pere/sami_parallel huggingface dataset:
Analysegruppen kan drøfte og formidle sine funn gjennom faglige artikler og kronikker, og gruppen kan invitere til og delta i faglige konferanser, seminarer og lignende.
Olmmošlohkamis son ii leat čállon ahte lea sámegielat. Sutnje ii leat mihkkege merkejuvvon giela vuollái.
Analysegruppen har ansvaret for å utvikle og jevnlig forbedre metoder for presentasjon av oversikter og analyser i de årlige rapportene.
Iige su bearaš leat čállojuvvon leat sámegielagin 1910, vaikko mii báikkálaš dieđuid mielde diehtit ahte su mánát hupme sámegiela.
Rapporten bør i størst mulig grad være sammenlignbar fra en periode til en annen.
Son lei stuoradiggeáirras Isak Saba, gii čálii sámi našunálalávlaga Sámi soga lávlla.
Utarbeidelsen av rapporten skal ta utgangspunkt i foreliggende statistikk og / eller annen relevant data og informasjon fra evaluerings-, utrednings- og forskningsarbeid.
Eará soaittáhat geahččan olmmošlohkamis 1910 čájeha ahte mánát, geat orro skuvlainternáhtas Njávdámis Mátta-Várjjagis Finnmárkkus, leat buohkat čállojuvvon dárogielagiin.
Analysegruppen har ansvaret for å fremskaffe foreliggende statistikk og nødvendig data og informasjon for utarbeidelse av rapporten.
Diet soaittáhat geahččamiin 1910 čájehuvvo ahte sámegielagat gehččojuvvo heajubun maiddái olmmošlohkamiin ovdal 1950.
Analysegruppen bestemmer selv hvilke temaer som behandles i de årlige rapportene.
Dat viiddis máŋggagielatvuohta sáhtii leat dagahan registrerema váttisin.
Blant temaer som kan være aktuelle å behandle er
Statistihkalaš guovddášdoaimmahat čálii dan birra 1956:
Av mandatet framgår det at følgende samfunnsområder er særlig aktuelle å behandle:  Språk  Oppvekst, utdanning og forskning  Likestilling  Helse og sosial, herunder befolkningsutvikling, demografi, inntekt  Næringer, herunder sysselsetting, næringsstruktur, tradisjonelle næringer  Miljø- og ressursforvaltning, endringer i det materielle kulturgrunnlaget, deltakelse og innflytelse  Kulturarbeid og allmennkultur, herunder kunstuttrykk, media  Sivile samiske samfunn, herunder organisasjons- og institusjonsutvikling Analysegruppen kan påpeke mangel på kilde- og kunnskapsgrunnlag og behov for utvikling av statistikk innen temaer gruppen anser for relevante.
Sihke dat ahte sirret joavkkuid giela vuođul ja šaddovuolgaga ektui šattai váddásit dađi mielde go áigi golai. Sápmelaččat ja kvenat seahkánedje dađi mielde dáččaiguin, ja sápmelaččat ja kvenat maid ieža seahkánedje.
Analysegruppen kan bli bedt om utfyllende vurderinger og eventuelt nærmere bearbeidelse av deler av materialet i forhold til særlige behov som Regjeringen og Sametinget måtte ha.
Servodatovdáneapmi lea dasa lassin mielddisbuktán ahte leat eambbo «Bodde det samer i Tromsø ? Hva folketellingene forteller – og ikke forteller. š («Orro go sápmelaččat Tromssas ?
1.2 Konsultasjonene mellom statlige myndigheter og Sametinget
25 sápmelaččat ja kvenat geat hupmet dárogiela lassin iežaset gillii.
Som urfolk har samene rett til å bli konsultert i saker som kan få direkte betydning for dem.
Maŋemus go olmmošlohkamis lei gažaldat giela birra lei 1970.
Denne retten er nedfelt i ILO-konvensjonen nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater artikkel 6.
Statistihkalaš guovddášdoaimmahagas ráhkadedje 1978 dakkár guorahallama, mas ledje gažaldagat ja vástádusat sámi gullevašvuođa birra 1970 olmmošlohkamis.
Formålet med prosedyrene er å:  Bidra til en praktisk gjennomføring av statens forpliktelse til å konsultere med urfolk  Søke å oppnå enighet mellom statlige myndigheter og Sametinget når det overveies å innføre lover eller tiltak som kan påvirke samiske interesser direkte  Legge til rette for utvikling av et partnerskapsperspektiv mellom statlige myndigheter og Sametinget som virker til styrking av samisk kultur og samfunn  Utvikle felles forståelse for situasjonen og utviklingsbehovet i samisk samfunn I prosedyrer for konsultasjon mellom statlige myndigheter og Sametinget heter det videre i paragraf 5 om de faste møtene:
Lei Vilhelm Aubert gii čađahii dien guorahallama. Aubert ákkastalai dás ahte maiddái 1970 lei (roavva) spiehkasteapmi, go eai lean nu oallugat geat almmuhedje iežaset sámegiela ja čearddalašvuođa birra, dan sivas go olbmot almmuhedje iežaset gullat baicca dáčča álbmogii dan sadjái go sápmelažžan. Sivvan maid son oaivvilda leat dan “ vearuraporteremii ”, lei ahte leat sápmelažžan heajuhuvvui viidát Davvi-Norggas. Gažaldat sápmelaš gullevašvuođa birra jerrui 1970 dušše Davvi-Norggas.
 Det skal avholdes faste halvårlige politiske møter mellom statsråden for samiske saker og Sametingspresidenten.
Son čielggadii hui dárkilit movt son lei boahtán juste dien lohkui, muhto deattuhii maid man eahpesihkkaris logut dat ledje.
Fagstatsråden deltar på disse møtene etter behov.
Muhto Aubert árvvoštallojuvvon logut leat ain anus juoga man nu sivas.
I de faste halvårlige politiske møtene skal en ta opp situasjonen og utviklingsbehovene for samfunn, saker av grunnleggende prinsipiell karakter og pågående prosesser.
Hui oallugat leat maŋŋil čujuhan juste lohkui 40 000, go galge čállit sápmelaččaid birra Norggas, ja čujuhuvvo juste dien lohkui dego diet livčče doallevaččat.
 Det skal avholdes faste halvårlige møter mellom Sametinget og det interdepartementale samordningsutvalget for samiske saker.
Dasa ahte maŋit áiggis atnit Aubert loguid lea Torunn Pettersen čielggadan loguid kritihkalaš artihkkalis ” Samene i Norge. 40 000 i 40 år ? ” («Sápmelaččat Norggas. 40 000 40 jagi ?
I møtene skal det blant annet redegjøres for aktuelle samepolitiske saker i kommende periode.
Lohkamat dás duohko ráhkaduvvojit hálddahuslaš ja statistihkalaš registariid vuođul.
1.3 Behov for et kunnskapsgrunnlag
2.1.3 Logut eará guorahallamiid vuođul
I prosedyrer for konsultasjon mellom statlige myndigheter og Sametinget behandler paragraf 8 behov for utredninger og kunnskapsgrunnlag.
Sáhttet maid eará vuogit go olmmošlohkamiid geavahit, go galgá rehkenastit sámegielagiid logu Norggas. Dalá Sámi giellaráđđi diŋgui birrasiid
Den sier følgende om kunnskapsgrunnlaget:  Kommunal- og regionaldepartementet og Sametinget nedsetter i fellesskap en faglig analysegruppe som blant annet på bakgrunn av samisk statistikk årlig avlegger en rapport om situasjon og utviklingstrekk i det samiske samfunn.
Dás áiggui giellaráđđi geahččalit oažžut ovdan man ollu ledje sámegielaga dien áiggis. Raporta mii bođii (Ravna 2000), lei čađahuvvon jearahallanskoviid ja telefonjearahallamiid bokte.
Rapporten legges til grunn for konsultasjoner i konkrete saker og for konsultasjoner om utviklingsbehov for samiske samfunn i ett av de halvårlige møtene mellom statsrådene for samiske saker og Sametingspresidenten.
Diein guovlluin válljejuvvojedje 11 523 telefonnummára, maidda riŋgejedje. 1480 nummaris eai vástidan, vaikko geahččaledje guđa geardde riŋget.
 Når statlige myndigheter eller Sametinget mener det er behov for utredninger for å styrke faktagrunnlaget eller det formelle grunnlaget for vurderinger og beslutninger skal dette tilkjennegis så tidlig som mulig, og partene skal bringe spørsmål knyttet til mandat for eventuelle utredninger inne i konsultasjonsprosessen.
4292 dan reasta nummaris eai háliidan vástidit giela birra gažaldagaid. Dat mearkkaša ahte oktiibuot ledje 5751 olbmo geat ledje mielde iskkadeamis ja vástidedje gažaldagaid. Vástádusat čájehedje ahte 4797 olbmo 5751 olbmos geat vástidedje, eai ipmirdan sámegiela.
Staten og Sametinget skal søke å oppnå enighet om både mandat, og hvem som skal stå for et eventuelt utredningsarbeid.
Dasto čađahuvvui čiekŋalit jearahallan giellamáhtu birra dan measta 1000 sámegielagis geat ledje mielde iskkadeamis.
Staten og Sametinget har plikt til å bistå med nødvendige opplysninger og materiale som det er behov for ved gjennomføringen av utredningsarbeidet.
Sin gaskkas, geat eai lean sámegielaga, válljejuvvojedje summal sullii 1000 olbmo geaid jearahalle giellamiellaguottuid birra.
Det nedsettes en analysegruppe til å komme med en årlig rapport.
Dieid dieđuid vuođul, mat bohte ovdan dán iskkadeamis, rehkenasttii Ravna
Arbeids- og inkluderingsdepartementet og Sametinget er blitt enige om i fellesskap å oppnevne leder, nestleder og tre medlemmer til analysegruppa, dette med en funksjonstid på fire år.
(2000) ahte ledje eambbo go 16 000 olbmo badjel 18 jagi geat ipmirdedje dábálaš beaivválaš sámegiela dan geográfalaš guovllus gos iskkadeapmi čađahuvvui.
De oppnevnt er i perioden 2011- 2015: Jon Todal, leder (Sámi allaskuvla-Samisk høgskole) Magritt Brustad, nestleder (Institutt for samfunnsmedisin, UiT Norgga árktalaš universitehta- UiT Norges arktiske universitet) Else Grete Broderstad (Senter for samiske studier, UiT Norgga árktalaš universitehta- UiT Norges arktiske universitet) Paul Inge Severeide (Statistisk sentralbyrå) Kevin Johansen (Nordlánda Universitehtta-Universitetet i Nordland) Prosjektleder er Yngve Johansen, som er ansatt i halv stilling.
Go de lasiha dan árvvoštallojuvvon logu sámegielagiin vuollel 18 jagi ja oktiibidjá man oallugat ipmirdit sámegiela eará guovlluin go dat mat ledje iskkadeamis mielde, de gávnnahii Ravna (2000) ahte ledje 25 000 olbmo Norggas geat ipmirdedje beaivválaš sámegiela. Dain ledje, nugo bođii ovdan vástádusain, gávcci proseanta geat dušše ipmirdedje sámegiela, muhto eai hupman ieža giela.
«Det er også vanskelig å angi eksakte tall på dem som snakker sørsamisk, men man antar at under halvparten av sørsamene behersker språket.
Dieid dieđuid vuođul árvalii raporta ahte 2000 ledje Norggas 23 000 geat máhtte sámegiela hupmat juoga man nu dásis.
2.1.2 Norske folketeljingar
Lea metodalaš váttisvuohta čađahit iskkadeami dien vuogi mielde.
For flere kommuner er det god grunn til å sette et spørsmålstegn ved tallene for 1950, f. eks. i Kåfjord, Kvænangen og Kistrand, hvor tallet på samer ser ut til å være i laveste laget.
Sámi giellaráđđi galggai iežas njuolggadusaid mielde ráhkadit dilálašvuođaraportta juohke njealját jagi ja addit dan Sámediggái.
Det er trolig at en del personer som egentlig burde vært ført opp som samisk, har oppgitt at de bruker norsk til daglig.
Sámi giellaráđđi heaittihuvvui 2002 ja Iskkadeapmi Ravna (2000) ii šaddan šat čuovvoluvvot sullásaš dutkamiiguin maŋŋil.
(Norges offisielle statistikk XI 236 1956:22)
Danne diehtit unnán movt dilli lea rievdan maŋŋil 2000.
Både gruppering etter språk og avstamming ble imidlertid vanskeligere etter hvert som tiden gikk.
Eurohpáráđđi iskka jeavddalaččat movt lihttu doahttala dain iešguđetge riikkain.
Den samiske og den kvenske befolkning blandet seg etter hvert med den norske, og samene og kvenene blandet seg
Eurohpáráđđi lea cuiggodan dán oktavuođas Norgga stáda, go sis eai leat ođasmahttojuvvon logut sámegielagiin.
21 innbyrdes. Samfunnsutviklingen har dessuten etter hvert ført med seg at stadig større grupper av den samiske og kvenske befolkning bruker norsk ved siden av sitt eget språk. (Norges offisielle statistikk XI 236 1956:20)
Vástádussan dien cuiggodeapmái čálii Ođasmahttin- hálddahus ja girkodepartemeanta 2011 ahte sii dalle ledje fárrolaga Máhttodepartemeanttain váldán ovddasvástádusa ráhkadit ođđa raportta, mas galget “ kártet gielladili sámi álbmogis indiviidadásis ”. Sii čálle:
Departementet skreiv: Formålet med undersøkelsen er å få en oversikt over hvor mange som behersker hvert av de samiske språkene muntlig og skriftlig, i hvilke sammenhenger de bruker språket, og i hvor stor grad samisk språk brukes som samhandlingsspråk i barnehage, skole, jobb, utdannelse, fritid, lokalsamfunn og i frivillig eller politisk arbeid.
“ Ulbmil dainna iskkademiin lea oaidnit man oallugat máhttet daid iešguđetlágan sámegielaid njálmmálaččat ja čálalaččat, ja makkár oktavuođain atnet giela, ja man ollu sámegiella adno ovttasbargogiellan mánáidgárddiin, skuvllain, bargguin, oahpahusain, astoáiggiin, báikkálašservodagain ja eaktodáhtolaš dahje politihkalaš bargguin.
Resultatet av undersøkelsen er ment å være et grunnlag for språkplanleggingen på alle nivå i samfunnet, herunder på statlig, regionalt og kommunalt nivå.
Boađus iskkadeamis lea jurddašuvvon leat vuođđun giellaplánemii juohke dásis servodagas, nugo stáda, regiovnnaid ja suohkaniid dásis.
Resultatene skal brukes til å utforme og iverksette tiltak som fører til bevaring og utvikling av de samiske språkene.
Boađus galgá adnot ráhkadit ja álggahit doaibmabijuid mat galget bisuhit ja ovdánahttit sámegielaid ”.
(Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet 2011)
(Ođasmáhttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta 2011)
Av dette materialet er det nærliggende å slutte at to samisktalende foreldre stort sett er en nødvendig, men ikke tilstrekkelig betingelse for at barna skal vokse opp med samisk som morsmål. (Aubert 1978:53)
Diet plánejuvvon iskkadeapmi čađahuvvui, ja raportta bođii 2012 (Solstad 2012). Makkár rievdamiid gávnnahedje dan guoktenuppelohkái jagis mat ledje gollan dan rájes go Ravna 2000 raporta ilmmai ?
2.2.1 Språkoverføring av nordsamisk i Finnmark 1967–1985
Solstad (2012) čujuhii siidu 27 Ravna (2000) ja namuhii muhtin headjuvuođaid mat ledje dahkkon dan namuhuvvon raporttas.
Figur 2.1 Nordsamisk som førstespråk og som daglegspråk blant ungdomsskuleelevar i Finnmark 1982/83 og 1998/99
Ággan dasa lea ahte “ Doppe leat sápmelaččat geat dovddastit iežaset sápmelažžan ja sidjiide soaitá de
Det ser ut til at flere barn lærer to språk i tospråklige familier nå enn i 1982/83. I
maid leat lunddolaš vástidit dakkár jearahallanskovi go dás lea sáhka ” (Solstad 2012:26).
1982/83 ble som regel norsk valgt som enespråk i hjemmet i samisk-norske familier, mens informantene i den siste undersøkelsen i større grad oppgir at de er tospråklige.
Solstad válljii 5000 dan 14000 gaskkas geat leat iežaset čálihan Sámedikki jienastuslohkui.
En større prosentdel av informantene i 1998/99 oppgir at de bruker samisk aktivt.
Buot jienastuslogu julevsápmelačča ja lullisápmelačča ožžo reivve gažaldagaiguin.
(Dannemark og Johansen 2001:41)
Davvisápmelaččaid guovllus gal válljejuvvojedje.
2.2.2 Haldningsendring til samisk språkoverføring
Ledje lagabui 40 proseanta geat vástidedje.
2.2.3 Samisk språkoverføring ved tusenårsskiftet
Solstad (2012) gávnnahii máŋga miellagiddevaš fuomášumi.
2.2.4 Nordsamisk språkoverføring blant innmelde i Sametingets valmanntal 2012
Muhto diekkár rievddademiid lea veadjemeahttun gávnnahit go buohtastahttá daid dutkanraporttaid mat leat čállon.
2.2.5 Konkluderande merknader
2.1.4 Loahppaárvvoštallama mearkkašumit sámegielagiid logus
2.3.3 Konkluderande merknader om elevtalet i samisk
Dieid árvvus adnon gálduid logut sámegielaid birra, eai leat goitge eambbo dahje unnit luohtehahtti go logut maid sáhttá gávdnat ollu eará gálduin.
2.4.1 Lesa og skrive nordsamisk
Vuogit leat ollu vuđoleappot válddáhallan ja čilgejuvvon Solstad 2012 go dat mii dás lea refererejuvvon.
2.4.2 Nordsamiskspråklege aviser
Eai maŋŋil ge leat dutkanraporttat lohkan eará.
Tabell 2.11 Opplagstal for nordsamiskspråklege aviser 2000–2012
Maŋŋil 2000 eai leat čađahuvvon iskkadeamit mainna daid loguid sáhttá buohtastahttit.
2.4.3 Konkluderande merknader
Eai leat álo biddjon seamma definišuvnnat vuođđun dasa geat leat lohkkon sámegielagin.
Fire år etter rapporten frå Øzerk og Eira (1996) kom det to nye rapportar som handla om bruk av samisk i forvaltninga: Undersøkelse av bruken av samisk språk, bestilt av Samisk språkråd (Ravna 2000) og Tospråklig tjenesteyting.
Lea váttisvuohta go iskkadeamit eai dahkko jeavddalaččat ja dakkárat maid sáhttá buohtastahttit, nu ahte sáhttá čájehit man guvlui sámegielagiid lohku rievdá.
Brukerundersøkelse i forvaltningsområdet for Samelovens språkregler (Skålnes og Gaski 2000).
Eurohpáráđđi lea cuiggodan Norgga eiseválddiid dainna váilevašvuođain Norgga minoritehtapolitihkas, ja Norga ferte gávnnahit movt čoavdá dán ášši.
2.5.3 Konkluderande merknader
2.2 Sámegiela giellasirdin ruovttuin
2.6 Oppsummering og forslag til tiltak
Jus okta giella ii oahpahuvvo bearrašiin ruovttuin, de lea giella sakka áitojuvvon.
2.6.1 Oppsummering
Go Aubert lei guorahallame 1970 olmmošlohkama (ovdalis namuhuvvon), de čálii son ná dan ektui go oahpahit sámegiela ruovttuin dan áiggis:
2.6.2 Forslag til tiltak
Dahje sámegillii: «Dán materiála vuođul lea hui jáhkehahtti ahte guokte sámegielat váhnema leaba mávssolačča, muhto ii fal doarvái eaktun, jus mánát galget bajásšaddat sámegielain eatnigiellan. ”
Litteratur
Eará sániiguin dadjat: 1970 logus Norggas lei dainna lágiin ahte jus lei dušše nubbi váhnen gii humai sámegiela, de lei hárve ahte son oahpahii giela mánáide.
Aubert, Vilhelm (1978).
Dál lea guhkes áigi mannan dan rájes go Aubert dien čálii.
Den samiske befolkning i Nord-Norge.
Gávdnojit dutkamat mat leat guoskkahan dien gažaldaga.
Oslo: Statistisk sentralbyrå.
2.2.1 Davvisámegiela giellasirdin Finnmárkkus 1967 – 1985
Johansen, Yngve (1986).
Yngve Johansen čađahii 1980- ja 1990-logus guokte stuorit (ja dakkára maid sáhttá buohtastahttit) jearahallaniskkadeami Finnmárkku nuoraidskuvlla ohppiid gaskkas (Johansen 1986 ja Johansen 1999).
Kroppsøvingsfaget på ungdomsskoletrinnet og elever med samisk miljøtilhørighet i Finnmark fylke.
Iskkadeapmi lei lášmmohallama, skuvlamovtta ja čearddalašvuođa birra.
Hovudoppgåve. Levanger: Levanger lærerhøgskole.
Fárrolaga Nils Dannemarkain almmuhii Johansen 2001 artihkkala gos guorahalaiga ja buohtastahtiiga dan guokte iskkadeami.
Johansen, Yngve (1999).
giellaválljen Finnmárkkus 1982/83 ja 1998/99 ”).
Etnisitet og skolemotivasjon blant ungdom i samiske områder. Kautokeino: Sámi allaskuvla.
Ledje sullii 80 proseanta ohppiin geat vástidedje goappaš iskkademiin, ja logut berrešii addit juogalágan vuođu dadjat movt vejolaš giellarievdamat leat nuoraid gaskkas Finnmárkkus leamaš 1980 ja 1990- loguin.
Kommunal- og regionaldepartementet (2002).
Geahča maiddái Dannemark, Nils (2000). ”
Utgifter knyttet til tospråklighet i kommunene og fylkeskommunene.
Nuoraidskuvlaoahppit ja giellaválljen Finnmárkkus 1992/83 ja
Krauss, Michael (1997). “ The indigenous languages of the North: a report on their present state ” I Shoji, Hiroshi, og Juha Janhunen (red.).
1998/99 ” I Sámegiela dilli skuvllas ja lagasservodagas.
Northern Minority Languages.
Kárášjohka: Sámediggi.
Problems of Survival.
S. 45 - 57
Osaka: National Museum of Ethnology, s. 1–34.
31 Govva 1 dás vuollelis čájeha movt soai leaba buohtastahttán vástádusaid giellaanu ruovttugielas ja olbmážiid gaskkas 1998/99 ja 1982/83.
Lie, Einar (2001): Faktisk talt. Statistikkens historie i Norge. Universitetsforlaget.
Govva 2.1 Davvisámegiella vuosttašgiellan ja Finnmárkku nuoraidskuvlaohppiid beaivválašgiella 1982/83 ja 1998/88
Utvidelsen av forvaltningsområdet for samisk språk gjennom endringa av sameloven § 3-1.
1982/83 muitaledje 9,8 % ohppiin ahte sámegiella lei sin áidna ruovttugiella.
Rettslige virkninger og vern av samisk språk.
Diet proseanta njiejai 7,8 % 1998/99.
Masteroppgave i rettsvitenskap. Tromsø: Universitetet i Tromsø.
Maiddái dát raporterejuvvon giellageavaheapmi olbmáid gaskkas lassánii seamma ládje 1982/83 gitta 1998/99 Dannemark ja Johansena (2001) loguid vuođul.
NOU 1984: 18.
Giellamáhttu ja giellaatnu nuoraidskuvlaohppiid gaskkas lea váikkuheaddjin makkár giela oahppit ohppe ruovttus mánnán.
Om samenes rettsstilling. Oslo: Universitetsforlaget.
Govva 1 orru čájeheame ahte sámegiellaatnu njiedjan ruovttuin bisánii muhtumin 1980-logus.
Norges officielle statistik V. 182 (1912). Folketællingen i Norge.
Dannemark ja Johansen (2001) logut čájehit movt raporterejuvvon sámegiella Govva lea Dannemark og Johansen 2001:45 mielde.
1. december 1910. Finner og lapper. Hjemvendte norskamerikanere.
Oahppit Guovdageainnu nuoraidskuvllas / Kautokeino barneskole eai leat mielde dan vuođđomateriálas.
Dissentere. Blinde, døve og sindssyke.
32 atnu lea proseanttaid mielde lassánan dien áigodagas.
Kristiania: Det statistiske centralbyraa / Aschehoug & Co.
Čálliguovttos čoahkkáigeassiba nuoraid sámegiella geavaheami birra ná:
Norges offisielle statistikk IX. 17 (1933).
“ Lohkomateriála orru čájeheame ahte dat ovdána proseanttaid mielde.
Folketellingen i Norge. 1. desember 1930.
(Dannemark ja Johansen 2001:41)
Andre lands statsborgere. Blinde, døvstumme, åndssvake og sinnssyke..
Aubert čálii, nugo leat oaidnán, ahte 1978 orui nu ahte sámegiella áidna ruovttugiellan lei “ dárbbašlaš eaktu ”, jus mánáide galggai oahpahit sámegiela.
Oslo: Det statistiske centralbyraa / Aschehoug & Co.
Soittii ahte dalle dohkkehuvvui buorebut jus eadni ja áhčči humaiga goabbat giela iežaska mánáiguin ?
Norges offisielle statistikk XI 236 (1956): Folketellingen 1. desember 1950.
Muhto diet proseantaerohus Dannemark ja Johansena (2001) artihkkalis lea unni.
Åttende hefte.
Lassáneapmi ohppiid gaskkas geat hupme sámegiela vuosttašgiela dásis lei 1,4% ja diet erohus lea beare unni jus galggašeimmet sáhttit lohkat ahte dat duođai lei ovdáneapmi.
Personer født i utlandet – Fremmede statsborgere – Bruken av samisk og kvensk.
Danne fertet Dannemark ja Johansena loguid geahččat eará kvantitatiivalaš iskkademiiguin, mat maid sáhttet dadjat juoidá bearrašiid sámegiela oahpaheamis.
Oslo: Statistisk sentralbyrå.
2.2.2 Miellaguottuid rievdan sámegiela giellasirdimii
Pettersen, Torunn (2006). Etnisk identitet i offisiell statistikk – noen variasjoner og utfordringer generelt og i en samisk kontekst spesielt ”.
Dat mii dalle gohčoduvvui “ stáda oahpahuskantuvra ” Nordlánddas, Tromssas ja Finnmárkkus, álggahedje 1996 fárrolaga Sámi oahpahusráđiin guorahallat makkár eavttut leat oahppat sámegiela nubbingiellan vuođđoskuvllas Norggas.
I Stordal, Vigdis (red..):
Raporta dan iskkadeamis almmuhuvvui 1998 ja sisttisdoalai ollu tabeallaid ohppiid gielladilálašvuođain dan namuhuvvon joavkkus (Todal 1998).
Samisk identitet. Kontinuitet og endring.
Sihke ohppiide, váhnemiidda ja oahpaheddjiide sáddejuvvui skovvi.
Guovdageaidnu / Kautokeino: Sámi Instituhtta / Nordisk Samisk Institutt, s. 53–84.
69 proseanta ohppiin ja váhnemiin vástidedje jearahallamis, ja oahpaheaddjit vástidedje 77 proseanta.
Pettersen, Torunn (2012). «Samene i Norge. 40 000 i 40 år ? š I: Samiske tall forteller 5.
Muhto dušše 5 % dain seamma etniin ja 4 % dain seamma áhčiin lohke ahte sii hupme “ eanemus sámegiela ” dahje “ aivve sámegiela ” iežaset mánáiguin ruovttus (Todal 1998:6266).
Kommentert samisk statistikk 2008–2012. Guovdageaidnu: Sámi allaskuvla, s. 18–21.
Todal (1998) logut gustojit davvisámegillii, julevsámegillii ja lullisámegillii oktii Norgga bealde ráji.
Ravna, Ellen (2000). Undersøkelse av bruken av samisk språk.
Birrasiid 40 % sámegiela nubbingielaohppiin vuođđoskuvllain Norggas 1996 lei eadni dahje áhčči (dahje goappašagat), geat iežaset mielas hupme sámegiela bures, muhto geat goitge eai hupman giela iežaset mánáiguin.
Om bruken av samisk språk blant privatpersoner i samiske områder, offentlige institusjoner, samiske organisasjoner og samiske bedrifter.
Muhto diet váhnemat fertejit goitge háliidan mánát galge oahppat sámegiela, go eaktodáhtolaččat ledje mánáide válljen sámegiela skuvlafágan.
Rapport. Tana: Samisk Nærings- og Utredningssenter.
Maŋŋil sáhttet guottut sámegiela ektui rievdan váhnemiin.
Tabellhefte.
Logut Todal (1998) čájehit maiddái ahte muhtin oassi sámegielat váhnemiin 1980-logus eai oahpahan sámegiela mánáidasaset, muhto muhtimat goitge 1990 logus rievdadedje guottuid ja válljejedje sámegiela skuvlafágan iežaset mánáide, vai sii goitge ohppet sámegiela.
Undersøkelse av bruken av samisk språk blant privatpersoner i samiske områder. Tana-Oslo: Opinion og SEG.
Diekkár vejolaš rievdan guottuin doarju ge Dannemark ja Johansen 2001 loguide, mat čájehit dien áiggi tendeanssa.
Sametingets språkstyre (2008).
Dás badjelis lea muitaluvvon Ravna (2000) giellaiskkadeami birra maid Sámi giellaráđđi álggahii.
Bruken av samiske språk. Undersøkelse.
Diet iskkadeapmi čohkkii maiddái dieđuid giellaoahpaheami birra ruovttuin.
Guovdageaidnu: Sametinget.
Ravna (2000) gávnnahii ahte sámegielat informánttat, geain ledje
Skålnes, Sigrid, og Margrete Gaski (2000). Tospråklig tjenesteyting.
34 mánát, almmuhedje 34 % ahte sin mánát eai máhte sámegiela.
Brukerundersøkelse i forvaltnings-området for Samelovens språkregler.
Diet guoskkahii váhnemiid, geain ledje “ mánát juohke agis ”.
Prosjektrapport 2000:17. Oslo: NIBR.
Diet čájeha ahte giellarievdan sámegielas dárogillii dáhpáhuvai oalle ollu ruovttuin.
Statens utdanningskontor i Finnmark / Stáhta oahppokantuvra Finnmárkkus (1999).
Sis geain ledje mánát badjel 18 jagi, lohke 28 % iežaset mánáid hupmat hui bures sámegiela (Ravna 2000:33-36).
Opplæring i samisk i grunnskolen i Finnmark skoleåret 1999/2000.
Mánát, geat ledje 2000 vuollel 18 jagi, ledje riegádan gaskal 1982 ja 2000.
Vadsø.
Rievdan ferte dáhpáhuvvan dien áiggis.
Statistisk sentralbyrå: Samisk statistikk 2006 / Sámi statistihkka 2006. Oslo / Kongsvinger.
2.2.4 Davvisámegiela giellasirdin Sámi jienastuslogu jienasteddjiid gaskkas 2012
Statistisk sentralbyrå: Samisk statistikk 2008 / Sámi statistihkka 2008. Oslo / Kongsvinger.
Diet raporta lei olbmuid birra, geat 2012 dieđihedje iežaset Sámedikki jienastuslohkui.
Statistisk sentralbyrå: Samisk statistikk 2010 / Sámi statistihkka 2010. Oslo / Kongsvinger.
Tabealla 2.4 vuollelis čájeha man stuora proseanta Solstad 2012 informánttain ipmirdedje davvisámegiela guđa iešguđet ahkejoavkkus.
Sørlie, Kjetil, og Ann Ragnhild Broderstad (2011).
35 Tabealla 2.4 Man bures ipmirdat don davvisámegiela ?
Flytting til byer fra distriktsområder med samisk bosetting.
Proseanttaid mielde ja joavkkuide juhkkon agi mielde 2012.
Todal, Jon (2008).
18+ 30+ 40+ 50+ 60+ 70+ Oktiibuot Juo, buot dilálašvuođain Juo, ollu (go guoská oahpes áššiide) Dušše veahá oahpes dilálašvuođain In baljo veaháge, sáhtán dovdat soames sáni Supmi % 100 100 100 100 100 100 Logut 115 198 258 304 255 106
Samisk språk i grunnskolen – jevn vekst og brått fall.
Tabealla speadjalastá giellasirdima mii bearrašiin lea davvisámegielas dárogillii.
I: Sámi logut muitalit / Samiske tall forteller 1.
Tabealla 2.4 lea moalkát sirrejuvvon joavkkuide.
Guovdageaidnu: Sámi allaskuvla, s. 60–71.
Sáhttá leat váttis diehtit mii lea erohus sin gaskkas geat ipmirdit sámegiela “ juohke dilálašvuođain ” ja sii geat leat vástidan ahte ipmirdit “ ollu sámegiela ”.
Øzerk, Kamil, og Inger Marie G. Eira (1996).
Ja mii de lea erohusaid sis geat leat vástidan ahte ipmirdit “ dušše veahá ” ja sii geat “ eai ipmir baljo maidige ” ?
Språkrevitalisering og samisk-norsk tospråklighet i offentlige etater.
Jus galgat dahkat joavkkuid čielgaseabbon, de sáhttit unnidit logu njealjis guvttežii.
En studie av bruken av samisk som forvaltningsspråk i kommuner i forvaltningsområdet for samisk språk.
Vuosttaš jovkui bidjat sin geat iežaset lohket bures ipmirdit sámegiela ja nubbái fas sin geat máhttet unnán dahje eai maidige.
Kautokeino: Samisk språkråd.
Dasto oažžut bohtosa nugo tabealla 2.5 čájeha dás vuollelis:
3 Sametingets midler til samiske språk
Proseanttaid mielde ja juhkkojuvvon agiide
Sammendrag Det er en klar tendens i statistikkene som legges fram, at bevilgningene til tospråklighet i kommuner og fylkeskommuner ikke har kommet opp på et nivå der de dekker utgiftene kommunene og fylkeskommunene mener de har på grunn av tospråklighet.
18+ 30+ 40+ 50+ 60+ 70+ Bures dahje oalle bures 53 53 50 59 Veahá dahje ii maidige 47 48 50 41 Supmi % 100 101 100 100 100 100 Lohku 115 198 258 304 255 106
Bevilgningene til den enkelte kommune og fylkeskommune har stort sett vært de samme siden 2005.
Tabealla 2.5 čájeha ain čielga giellarievdama. Sii geat eanemusat ipmirdit sámegiela, leat badjel 70 jahkásaččat.
Det vil si at det er en reell nedgang i bevilgningene til tospråklighet når man tar hensyn til konsumprisindeksen.
Sin gaskkas ledje 82 % geat lohke iežaset Tabealla lea Solstad 2012:130-132 mielde.
Bevilgningene går noe ned i årene 2001–2006.
36 ipmirdit sámegiela “ bures ”.
De øker med 296,9 prosent i perioden 2007–2009, mens de minker med 24,0 prosent i årene fram til 2013.
Nuorabuid gaskkas lea unnit proseanta.
Bevilgningen av driftsstøtte til samiske språksentre øker kraftig i perioden 2001 til 2013 fra 1,6 til 10,8 millioner kroner.
Buot unnimus lei proseanta sin gaskkas geat ledje gaskal 40 ja 50 jagi, ja dás lea 50 % geat almmuhedje iežaset ipmirdit davvisámegiela bures.
Økningen skyldes både en stor økning i antall språksentre og en reell økning til det enkelte senter.
Dát čájeha ahte lea dáhpáhuvvan giellamolsun.
3.1 Innledning
Diet mearkkaša ahte giellamolsun lea bisánan.
Sametinget bevilget i overkant av 70 millioner kroner i 2013 over fire budsjettposter der formålet helt eller delvis er å styrke og fremme samiske språk.
Tabealla 2.6 dás vuolábealde čájeha proseanttaid mielde juohkáseami sis geat 2012 vástidedje ahte máhtte hupmat davvisámegiela.
I denne artikkelen behandles disse fire budsjettpostene.
Tabealla 2.6 Man bures humat don davvisámegiela ?
Artikkelen gir en oversikt over hvordan disse støtteordningene har kommet i stand, og hvordan Sametinget har fordelt disse midlene.
Proseanttaid mielde ja juhkkon agi mielde 2012.
Det legges spesielt vekt på å vise den økonomiske utviklingen for disse støtteordningene.
18+ 30+ 40+ 50+ 60+ 70+ Oktiibuot Juo, lea áibbas lunddolaš 36 32 28 40 43 63 Juo, eanas manná bures 9 10 13 15 Dušše muhtin dilálašvuođain 23 29 20 21 20 In, dušše soames sáni 34 33 43 29 24 12 Supmi % 100 100 100 100 100 100 Lohku 115 198 258 304 255 106
Det finnes også andre støtteordninger som har som mål å fremme samisk språk, enn dem som er nevnt ovenfor.
Logut tabealla 6 čájehit seamma tendeanssa máhttit hupmat davvisámegiela, nugo tabealla 4 čájehii ahte ipmirdit giela.
For eksempel bevilger Sametinget tilskudd til samiske barnehager, samiske organisasjoner og samisk litteratur og kunst- og kulturuttrykk.
Dat informántat geat ledje badjel 70 jahkásaččat, ledje sii guđet eanemusat lohke iežaset hupmat giela.
Staten bevilger pressestøtte til samiske aviser, og Fylkesmannen i Finnmark bevilger midler til undervisning i og på samisk i grunnskolen.
Diet proseanta njiejai dain nuorat ahkejoavkkuin, ja unnimus proseanta lei informánttain gaskal 40 ja 50 jagi.
Slike støtteordninger faller utenfor formålet med denne artikkelen.
Dasto ledje eambbogat geat hupme sámegiela sin gaskkas geat ledje 18 ja 40 jagi.
Materialet til artikkelen er først og fremst hentet fra Sametingets budsjetter og Sametingets årsmeldinger for perioden 1993 til 2013. En del informasjon er hentet fra rapporten til ei arbeidsgruppe som utredet utgifter knyttet til tospråklighet i kommunene og fylkeskommunene, etter oppdrag fra Kommunal- og regionaldepartementet (Kommunal- og regionaldepartementet 2002).
Jus mii unnidit dan njeallje vástádus vejolašvuođa tabealla 2.6 guovtti vejolašvuhtii ja gohčodit daid “ human davvisámegiela bures dahje oalle bures ” ja “ human davvisámegiela unnán dahje in obanassiige ”, de šaddá proseanttaid mielde rievdan nugo tabealla 2.7 dás vuollelis.
Artikkelen bygger også på informasjon fra Finnuts evaluering av bruken av tospråklighetsmidlene (Kleven et al.
Tabealla lea Solstad 2012:130-132 mielde ráhkaduvvon.
2009), Noruts evaluering av samiske språksentre (Nygaard et al.
37 Tabealla 2.7 Man bures humat don davvisámegiela ?
2012:6), Noruts kartlegging av samisk perspektiv i kommunesektoren (Angell et al.
Proseanttaid mielde ja agi mielde juhkkojuvvon 2012
2012) og Noruts evaluering av Sametingets søkerbaserte tilskuddsordning for samiske språk (Josefsen et al. 2013:1).
18+ 30+ 40+ 50+ 60+ 70+ Bures dahje oalle bures Veahá dahje ii obanassiige Supmi % Loguid supmi
Lovtekster og forskrifter som det vises til, er hentet fra www.lovdata.no.
Go buohtastahttá tabealla 6 ja 7 de čájeha ahte tendeansa šaddá dat seamma leaš dal unnit dahje eambbo joavkkut.
Bevilgninger til tospråklighet i kommuner og fylkeskommuner er den største budsjettposten som omhandles i denne artikkelen, og det er naturlig å bruke størst plass på nettopp denne.
Sii geat 2012 ledje gaskal 40 ja 50 jagi, leat riegádan áigodagas 1962-72, ja sii geat ledje 18 ja 30 jagi leat riegádan áigodagas 1982 – 1994.
I artikkelen veksler jeg mellom å skrive «samisk språkš og «samiske språkš i henholdsvis entall og flertall.
Solstad (2012) loguid tendeansa, nugo leat oaidnán tabeallain 2.4, 2.5, 2.6 ja 2.7, lei ahte giellaoahpaheapmi bearrašiin lassánii 1980- ja álggus 1990-logu.
For de fleste støtteordningene er det snakk om samiske språk, men jeg har valgt å holde meg til språkdrakten i originalkildene.
Diet heivejit bures oktii daidda tendeanssaide, maid leat das ovdalis oaidnán, maid Todal (1998), Ravna (2000) ja Dannemark ja Johansen (2001) leat almmuhan.
3.2 Tospråklighetstilskudd til kommunene og fylkeskommunene
2.2.5 Loahppaárvvoštallama mearkkašumit
3.2.1 Lovverket
Mis eai goitge leat logut man ollu bearrašiin dás lea sáhka.
Sametinget har siden 1993 forvaltet en tilskuddsordning til samisk tolketjeneste og tospråklighet i kommunene og fylkeskommunene innenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Go buohtastahttit loguid Todal (1998), Ravna (2000), Dannemark ja Johansen (2001) ja Solstad (2012) de čájehit ahte 1980-logus rievddai dat muhtin muddui, go sámegielat bearrašat álge eambbo go ovdal sámegiela hupmat iežaset mánáiguin.
Ordningen ble etablert i 1985, og var da et tilskudd til samisk tolketjeneste.
Die lei treanda mii lea nannen sihke sámi giellamáhtu ja dan movt geavahit giela.
Kommunaldepartementet forvaltet ordningen til den i 1993 ble overført til Sametinget, som også er delegert myndighet til å fastsette retningslinjene.
Vaikko mánáidlohku, geat máhttet hupmat sámegiela, lea lassánan álggus 1980 logu, de ii dárbbaš dat mearkkašit ahte sámegielagiid obbalaš lohku lea eambbo dan áigodagas.
Da ordningen ble overført til Sametinget, var meningen at den skulle kompensere for merutgifter kommunene og fylkeskommunene hadde til tolketjenester, oversetting, språkkontorer, språksentre og økt saksbehandling pga. tospråklig forvaltning og tospråklig tjenesteyting (Kommunal- og regionaldepartementet 2002:4; 14).
Máŋgga gilážis, gos giellamolsun lei guhkás boahtán birrasiid
Status for samiske språk og bruk av språkene er regulert i lov om Sametinget og andre samiske rettsforhold (Sameloven 1987:56), som ble satt i kraft i 1989.
38 1980, de ledje jáhkkimis eambbo sámegielat boarrásat geat jápme go sámegielat máná / nuora geat bajásšadde.
I 1990 ble et nytt kapittel 3 Samisk språk (Sameloven 1990:78) lagt til sameloven, og dette kapitlet, som ofte omtales som språkloven eller samisk språklov, ble satt i kraft i 1992.
Dien ektui leat áigodagas maŋŋil 1980 leamaš guokte vuostálas tendeanssa.
Bruk av samisk språk i offentlig sammenheng er også regulert i blant andre opplæringsloven, det samiske læreplanverket, barnehageloven, lov om sosiale tjenester, lov om pasientrettigheter, lov om helsepersonell, kirkeloven og stadnamnlova.
Dien gilvvu bohtosa mearrida lohku olbmuin, geain sámegiella lea aktiivvalaš beaivválašgiellan.
Disse lovbestemmelsene, og spesielt samelovens kapittel 3 Samisk språk, har aktualisert støtteordninger til tospråklighet.
2.3 Logut sámegiella fágain vuođđoskuvllas 1990 - 2012
Sameloven slår fast at norsk og samisk er likeverdige språk (§ 1.5), og at befolkningen har rett til å bruke samisk i kontakt med offentlige organ og møte samisk språk i offentlig sammenheng i et forvaltningsområde som til å begynne med utgjorde de seks kommunene Nesseby, Tana, Karasjok, Porsanger, Kautokeino og Kåfjord.
Skuvla lea mávssolaš ásahus sihke giellagaskkusteapmái, giellaovdáneapmái ja bargui mii addá gillii váikkuhanfámu.
De første fem ligger i Finnmark fylke, og den sistnevnte kommunen i Troms fylke.
Eanas unnitlogu gielain áŋggirdit bargat dan badjelii ahte ovddidit iežaset giela skuvlii.
Forvaltningsområdet for samisk språk har senere blitt utvidet med kommunene Tysfjord i Nordland fra 2005, Snåsa i Nord-Trøndelag fra 2008, Lavangen i Troms fra 2009 og Røyrvik i Nord-Trøndelag fra 2013.
Sámegieloahpahus ii boahtán johtui ovdal 1967 fas, álggos lohkan- ja čállinoahpahussan davvisámegillii soames mánáide Sis-Finnmárkkus, geain váhnemat eaktodáhtolaččat válljejedje dan.
De fire nordligste fylkeskommunene, Finnmark, Troms, Nordland og Nord-Trøndelag, er også omfattet av forvaltningsområdet (Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet 2013; Forskrift om forvaltningsområdet for samisk språk 2005: 657).
Minsttarplánain 1987 álggii sámegieloahpahus Norggas fásta vugiid mielde, go de ledje fágaplánat sihke vuosttaš- ja nubbingillii ja doaibmi guovttegielatvuohta mii lei namuhuvvon mihttu goappaš surggiide ((Kyrkje og
I forvaltningsområdet for samisk språk gjelder følgende krav for offentlige virksomheter (Sameloven; se også Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet 2013):
utdanningsdepartementet 1987: 148 - 180, Girko- ja oahpahusdepartementa 1988: 7-8).
 Kunngjøringer fra offentlige organ som særlig retter seg mot hele eller deler av befolkningen i forvaltningsområdet, skal skje både på samisk og norsk.
1990 rájes gitta dálážii lea vejolaš gávdnat luohtehahtti loguid man oallugat leat válljen sámegiela vuosttaš- ja nubbingiellan vuođđoskuvllas Norggas.
Skjema til bruk overfor et lokalt eller regionalt offentlig organ i forvaltningsområdet, skal foreligge både på samisk og norsk (§ 3-2).
Jon Todal doavttirgráda nákkosgirjjis Jos fal gáhttet gollegielat bidjá son listu, mas son lea juste čájehan man oallugat leat válljen sámegiela vuođđoskuvllas juohke skuvlajagis 1990-logus.
 Den som henvender seg på samisk til et lokalt offentlig organ i forvaltningsområdet, har rett til svar på samisk (§ 3-3).
Logut dien nákkosgirjjis leat vižžon dalá Sámi oahpahusráđi jahkedieđáhusain ja suohkana reivviin. Dieđut leat belohahkii divvojuvvon báikkálašmáhtu vehkiin.
 Den som ønsker å bruke samisk for å ivareta egne interesser overfor lokale og regionale offentlige helse- og sosialinstitusjoner i forvaltningsområdet, har rett til å bli betjent på samisk (§ 3-5).
Listu nákkosgirjjis čájehii loguid suohkaniid dásis, ja čájehii maiddái makkár fágaplána (vuosttašgiella, nubbingiella, sámi giella ja kultuvra) oahppit ledje válljen dain iešguđet suohkaniin. (Todal 2002:87-101)
 Tilsatte i et lokalt eller regionalt offentlig organ i forvaltningsområdet har rett til permisjon med lønn for å skaffe seg kunnskap i samisk når organet har behov for slik kunnskap (§ 3-7).
39 Statistihkka lea 1990-logus fievrreduvvon viidásit, dieđusge ii leat nu dárkilit čilgejuvvon.
 Kommunestyret kan bestemme at samisk skal være likestilt med norsk i hele eller deler av den kommunale forvaltningen (§ 3-9).
2008 almmuhuvvui vuosttaš Sámi logut muitalit / Samiske tall forteller raporta, ja dan rájes lea skuvlastatistihkka jahkásaččat ođasmáhttojuvvon ja čielggaduvvon artihkkaliin.
Opplæringsloven, barnehageloven og stadnamnlova stiller også særlige krav til kommunene i forvaltningsområdet: Kommunen har ansvar for at barnehagetilbudet til samiske barn bygger på samisk språk og kultur (barnehageloven § 8).
Todal (2002) loguin ja Sámi logut muitalit / Samiske tall forteller 1-5 loguin sáhttá ráhkadit gova nugo čájehuvvo tabealla 6 dás vuollelis.
Den samiske læreplanen – Kunnskapsløftet Samisk – skal brukes i grunnskolene i kommunen (forskrifter til opplæringsloven, § 1-1).
Logut ravddamus olgeš ráiddus (ollislaš lohku vuođđoskuvllaohppiin Norggas) leat vižžon go persovnnalaččat lea gulahallan álbmotstatistihka ossodathoavddain, Paul Inge Severeide, Statistihkalaš guovddášdoaimmahagas.
Ved vegskilting der flerspråklige stedsnavn benyttes, skal det samiske navnet stå først (forskrifter til stadnamnlova, § 7)
Tabealla 2.8 Sámegiel ohppiid lohku vuođđoskuvllas Norggas 1990/912011/2012
3.2.2 Historikk
Oahppit Norggas oktiibuot
Sametinget har siden 1993 forvaltet en tilskuddsordning til samisk tolketjeneste og tospråklighet i kommunene og fylkeskommunene innenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
1990/91 473 078 1991/92 467 501 1992/93 462 360 1993/94 468 061 1994/95 471 846 1995/96 478 540 1997/98 560 849* 1999/00 570 803 2005/06 622 031 2006/07 621 013 2007/08 618 589 2008/09 616 139 2009/10 615 927 2010/11 615 973 2011/12 614 413 * skuvlaođastusas 1997 šattai skuvla logijagi skuvla, mii ovdal ovcci jagi.
Ordningen ble etablert i 1985, og var da et tilskudd til samisk tolketjeneste med en bevilgning på 0,6 mill. kroner.
Diet daguha ahte 1997 maŋŋil lea okta
Bevilgningen ble gradvis økt, og tilskuddet ble utvidet til også å omfatte tospråklig forvaltning.
jahki eambbo go ovdal 1997.
Tabell 3.1 Støtteordninger til tospråklighet i kommuner og fylkeskommuner Støtteordning Organ Tidsrom Merknader Tilskuddsordning til samisk tolketjeneste og tospråklig forvaltning
Ohppiid logut geat čuvvo dan ovdalaš fágaplána “ sámi giella ja kultuvra ”, lea tabeallas rehkenastojuvvon “ sámegiella nubbingiella ” loguide dassá go dat vuosttaš namuhuvvon fága váldui eret 2006.
1985–92 Retningslinjene for tilskuddet er ikke undersøkt.
40 Skuvlajagiin 1996/97 ja 1998/99 váilu olles lohku, ja skuvlajagiin 2000/2001 – 2004/05 váilot ges logut maid sáhttá buohtastahttit eará loguiguin tabeallas.
Tilskudd til tolketjenester og tospråklighet i kommuner og fylkeskommuner
Die lea sivva manne tabealla 6 eai leat logut juste dien skuvlajagiin.
Sametinget 1993– Bevilgning gitt som et grunntilskudd og resten bevilget på grunnlag av folketall og antall elever med samisk i grunnskolen.
Eai buot sámegiella nubbingiella logut áigodagas ovdal 2000 leat seamma go Todal (2002) sámegiella nubbingiella logut.
Fra 1999 også registrerte i Sametingets valgmanntall.
Sivvan dasa lea go Todal (2002) gieđahallá sierra juohke fágaplána, mii lea leamaš anus ja mii ii lean “ sámegiella vuosttašgiellan ”.
Skjønnsmidler til dekking av utgifter i forbindelse med tospråklighet i grunnskolen
Tabealla 2.6 badjelis čájeha buot mii áigodagas 1990/91 gitta 1999/00 ii lean “ sámegiella vuosttašgiellan ”, dat lea oktiičaskon ja gohčoduvvui “ sámegiella nubbingiellan ”.
1995– Fordelt etter søknad fra kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk
Muhto dan ii leat vejolaš dahkat go eat dieđe man oallugiin lea riekti oažžut sámegieloahpahusa Norggas.
Tospråklighets-tilskudd til kommuner og fylkeskommuner
2.3.2 Rievddadeamit ohppiidlogus
Sametinget 2001–11 Slått sammen med skjønnsmidlene til tospråklighet i grunnskolen.
Sámegielohppiid oktiibuot lohku Jus buohtastahttit vuosttaš jagi tabeallas (1990/91) dainna maŋemus jagiin
Fordelt til kommunene etter folketall, Sametingets valgmanntall og antallet elever med samisk i grunnskolen Tospråklighets-tilskudd til kommuner og fylkeskommuner
tabeallas (2011/12), de oaidnit ahte sámegielohppiidlohku lea lassánan Norgga vuođđoskuvllas. Dat mearkkaša 75 % lassáneapmi.
Sametinget 2012– Gis som en basisdel, en betjeningsdel og en utviklingsdel.
Gitta 2005/06 lassánii lohku jahkásaččat, ja dan jagi lei sámegielohppiid lohku 1843 eambbo go 1990/91 (mii mearkkaša +151 % 15 jagis).
2012–14 er en innkjøringsperiode.
Lohku lei de njiedjan birrasii seamma dássái go lei 1997/98.
Retningslinjene tas fullstendig i bruk fra 2014.
Tabealla čájeha maid ahte vuosttašgiellaohppiid ja nubbingiellaohppiid lohku lea rievddadan goabbat ládje.
Kommunaldepartementet forvaltet tilskuddsordningen til samisk tolketjeneste og tospråklighet til den i 1993 ble overført til Sametinget, som også er delegert myndighet til å fastsette retningslinjene.
Ohppiidlohku geain lea sámegiella vuosttašgiellan Ohppiidlohku geain lea sámegiella vuosttašgiellan lei 58 % eambbo 2011/12 go
Som det kommer fram av tabell 1, har retningslinjene for tospråklighetsmidlene variert en del over tid.
1990/91.
Formålet med tilskuddsordningene har kort fortalt vært å kompensere for merutgifter kommunene og fylkeskommunene har til tolketjenester, oversetting, språkkontorer, språksentre og økt saksbehandling på grunn av tospråklig forvaltning og tospråklig tjenesteyting (Kommunal- og regionaldepartementet 2002: 4; 14; Arbeids- og inkluderingsdepartementet 2008).
Dás lea lassáneapmi leamaš ollu eambbo jeavddalaš go sámegielohppiid lohku oktiibuot. Oaidnit maid tabeallas ahte vuosttašgiellaohppiid lohku lassánii jeavddalaččat ja ledje eanemusat 1043 oahppi skuvlajagis 2008/09, go de fas njiejai veahá jagiid maŋŋil.
Undersøkelser på 1990-tallet viste derimot at kommunene ikke fikk dekket de merutgiftene de hadde til tospråklighet, og det ble opprettet en ny ordning med skjønnsmidler som skulle dekke merutgifter til tospråklighet i grunnskolen.
Sámegiella vuosttašgiella ohppiidlogu lassáneami, mii lei 1990-logus gitta 2008/09, sáhttá belohahkii čilget ahte 2008/09 duođai ledje eambbo skuvlamánát geain lei sámegiella vuosttašgiellagelbbolašvuohta go gávccinuppelohkái jagi áigi.
Denne ordningen kom i tillegg til støtteordningen til tospråklighet i kommunene og fylkeskommunene.
Bohtosat Todal (1998), Ravna (2000), Dannemark ja Johansen (2001) ja Solstad (2012), maid juo leat muitalan ovdalis, dorjot diekkár árvvoštallama.
Fylkesmannen i Finnmark forvaltet fra 1995 til 2001 dette skjønnstilskuddet. Tilskuddet ble økt fra 1,9 millioner kroner i 2000 til 10,2 millioner kroner i 2001.
Muhto lei maiddái nu ahte muhtin oahppit, geain 1990-logus duođai lei sámegiella vuosttašgiellagelbbolašvuohta, goitge válljejedje dárogiela vuosttašgiellan skuvllas.
Sametinget overtok forvaltningen av disse midlene fra 2002, og fra da av er tildeling av skjønnsmidler for merutgifter til tospråklighet i grunnskolen innbakt i tilskuddsbeløpet til tospråklighet for kommuner og fylkeskommuner (Kommunal- og regionaldepartementet 2002: 15).
Diet ii soaitte leat leamaš nu dábálaš maŋŋil, ja dat rievdan sáhttá dagahan ahte sámegiella vuosttašgiella ohppiidlohku lassánii 2000 logus, almma ahte mánát geain duođai lei vuosttašgiellagelbbolašvuohta gielas lassánedje.
Største del av bevilgningen (57 prosent) ble fordelt mellom kommunene på grunnlag av folketallet og antallet elever som har undervisning på eller i samisk i grunnskolen. Kommunene kunne også søke om midler til prosjekter med formål å fremme samisk språk.
Ohppiidlohku geain sámegiella lei nubbingiellan Tabeallas oaidnit sámegiela nubbingielaohppiidlohku lassánii beliin 1990/91 rájes
Denne ordningen ble justert i 1999, og retningslinjene tok fra da av også hensyn til antall registrerte i Samemanntallet ved fordeling av tilskuddet.
gitta 2011/12. Dás rievddada goitge lohku dien áigodagas, go skuvlajagis 2005/06 lei ohppiidlohku 2057, mii lei eanemus goassege, ja de fas njiejai 1213 oahppái 2011/12.
Sametinget vedtok i 2001 nye retningslinjer for fordeling av tospråklighetstilskuddet.
Vejolaš sivat dan stuora njiedjamii maŋŋil 2005/06 leat gieđahallojuvvon Todal (2011).
Det skulle heretter bli gitt et rammetilskudd til kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet for samisk språk. Tilskuddet innbefattet de midlene som tidligere ble gitt til kommunene, samt bevilgning til prosjekter i forvaltningsområdet for samisk språk (Sametingets årsmelding 1996, kapittel 3; Kommunal- og regionaldepartementet 2002:18–19).
Diet artihkal digaštallá sivaid nugo mánáidlohku lea njiedjan daid árbevirolaš sámi guovlluin dien áigodagas go dás lea sáhka, fágaplána Sámi giella ja kultuvra lea heaittihuvvon skuvlarievdadeamis 2006, váttisvuohta heivehit sámegielfága nubbingiellan skuvlaárgabeaivái olggobealde sámi hálddašanguovllu ja vearu guovttegielatmálle atnán skuvllain, gos addet sámegiela nubbingiella oahpu sihke siskkobealde ja olggobealde sámi hálddašanguovllu.
I praksis fortsatte man likevel å bruke de tidligere tildelingskriteriene fra 2001 i alle fall fram til 2009.
2.3.3 Loahppaárvvoštallama mearkkašumit sámegiela ohppiidlogus
Sametinget har i en e-post datert 30.01.2009 opplyst at: «Sametinget (har) i sin årlige budsjettbehandling bestemt størrelsen på beløpet som hver kommune og fylkeskommune har fått.
Giellaválljen skuvllas lea mávssolaš dovdomearka makkár dilis sámegiella lea servodagas.
forslag til Sametinget. I praksis har man brukt fordelingsnøkkelen som var i retningslinjene frem til 2001 når man har laget forslaget.
Eará servodatsurggiid ektui leat dá luohttevaš logut sámegielas.
š (Kleven et al. 2009: 12) Dette betyr at man fordelte tospråklighetstilskuddet etter folketall, Sametingets valgmanntall og antallet elever som hadde undervisning på eller i samisk i grunnskolen.
Dát logut čájehit maŋŋil 1990 leat ollu lassánan oahppit geat ožžot sámegieloahpahusa vuođđoskuvllas Norggas.
Når man ser på støttebeløpene til kommunene og fylkeskommunene i perioden 2007–13, ser man at beløpene er identiske fra år til år for de fleste kommunene.
Dat guoská sámegilli sihke vuosttaš- ja nubbingiellan, muhto sámegielohppiid lohku, geain sámegiella lei nubbingiellan, álggii fáhkkestaga njiedjat 2006.
Samtidig viser tall fra Statistisk sentralbyrå, Grunnskolenes informasjonssystem på Internett og Sametinget variasjoner i både folketall, antall personer i Sametingets valgmanntall og antall elever som leser samisk som 1. eller 2. språk i grunnskolen.
Jagiid maŋŋil njiejai lohku ollu, vaikko lohku 2011 lei vuos ollu eambbo go 1990.