
Doaibmajagis 2002/03
HMS-arbeid kan for eksempel for
njuvvojuvvoje 60.000 bohcco Norggas, main badjel
valtes av Reindriftsforvaltningen eller
36.000 Finnmárkkus.
etableres i Kautokeino.
Nu lea daπistaga unnit buvtta
ved et slikt HMS-arbeid kan også
deapmi davimus guovlluin sullii 1995 rájes jorgaluvvon.
til frakt av skrott fra feltslakteanlegg
Finnmárkkus boahtá njuovvama lassáneapmi jagi maŋŋel
til fryseri og tilskudd til slakting der
dan stuora boazolohkolassáneami mii lei 2001/2002:s.
transport av levende rein unngås.
Nu lea árvvusge dan geaΩil go 2001/2002 doaibmajagi lei
har vært å utjevne pris for reineiere i
unnán njuovvangáibádus ja olbmuin lei hállu fas cegge
ulike områder, utjevne fraktkostna
goahtit ealu máŋgga heajos jagi maŋŋel.
ming av feltslakt.
Muhto 2002 /
Som følge av at
2003:s lassánii dasto njuovvan beliin Kárá™jogas ja Oarje
gis tilskudd til transport og for å
Finnmárkkus ovddit jagi ektui.
beholdes.
Tromssas njuvvet ain
NILF foreslår videre at midlene
unnán, vaikko njuovvan lea sakka lassásan 2000/2001
som tidligere har vært brukt til inn
rájes, mii lea heajumus jahki.
til produksjonspremien. En slik over
Lullelis eai leat logut rievd
ferensieres ytterligere.
Resursarehketdoallu 2002/03
Avvikle omstillingsstøtten
«Boazodoalloealáhusa resursarehketdoalluš lea Boazo
Innen reindriftsnæringen har omstil
doallohálddahusa jahkása™ raporta ealáhusa resursadili
ranseforhold mellom sentralslakterier
birra, boazoeaiggádiid ieΩaset dieπáhusaid vuoπul.
og feltslakterier.
Dán
Konkurransevrid
artihkkalis leat maŋemus doaibmajagi dieπut.
kontrollavgift.
Dán
Sentralslakteriene
Boazodoallo-oππasat bláπis leat tabeallat main oaidná
SNT beregnet ut i fra antall dagsverk
doaluid ja boazologuid, miesse™attu ja - massimiid,
kontroll, mens sesongslakteriene og
njuovvandeattuid, njuovvanloguid ja produktivitehta.
nene, der avgiften beregnes ut i fra påbegynt timeverk til kjøttkontroll.
4. tabealla.
• RUF skal i utgangspunktet bare ta ansvar for selve reindriften.
Njuovvanlogut ja hivvodat.
• Verdiskapingsprogrammet skal ta ansvar for slakting og viderefordeling.
Njuovvanlogut ja ollisla™ njuovvanhivvodat maŋemus vihtta doaibmajagi (pr. njuk ∏amánu 31. beaivvi).
• Generisk markedsføring av reinkjøtt over Verdiskapingsprogrammet.
Logut leat doaibmajagiid mielde, eai ge kaleanddarjagiid mielde.
• Opprettelse av et markedsføringsutvalg for reinkjøtt.
Buolbmát / Várjjat - Polmak / Varanger7 4507 1006 4007 2507 250
• Innfrakttilskudd overføres til produksjonspremien.
Kárá™johka - Karasjok7 5508 8503 6504 050 10 100
• Tilskuddet til tapsforebyggende tiltak avvikles.
Nuorta-Finnmárku - Øst-Finnmark15 000 15 950 10 050 11 300 17 350
• Tilskudd til avløserordning erstattes av tilskudd til leid hjelp ved svangerskap.
Oarje-Finnmárku - Vest-Finnmark18 550 16 2009 7009 800 19 000
• Aldersgrensen for tidligpensjon senkes fra 62 til 57 år.
D-Trøndelága - N-Trøndelag6 4006 6006 1507 1506 450
• Øvre aldersgrense på f.eks 35 år for å kunne få livdyrlån.
Sámi boazodoallu - Samisk reindrift 50 550 51 550 36 700 40 050 54 6001 239 1 321982 1 051 1 529
• Tilskudd vris i retning av felleshytter.
Boazosearvvit - Tamreinlag6 0006 0006 2506 9006 750
antyder at veterinærutgiftene til kjøtt
5. tabeallas oaidná buvttadeami boazologu ektui giππa
kontroll er betydelig høyere for felt
ealus.
slakteriene.
Tabeallas earuhuvvo «njuovvanbuvttadeapmiš ja
ringsmodellen for kjøttkontrollavgift.
«ollisla™ buvttadeapmiš.
med ordningen har vært. En slik
Ollisla™ buvttadeami logus leat
avvikling vil være med på å bedre
njuovvanlogut muddejuvvon boazologu rievdama ektui.
konkurransevilkårene for feltslakteri
Lea mearkka™anveara ahte ollisla™ buvttadeapmi juohke
ene. NILF foreslår videre at en del av
ealihanbohcco nammii lassánii sakka doaibmajagis 2001 /
midlene som har gått til reinslakteri
2002 dadjat miehtá boazodoalloguovllu, maŋŋel máŋgga
ene bør overføres til reindriftsavtalen,
jagi aivve unnuma.
på produksjonspremien.
Maŋemus doaibmajagi, 2002/2003, lea
brytning mellom tradisjon og produksjon
buvttadeapmi bisson seamma alla dásis go doaibmajagis
Oppstart av Reindriftens ressurssenter
2001/2002, earret Kárá™jogas ja Nordlánddas, gos ain
Etableringen av Reindriftens ressurssenter er nå like om hjørnet. Isak Mathis Henriksen og Otto
lassána ja lea joksagoahtán «njunnoΩiidš, namalassii boazo
Hauglin jobber på oppdrag for Reindriftsforvaltningen med å tilrettelegge for oppstarten som er planlagt til slutten av januar 2004.
servviid ja Lulli-Trøndeálga / Hedmárkku boazodoalu
gjøre grunnlaget for å opprette et senter som kan utnytte og tilby den kompetanse som i dag finnes hos reindriftsutøvere til ulike typer
(15–19 kg. bohcco nammii giππaealus).
forvaltning o.l..
5. tabealla.
pet.
Buvttadeapmi Maŋemus vihtta jagi buvttadeapmi boazologu ektui doaibmajagi álggus.
Beitet som varierer i tid og rom, er den primære ressursen som reinen tranformerer til produkter.
Buvttadeapmi lea rehkenaston sihke «njuovvanbuvttadeamiš ja «ollisla™ buvttadeamiš mielde.
Samspillet mellom beitet, rein og mennesket er derfor kjernen i dette produksjonssystemet.
Ollisla™ buvttademiin oaivvilduvvo njuovvanbuvttadeapmi muddejuvvon boazologu rievdama mielde.
Boka følger den historiske utviklingen av reindrifta, med spesiell vekt på den samiske reindrifta i Norge.
Buolbmát / Várjjat - Polmak / Varanger8,59,58,49,68,87,78,77,211,012,1
Øystein Holand er 1. amanuensis i reindrift ved Norges landbrukshøgskole (NLH).
Kárá™johka - Karasjok5,87,03,74,07,95,54,92,89,613,3
Reindriftsforvaltningen har gjen
Nuorta-Finnmárku - Øst-Finnmark6,88,05,56,28,26,36,34,510,112,9
Pris kr 378,- GAN forlag
Ooarje-Finnmárku - Vest-Finnmark5,75,24,24,3,25,22,11,210,19,1
Arne Hansen begynte i oktober som
D-Trøndelága - N-Trøndelag11,011,210,412,512,411,011,39,611,911,5
reindriftsagronom i Øst-Finnmark.
Sámi boazodoallu - Samisk reindrift 7,07,46,16,78,46,85,54,410,511,1
Arne Hansen er ikke som de aller
Boazosearvvit - Tamreinlag16,115,315,415,616,417,016,817,914,218,7
fleste i statsforvaltningen. Hansen er
Ollisla™ buvttadeami lassáneapmi giππaealu ektui lea
utdannet ingeniør og takstøkonom
leama™ stuoris dain guovlluin gos buvttadeapmi lei eane
vate næringsliv. Han har både vært
mus maŋos mannan ovddit jagiid, namalassii Kárá™jogas,
skelig å omstille seg fra det private
Oarje-Finnmárkkus, Tromssas ja Nordlánddas.
næringsliv til statsforvaltningen.
Lassán
Fra
eapmi dáin guovlluin boahtá lassánan njuovvandeattuin
det private næringsliv er jeg vant til å
(geah ∏a 3. tabealla), buoret miesse™attus (geah ∏a 2. tabealla
ta raske avgjørelser, men her må jeg
ja sakka unnon massimiin (geah ∏a 2. tabealla).
konferere oppover i systemet.
5. tabealla
Ellers
∏ájeha ahte seammás lea njuovvanbuvttadeapmi juohke
så tror jeg at jeg blir å trives godt som
giππabohcco nammii lassánan mihá unnit meriin.
reindriftsagronom, sier Hansen.
Dát
Han
duoπa™ta ahte eanas oassi buvttadeami lassáneamis lea
pluss for meg at jeg har en annen
mannan lasihit boazologuid (geah ∏a 1. tabealla), erenoa
bakgrunn enn de fleste i forvaltnin
legget.
gen.
Suvdin manai bures
– Du kommer fra det private
Dán av.
Ny reindriftsagronom i øst.
∏∏a leat suvdán
Magnar Evertsen
12.500 bohcco geasseoroha
Gaup har til sammen arbeidet ni
gain Finnmárkku ja Davvi
– Jeg vil se på hvordan vi kan bli
Tromssa sulluin.
dringer. Jeg skal også love å bli mer
Dál ii lean
næringen.
™at Mearasuodjalus gii suvd
mark, sier den nye reindriftsagrono
dii, muhto Harstad rederiija
mark, Mikkel Ailo Gaup, har vikari
Seaworks, mii geasset osttii
agronom i Vest-Finnmark, Johan
Mearasuodjalusa golbma suv
Ingvald Hætta, ble ansatt som assiste
dinprámá.
år i Reindriftsforvaltningen.
Seaworks galgá
Han er
boahtteáiggis maid suvdit
egentlig fra Masi og har selv bak
bohccuid.
grunn fra reindriften.
– Mu mielas manai hui
reindriften skal gjennomgå mange
bures dán av.
prosesser deriblant inndeling av fel
∏∏a, ii ge dovdon
lesbeitene, reintallstilpasningen og
makkárge erohus Meara
ikke minst arealsakene der en må stå
suodjalusa suvdima ektui nu
imot inngrep utenfra og sikre rein
go dat lávii, dadjá Tormod
driften beiteareal, sier Gaup.
Birkely, geas Boazodoallo
prosjektet, men etter at tidligere pro
hálddahusa bealis lea ovddas
I høst har det begynt to nye juris
vástádus suvdimii.
sjektet. Videre er Mattis Skum tilsatt
Gávpi
NORIMEX AS
Boazodoallobiergasat
det du trenger av
Suohpanat, gielat, bealljemearkkat, báttit, spráijat, Strømeng-niibbit, gápmagat ja kartankat.
Av andre nye funksjoner og tjenester på nettet kan nevnes reindriftskart, reindriftsnæringens nøkkeltall og områdevise nyheter.
Lasso, lassoringer, øremerker, bånd, spray, Strømeng-kniver, skaller og kartanker.
Også Reindriftsnytt vil heretter publiseres på nett, i tillegg til papirversjonen.
Duodji
loven.
Fina min gávppis dahje min neahttagávppis.
sikkerhets- eller miljøaspekt. For
Mii sáddet gálvvuid miehtá riika.
reindriftsnæringen er det imidlertid
Besøk vårt utsalgssted i Kautokeino eller vår nettbutikk.
en rekke bestemmelser i det nye
Vi sender over hele landet.
har et sikkerhets- eller miljøaspekt.
kel Ailo Gaup.
voldt skade.
Ailo.
av hund ved båndtvang.
Boazodoalu resursaguovddáΩa álggaheapmi
Båndtvangen gjelder også for gjeter
Boazodoalu resursaguovddáΩa ásaheapmi lea dál boaπi boaπi. Isak
hunder når disse ikke er i tjeneste.
Mathis Henriksen ja Otto Hauglin bargaba dál Boazodoallohálddahusa ovddas guovddáΩa álggahemiin mii lea plánejuvvon oππajagimánu
vedtatt 4. juli 2003 og trer i kraft 1.
2004 loahpageah ∏en.
januar 2004. En av hensiktene med
Av Berit Anne Sara Triumf
lovregler som gjelder hunder i en ny
GuovddáΩa ásaheapmái lea Boazodoallostivrra mearrádus á™™is 2/02 vuoππun go mearridii alimus boazologu Oarje-Finnmárkui.
lov om hundehold. Dette er i sam
Boazo
Kom
doallostivra anii dehálaΩΩan bidjat johtui ortnegiid mat sihkkarastet boazoeaiggádiid birgenlági olggobealde boazodoalu.
etablere lokale regler for hundehold.
Boazodoallohálddahus lea ∏aπahan ovdapro™eavtta mas lea guorahallan lea go vuoππu ásahit guovddáΩa mas váldá atnui ja fállá boazobargiid gelbbola™vuoπa earalágán bálvalusaide.
spesiell interesse for reineiere.
VuosttaΩettiin meahc
Sikring av hund og båndtvang
cebargguid almmola™ ja priváhta fitnodagaide mat ∏aπahit bearráigeah ∏∏o- ja gozihandoaimmaid, dokumenterenbargguid ja luond
om sikring av hunder. Etter § 4. kan hunder bare være løse når de blir
du- ja birasháldda™andoaimmaid jna..
fulgt og kontrollert på aktsom måte,
2004 stádabu™eahtas lea Eanandoallodepartementtii biddjon 2
eller er forsvarlig inngjerdet på et sted
mill kr ásahit ja doaimmahit guovddáΩa 2004:s.
sel. Denne bestemmelsen gjelder også
Lea jurdda ahte guovddá™ galgá álggahuvvot fitnodahkan ja ahte Eanandoallodepar
Reinens eier kan kreve at en hund som uroer rein, blir holdt innestengt mens rein blir flyttet forbi bosted, seter eller hytte.
tementta lea fitnodaga vuoππudeaddji.
som er løs i strid med sikringsreglene.
Dasto galgá válljejuvvot stivra mas leat 5 miellahtu.
I kapittel 5 er det gitt regler om per
Av Berit Anne Sara Triumf
og faresituasjoner.
Theo WillenfeldtMattis SkumTone SeppolaBerit Anne Sara Triumf
tredje ledd, bokstav b: hunder, erstatningsansvar og straff.
Tlf 74152154 mobil 97078220
reindriftsloven § 29 om hunder.
Reindriftsnytt • Boazodoallo-oππasat
Etter lovendringen vil reindriftsloven
Dolo™ áiggi rájes leat olbmot jáhkkán
angrepet, urettmessig er kommet inn
ulddaide ja uldaealuide.
på hundeeierens eiendom.
Ja daddjui
Hvorvidt
ahte jus oainnát uldaealu, galggat
hundeiers eiendom, må avgjøres ut
bálkestit niibbi badjel ealu, ja eallu
båndtvangstid og utgjør
™addá du.
ledd.
Da muitala Nils Isak Siri
De øvrige bestemmelser om
fearána go son oinnii uldaealu.
loven.
Muhto bálkestii go son niibbi badjel
skade, så sant inngrepet ikke går lenger enn nødvendig og ikke utover det forsvarlige.
– Dát dáhpáhuvai hui áigá, go ledjen
det så raskt som situasjonen krever,
luntta™.
avlive hunden på stedet.
Dan áigge joπiimet Uli-sul
I kapittel 7 er det gitt regler om
los, ja leimmet aitto vuojahan sullos
omplassering og avlivning mv. av
nannami.
rede nå i vår.
Mis lávii áidi Boazováris,
I månedsskiftet februar /
man duohkái eallu boπii, ja dan
mars 2005 blir det premiere i Røyr
duohken láviimet jorgalit ealu fas
vik på hele oppsetningen.
meara guvlui dassáΩii go johttát dál
kvinnen Zarina som levde nede ved
veeatnamiidda.
Limingen.
Nu maid ledjen dán
En dag hun sitter nede på
beaivvi vázzime áideguora, ja eallu lei
boplassen ved vannet kommer
áidemohkkái ∏oagganan.
mannen hennes på vei hjem.
Mun dasto
Men
vázzen áideguora ealorádjái, ja vuoje
rett utenfor tangen de bodde på
hi™gohten beatnagiin fas meara guv
brister isen og han klarer ikke å
lui.
Han
Eallu gal de dieπus manai fas
roper til sin hustru Zarina at hun skal
vulos meara guvlui, ja mun vázzen
sende hunden med lassoen, men
várddus báikái geah ∏∏at movt manná.
Zarina klarer ingenting. Hun blir
Oidnen dat manai vulos, ja ∏ohkke
bare sittende og se på at han drukner.
din vuoiŋŋastit.
som mennesker.
Mun lávejin suoli
Klarer vi å innse vår
borgguhit dan áigge, ja ∏ohkkedin
som er en sann historie, fortsetter
giessat sigareahta.
dramatikeren.
Ledjen jur cáhkke
Mangler kunnskap
han sigareahta, de gulan bielluid ja
opp mangelen på kommunikasjon og
ruovgama ordda bealde.
gammel historie.
Mun dieπus
Utfordringen er at
viehkalin geah ∏∏at mii dat lea, go ii
det fortsatt er konflikter mellom
ná joπánit goit almma eallu lean fas
«bumennš og reineierne i distriktet.
jorggihan ? Go bohten badjelii, oid
Arne Andersson er snart halvveis med
nen die lea eallu.
sin jobb med manuset.
Hirbmat leahtuin
Fra sin «stuga
mohkkái gos aitto ledjen jorgalan
i skogenš mellom Falun og storbyen
ealu.
og samer i samspill.
Mun viehkalin ovdii, cavgilin
mene hun bodde i ensom resten av
beatnaga vai ii njeaidde áiddi, ja joksen maid.
sitt liv etter at mannen druknet.
Eallu jorggihii ja manai
over i moderne tid og bruker en
seamma leahtus ruovttoluotta, ja nu
rier – og slik får de to generasjonene
jávkkai oidnosis.
Andersson ettertenksomt.
De mun fas ∏ohkke
etter igjen.
din bosihit, ja ohcalin sigareahta
ved hennes føtter og vil ha oppmerksomhet.
maid ledjen giessan eske.
Han sloss mot strøm og isflak.
Ledjen jur cáhkkehan fas sigareah
fleste i bygda på samene og reineier
ta, de oainnán ahte olmmo™ boahtá.
nes side, men konflikten viste også
Mun in oΩΩon lobi borgguhit vuos
for alvor frem at det fortsatt er en
dan áigge, ja jáddadin sigareahta ja
dyp kløft mellom landbruk og rein
coggalin ohcii vai in gávnnahala.
Zarina står der med sin hånd hevet. Hun
Olmmo™ lei dievdu, gákti badjelis ja
kvinnen, mens barna representerer
luhkka, ja soabbi gieπas.
nåtiden, sier en engasjert forfatter.
Beana vel
Han understreker samtidig at styk
fárus.
hans side.
Mun in dovdan olbmo, in dege
På scenen er det bygdas
go boπii lagabui.
egne folk som rår.
Go boπii ja uo ∏∏a
samarbeidspartner og instruktør er
hii mu ovddabeallái, de rávkkai buore
talt i reindriftsnytt i forrige nummer,
beaivvi, ja dajai mu nama.
auksjonsrunden om gården Bjørkmo.
Mun in dovdan olbmo, ja ima™tallen movt
og ga reinbeitedistriktet konsesjon i
son diπii mu nama.
Svakhet og styrke.
Mun oidnen
Per Torbjørn Jystad
luhkas nama, muhto in dovdan dak
blitt realisert, poengterer Andersson.
kár namat olbmo.
deltok aktivt.
Mun in háhppe
Tilknytning til Norge
han dadjat maidege, ovdal olmmái
gruvearbeidere, ble invitert til Norge
lohká; - Gal don ledjet juo buorre
i samarbeid med Nordland Teater da
mánná go bissehit mu ealu.
gruvene der stengte for godt.
Dál gal
Som
liv ∏∏ii mannan ∏aπa áiddi.
midten av 80-tallet.
Gal mun
Og hva med hverdagen i Røyrvik ?
ges du veahkehan muhtomin go don
– Det er et interessant spørsmål.
dárbba™at mu veahki, dajai olmmái ja
mellom samer og bygdefolk i dag,
vulggii ealus maŋŋái.
ned til Zarinatangen.
Olbmás lei
I sommer var
beana fárus, iige dat lean cieladange.
Arne selv og så på tuftene etter det
Mun ima™tallen mii die ges lea olb
Fra gammelt av har samene trodd på
muid mii diπii mu nama ja logai
Ulddat, (huldrer) og at de hadde egne
ieΩas eallun ealu maid ledjen jorgalan.
reinflokker. Det het at hvis du kom
Dan ima™tallen, go dáppe eai galgan
kaste en kniv over flokken og den ble
leat eará siiddat lahkosiin go min
din. Her forteller Nils Isak Siri om
siida.
rene.
Maŋŋel maid fuomá™in ahte
Kastet han kniven over flokken ?
mus han lei maid beana fárus, njeal
– Dette hendte for lenge siden, da jeg
je.
var en guttunge.
∏almmat beana ja hui doron.
På den tiden hadde
Muhto ii dán olbmá beatnagis, iige
hadde nettopp kommet på landsida
olbmás alddis, bero™tan mu beana
Da jeg kom til foreldrene mine,
maidege, muhto ealu gal jorgalii. Go
nen på sin søken til vinterbeitene.
de fas ollejin váhnemiiddán lusa,
snudd flokken igjen, og da dro flok
muitalin fearána.
ken tilbake mot sjøen.
Soai logaiga ahte
Jeg gikk da på
mun lean uldaealu oaidnán maid jor
en høyde hvor jeg hadde oversikt, og
galin, ja lei ulda mii boπii mu ságai
satte meg ned for å ta en pause, og
de.
den tiden.
Olbmá luhkas lei namma, ja dak
Jeg satte hunden i jobb, og snart var
kár namat olbmo eat dovdan, iige
tok opp sigaretten jeg rullet isted, og
goit min orohagas lean dakkár namat
mann komme. Jeg fikk ikke lov til å
olmmo™.
retten raskt.
Dán fearána lean máŋgii
Da han kom nærmere,
maŋŋel im™tallan, vel dál nai máŋg
ikke mannen, heller ikke da han stod
gaidlot jagiid maŋŋel láven jurdda™it
ved siden av meg. Han hilste god
ártegis dáhpáhusa, muitala Nils Isak
dag, Nils Isak. Jeg kjente ikke man
Siri.
hva jeg het.
Nils Issát joπii váhnenguovttuin
navn, men jeg kjente ikke noen med
Per A. Siri ja Inger Anna Vars Siriin
som visste hva jeg het og kalte flok
60-jagiin ealuines Stálonjárgga oro
her var ikke andre flokker i nærheten.
hahkii, Romssa fylkkas, gos dál bargá
underjordiske, huldrene. Og mannen
bohccuiguin.
med det navnet.
Nils Isak Siri govvejuvvon 60 jagiin ovddes geasseorohagas.
Nils Isak Siri og foreldrene Per A.
Nils Isak Siri fotografert på 60 tallet i sitt daværende sommerland.
beitedistrikt i Troms på 60 tallet.
Uldaeallu, vai... ?
Her driver han og familien reindrift
- De underjordiskes reinflokk, eller ?
Returadresse: REINDRIFTSFORVALTNINGEN Markveien 14, 9510 Alta
Nils Isak Siri.
Adresser i Reindriftsforvaltningen
Oaive ∏álus
Side 15–17
Guovvamánu 17. beaivvi vuollái ∏állojuvvui boahtte jaga™ Boazodoallo™iehtadus.
Han tyr fortsatt til føttene i arbeidet med flokken. Men Eira er hardt presset.
Goappa™it oasit oΩΩot leat duhtava ∏∏at dainna oππa ™iehtadusain.
Distriktet har den verste rovdyrplagen i hele landet. Side 24–26
E. e..
Reinsdyrfilet.
sáhttá namuhuvvot:
Bl.a. kan følgende trekkes fram:
• buvttadandoarjja jotkkojuvvo
• Videreføring av produksjonspremie
• buoriduvvon njuovvaneavttut vuoruhuvvojit
• Prioritering av bedret slaktemuligheter
• iehtadusbealit mearridedje áibbas oππa doarjjaortnega diibma.
Avtalepartene vedtok et helt nytt tilskuddsregime i fjor.
Dan oππa ortnegis ii oainne bohtosiid jus boazoeaiggádat eai vuovdit bohccuid.
Dette regimet vil man bl.a. ikke kunne se virkninger av dersom reineiere ikke får levert rein til slakt.
Dát jahki lea ∏ajehan ahte ollu sáhttá buoriduvvot das movt njuovahagat doibmet ja mot bohccobierggu joπihit.
Årets slaktesesong har vist at mye gjenstår i gjennomføring av slakt og omsetning av rein.
• iehtadusbealit ™attaiga ovttaoaivilii bidjat 5 mill. ruvnno e.e. oastit 2 njuovvan-biilla.
Partene ble under årets forhandlinger enig om å avsette 5 mill. til bl.a. investering i 2 slaktebusser.
Boazodoallu ii nákce vel ovtta jagi mas njuovvanvejola™vuoπat hehttejuvvojit.
Reindriften vil på mange måter ikke tåle å gå inn i en ny sesong til høsten hvor slaktemulighetene vil være en flaskehals.
Njuovvan-biillaid oastin sáhttá máŋgga ládje leat rievttes strategiija, muhto de galgá maiddái leat gozuid alde ahte das sáhttet leat máŋga heajos beali.
Investering i slaktebusser kan være en riktig strategi på mange måter, men man må være våken for at det også finnes fallgruber i en slik satsning.
Jus ealáhus galgá alcces sihkkarastit stuorit oasi bohccobierggu árvoháhkamis, de ferte maid oastit ja joπihit rustega mas biergu gárvvistuvvo, ja dasa lassin ferte ferte vi™™alit márkanfievrredit buvttaga.
Skal næringen selv sikre en større del av verdiskapningen i kjøttproduksjonen kreves det imidlertid også investering og drift av videreforedlingsanlegg, samt et aktivt markedsarbeid.
Njuovvanrustegiid oastit ie™alddis ii buorit dili, muhto baicca sáhttá vearaskahttit dili.
Investering i slakteanlegg alene vil ikke bedre situasjonen, heller kunne gjøre vondt verre.
Lea ima™las ollu olbmuide jurdda™it ahte njuovvanbázahagaid, gubmuid, sáhttá gittiide biπget vai buorida ™attu, muhto eatnan vuollái ii oa ∏∏o roggat.
Det fortoner seg merkelig for vanlige mennesker at slakteavfallet, i hvert fall vom innhold, kan spres på åker som vanlig husdyrgjødsel, men ikke graves ned i kanten på åkeren.
Lea movttidahtti go Smuk / Nesseby A / S Várjjagis (geah ∏a artihkala bláπis), boahtte jagi sáhttá gieπahallat ieΩas njuovvanbázahagaid hálbelii go kompostere dan.
Det er positivt at Smuk / Nesseby A / S i Varangerbotn (se artikkel i bladet) fra neste slaktesesong ser ut til å kunne håndtere eget slakteavfall til overkommelig pris ved kompostering av avfallet.
Berre veardidt galgá go diekkár kompost-rustegiid ásahit eará sajiide.
Slike kompostanlegg bør vurderes etablert også i andre områder.
Lea ovttamielala™vuohta geavahit ollu návccaid fuoma™uhttit bohccobierggu olbmuide.
Det er bred enighet om bruk av betydelige ressurser i kampanjer for å øke bevisstheten hos forbrukeren om reinkjøtt.
Ovdal juovllaid ∏aπahuvvui kampanje ovttasráπála ∏∏at Opplysnings-kontoret for Kjøtt nammasa™ ásahusain, ja das lei buorre boaπus.
Det ble gjennomført en julekampanje i samarbeid med Opplysningskontoret for Kjøtt med godt resultat.
Seammasullása™ kampanje boahtá ∏aπahuvvot ovddabeal beassáΩiid ja ak ∏ii.
En lignende kampanje vil bli gjennomført til påske og videre følges opp til høsten.
Go ii leat leama™ márkanfievrredeapmi guhkes áigái, sáhttet stuorit kampanjet dagahit buoret joπu bohccobiergui.
Etter en lang periode med svært begrenset markedsføring, vil større kampanjer igjen kunne vekke til liv interessen for reinkjøtt.
Guhkit áiggi badjel lea dárbu ráhkadit bisteva™ struktuvrra dasa movt joπihit bohcco-bierggu.
På sikt vil det imidlertid være behov for en permanent struktur i den generelle markedsføringen av reinkjøtt.
Movt ja makkár strategiijaid galgá geavahit loktet bohccobierggu árvvu ja movt galgá márkanfievrredit dan, berre leat hástalus sidjiide geat barget oláhit ie™guπetlagan márkaniidda.
Hvordan og hvilke strategier som skal ligge til grunn for merkevarebygging og markedsføring av spesielle produkter bør være en prosess som aktørene i bransjen selv styrer.
Álttá diggegoddi lea duomus guovvamánu 18. beaivvi 2004 gávnnahan ahte 6 boazodoalli, geat ledje á™™á™kuhtton rihkkut guohtunrájiid, eai leat bargan maidege lobihemiid.
Alta tingrett har i dom den 18.02.04 frifunnet 6 reineiere for ulovlig beiting.
Duomu vuoππu lea go ii leat ∏ielggas geas lea guoπohan-vuoigavuohta Árramarrasis.
Grunnlaget for frifinnelse er tvil om særlige beiterettigheter i Attamaras.
Riekti dadja duomustis ahte rihkkun-á™™iid lea váttis ∏ielggadit go lea sáhka oamastanvuoigatvuohta guohtuneatnamiidda.
Som retten selv sier i dommen så er en straffesak mindre egnet til å avklare rettighetsspørsmål til reinbeite.
Maŋemus jagiid lea leama™ ráfála™ siiddastallan ja unnan mastalmasat Finnmárkku dálveguohtunguovlluin.
De siste årene har det vært en god siidatilpasning på vinterbeitene i Finnmark.
Jus dat galgá bistit, lea dárbba™la™ ahte vuoigatvuoπat guohtuneatnamiidda ∏ielggaduvvojit.
For å ta vare på denne positive utviklingen er det helt nødvendig at de innbyrdes rettigheter til reinbeite avklares.
Eanandoalus ∏ielggaduvvojit diet vuoigatvuoπat Eananjuohkinrievttis.
I jordbruket blir rettigheter av slik art avklart gjennom jordskifteretten.
Berre maiddai ásahuvvot duopmostuollu dan oππa sundi-ámmahii Sis-Finnmárkkus mii lea aitto ásahuvvon, mas sáhttá ∏ielggadit vuoigatvuoπa-gaΩaldagaid boazodoalus.
Det bør også for reindriften etableres en form for skifterett, som fordeler beite og bruksrett mellom siidaer. Denne retten kan etableres i tilknytning til det nyetablerte sorensskriverembetet for Indre Finnmark.
Oππajagimánu loahpageah ∏en heitii Eanandoallodirektevra Almar Sagelvmo virggistis, go lei leama™ 18 jagi ámmahis.
Almar Sagelvmo gikk av som landbruksdirektør i slutten av januar etter 18 år i embetet. Vi vil i den forbindelse takke Almar for et godt samarbeid.
Mii hálidit dan oktavuoπas giitit Almara buori ovttasbarggu ovddas.
investeringskostnaden vil trolig ikke overstige 150.000 kroner.
Johan Ingvald Hætta
I første rekke vil man
NIBR Finnmark.
Stor gevinst.
Forsker Vigdis Nygaard ved Norut NIBR Finnmark.
Hyttebyggingen representerer per i dag flertallet av arealsakene der reindriftsnæringen blir berørt, viser en undersøkelse forskerne Ivar Lie og Vigdis Nygaard ved Norut NIBR Finnmark har utført.
Gávpi
Hytter og rein.
Boazodoallobiergasat
Dermed tapte de saken.
Suohpanat, gielat, bealljemearkkat, báttit, spráijat, Strømeng-niibbit, gápmagat ja kartankat.
Denne typen samordning, som gjerne resulterer i konsentrasjon av hytteområdene, er lettere å få til i kommuner med mye statsgrunn.
Lasso, lassoringer, øremerker, bånd, spray, Strømeng-kniver, skaller og kartanker.
Náhkkedujiide – sistit, suotnaárpput, áimmit, nálut, náhkkevuoidasat, bárkobulvarat.
Duodji
OL 2014
Fina min gávppis dahje min neahttagávppis.
Det er imidlertid flere nåløyer på ferden.
Mii sáddet gálvvuid miehtá riika.
og jage bort ulv som angriper reinflokken.
Besøk vårt utsalgssted i Kautokeino eller vår nettbutikk.
Det skjer ikke uten dramatikk. Ánde er en dyktig reingjeter.
Vi sender over hele landet.
Forlaget Iπut gir ut Geaiddaniehku.
Maiddái nuorttabealde lassánit bohccot
I vinternatten må han ut Maiddái nuorttabealde lassánit bohccot
Lea media-hu™™a Oarje-Finnmárkku boazologu geaΩil dál.
Etter hans vurdering har reineierne heller ikke noe motiv for å eventuelt å slakte ut nå.
Muhto NuortaFinnmárkku boazodoalloagronoma Arne Hansen diehtá vissásit ahte maiddái Nuorta-Finnmárkkus lassána boazolohku.
Store konsekvenser Forsvaret sitter selv med en egen rapport der det påpekes de alvorlige konsekvensene av kjøringen i Karpdalen.
Per Torbjørn Jystad Sámás: ImO
Per Torbjørn Jystad
– Muhtun orohagain leat ollu bohc
– Men Karpdalen brukes bare av snø
cot, muitala Hansen, ja sus leat jurdagat boahtteáiggi birra.
Derfor må det også være mulig å finne frem til løsninger både GSV og reineierne kan leve med, sier Harr.
Easkka maŋŋel lohkamiid ak ∏at dihtet sii guπe guvlui boazolohku manná, muhto buorit dálkkádagat maŋŋemus jagiid, buorit dálvvit ja buorit guohtumat dahket ahte boazolohku lassána maiddái Nuorta-Finnmárkkus.
Karpdalen. Slik ser løypetraseene ut, slik Forsvarets folk selv har tegnet de inn. Den røde stripen til høyre er den omstridte traseen midt gjennom dalen. 4–6 kilometer lenger øst er grensegjerdet.
Hansen árvvo™tallá ahte boazoeaiggádiin ii leat mihkke ákkaid njuovvat dál.
Maken har jeg ikke opplevd i noen annen næringslivssammenheng, sier Hansen.
Son namuha konkrehtala ∏∏at Oarje-Finnmárkku boazologu heiveheami.
Tellingen viser at reintallet er på 115.000 rein (inkl. slakterein).
– Lea lunddola™ ahte boazologut
– Vi har valgt ut et distrikt i Stei
Buorit guohtumat.
Tre driftsenheter er berørt av prosjektet.
Dán dálvvi leat miehtá Nuorta-Finnmárkku leama™ hui buorit guohtumat, diehtá Leif Arne Iversen, gii dá lea geah ∏adeame guohtumiid Kárá™joga mielde.
I praksis er det attraktivt å anlegge hytter med tilhørende trafikk nært nasjonalparkene. Da gir ikke en for liten parken et godt nok vern, oppsummerer han. Rovvilt truer i sør
lassánit dál.
I det hele tatt er det mye uro i næringen nå.