pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ettersom det i denne virkemiddelordningen ikke finnes adekvate måter å måle eventuelle likestillingseffekter på, kan vi
Danin lea midjiide váttis loahpalaččat árvvoštallat movt dásseárvu vuhtiiváldojuvvo váikkuhandoaibmaortnegis, ja dán
derfor vanskelig konkludere hvordan likestillingshensyn blir ivaretatt i virkemiddelordningen.
váikkuhandoaibmaortnegis eai gávdno buorit, doallevaš vuogit maiguin dásseárvováikkuhusaid sáhtášii meroštallat.
Vi har ingen opplysninger som tilsier at søkere på grunn av sitt kjønn blir diskriminert, og det er heller ingen vesentlig ubalanse mellom kjønnene i deltakelse.
Mis eai leat makkárge dieđut mat čájehivčče ahte ohcci vealahuvvošii sohkabeali dihte, ja eai oidno makkárge sohkabealerohusat doarjagiidda oassálastimis.
Dette gjelder de prosjektene der søkers kjønn er registrert.
Dat guoská maid daid prošeavttaide main ohcci sohkabealli lea registrerejuvvon.
I de aller fleste prosjektene er ikke søker registrert med kjønn da det ikke er enkeltpersoner som søker men ulike organisasjoner, bedrifter, myndigheter osv..
Eanas prošeavttain ii leat ohcci sohkabealli registrerejuvvon, danin go ohccit eai leat eaŋkilolbmot, muhto organisašuvnnat, fitnodagat, eiseválddit jna..
5.4 Er mottakerne fornøyde med service og veiledning ?
5.4 Leat go vuostáiváldit duhtavaččat bálvalusain ja bagadallamiin ?
Spørreundersøkelsen viser at respondentene i hovedsak er fornøyd med informasjon og veiledning fra Sametinget.
Jearahallaniskkadeapmi čájeha ahte vástideaddjit oppalohkái leat hui duhtavaččat daid dieđuiguin ja bagadallamiin maid Sámediggi fállá.
Informasjonen på Sametingets internettside er bra, og det gis god informasjon på telefon, brev eller e ‐ post.
Sámedikki neahttasiidduin lea buorre diehtojuohkin, ja ohccit ožžot buriid dieđuid telefuvnnas, reivviin dahje e ‐ boasttain.
Det ser heller ikke ut til å være noe stort problem å få tak i rett person som kan bistå og at denne tar seg tilstrekkelig tid til å snakke med søkeren.
Ja ii oro leamen beara stuora váttisvuohta oažžut rievttes olbmo ságaide ja dan olbmos lea doarvái áigi ságastallat ohcciin.
Derimot kan det se ut til å være en mindre tilfredshet rundt den konkrete bistanden som gis i forhold til utarbeidelsen av
Baicca orrot leamen unnit duhtavaččat bálvalusain maid ožžot go jerret konkrehtalaš veahki ohcamuša
søknaden.
deavdimii.
Her er det mulig at søkerne har større forventninger til bistanden enn det Sametinget faktisk er i stand til å gi eller ønsker å gi.
Dán oktavuođas sáhttá leat nu ahte ohccit vurdet eanet veahki Sámedikkis go doppe duohtavuođas sáhttet dahje hálidit fállat.
Et viktig moment som kommer fram i undersøkelsen er at søkernes tilfredshet med Sametingets service og veiledning henger nøye sammen med om søkeren fikk sin søknad innvilget.
Dehálaš bealli mii bođii ovdan iskkadeamis, lea ahte man duhtavaččat ohccit leat dainna bálvalusain ja bagadallamiin maid Sámediggi fállá, vuolgá ollu das ahte lea go ohcci ožžon doarjaga iežas ohcamuššii vai ii.
De som fikk avslag var mindre fornøyde med veiledningen.
Sii geaidda ii mieđihuvvon doarjja eai leat nu beare duhtavaččat bagadallamiin.
Dette er kanskje ikke så overraskende, og ikke unaturlig at søker får et mer positivt bilde av Sametingets bistand i etterkant.
Dat ii leat varra nu imaštanveara, ii ge eahpelunddolaš, ohcci han oažžu buoret gova Sámedikkis maŋŋil
Men, det er vanskelig å kunne trekke den slutning at mangelfull veiledning har ført til at søknaden ble avslått.
go lea veahki ožžon. Muhto, lea váttis loahpalaččat cealkit ahte váilevaš bagadallan livččii sivvan dasa ahte ohcamuššii ii mieđihuvvon doarjja.
Det kan også variere om søkeren benytter seg av muligheten for veiledning, og om han / hun faktisk har vært i kontakt med Sametinget før søknaden ble sendt.
Ii ge leat daddjon man muddui ohcci geavaha bagadallanvejolašvuođa, ja ahte son duođai leamaš Sámedikkiin oktavuođas ovdal go sáddii ohcamuša.
Fra intervjuene med administrasjonen har vi også opplysninger om at perioden rett etter innføring av ny teamorganisering (2006) var preget av innarbeiding av nye rutine og opplæring av nye folk. Dette
Go leat hálddahusbargiid jearahallan, de leat ožžon dihtosii ahte dakka maŋŋá go čumpeorganiseren ásahuvvui (2006) manai ollu áigi ođđa dagaldumiid sajáidahttimii ja ođđa olbmuid oahpaheapmái.
har nok påvirket administrasjonens evne til å bistå ved henvendelser, og de melder om at det i denne perioden var en del frustrasjon blant søkere.
Dat lea váikkuhan dasa man ollu hálddahus lea nagodan veahkehit olbmuid geat leat váldán oktavuođa, ja sii muitalit ahte dien áiggi dovde sii ahte ohccit duskkástuvve.
Dette er faktorer som kjennetegner enhver omorganisering, og vil være et overgangsfenomen fram til brikkene i organisasjonen faller på plass.
Dat leat juohke ođđasisorganiserema dovdomearkkat, mat njulget fas go ođđa organiserenmálle sajáiduvvá.
Vi observerer ellers at selv om perioden som evalueres kjennetegnes av en økning i antallet innkomne søknader, så har ikke antallet saksbehandlere økt nevneverdig.
Muđui mii oaidnit ahte vaikko ohcamušaid lohku lea lassánan dan áigodagas maid dás árvvoštallat, de ii leat áššemeannudeddjiid lohku lassánan namuhanveara.
Det er et stort arbeidspress på administrasjonen som gjerne topper seg rundt de ulike ordningenes søknadsfrister. Dette gir lite
Hálddahusas lea stuora bargonoađđi, mii áinnas šaddá vel losit daid áiggiid go guđege doaibmaortnega ohcanáigi dievvá.
rom for at administrasjonen driver utadrettet virksomhet for å markedsføre virkemiddelordningen og nå nye potensielle søkere.
Dákkár dilis ii leat hálddahusas dilli márkanastit váikkuhandoaibmaortnega olggosguvlui olahan dihtii vejolaš ođđa ohcciid.
I spørreundersøkelsen svarer 84 % av respondentene at deres prosjekt ble gjennomført som planlagt.
5.5 Čađahuvvojit go prošeavttat nugo lei jurdda ?
Dette gir oss grunn til å tro at de aller fleste prosjektene følger den planen som var satt for gjennomføringen.
Dat addá midjiide vuođu jáhkkit ahte eanas prošeavttat čađahuvvojit nugo lei jurdda daid čađahit.
13 % sier de har blitt forsinket i gjennomføringen.
13 % vástida ahte sii leat maŋŋonan prošeavttain.
Dette kan vi anta delvis har med søkerens gjennomføringsevne å gjøre, men det kan også skyldes lang saksbehandlingstid i Sametinget og at søkeren har måttet vente lenger enn planlagt før hun / han har fått klarsignal om finansiering.
Sivvan dasa sáhttet leat ohcci čađahannávccat, muhto maiddái Sámedikki guhkes áššemeannudanáigi sáhttá leat sivvan; jus ohcci lea šaddan vuordit ollu guhkit go
Analysen har vist at enkelte prosjekter ikke blir igangsatt eller ikke blir gjennomført i det omfanget som var tenkt.
Analysa čájeha ahte muhtun prošeavttat eai álggahuvvo dahje eai čađahuvvo nu viidát go lei jurdda.
Oversikten over tilbaketrekking av midler bekrefter dette.
Dan duođaštit áššit main leat doarjagiid geassán ruovttoluotta.
midlene har vært ganske store i de tre årene som analyseres (3 millioner), så er denne summen mer et tegn på at gamle saker ikke er fulgt opp og avsluttet slik de skal, enn at det faktisk har vært mange prosjekter som har måttet returnere midler.
Vaikko lea ge oalle stuora ruhtahivvodat maid leat geassán ruovttoluotta dan golmma jagis maid dás analyseret (3 miljovnna), de čájeha diet submi eanet dan ahte boares áššit eai leat čuovvoluvvon ja loahpahuvvon nugo galget, go dan ahte leat ollu prošeavttat maid doarjagiid leat šaddan máksit ruovttoluotta.
Når prosjekter ikke gjennomføres i det hele tatt eller i det omfanget som var planlagt, kan det skyldes manglende fullfinansiering.
Go prošeavttat eai oppanassiige čađahuvvo dahje eai čađahuvvo nu viidát go lei jurdda, de sáhttá sivvan dasa leat ahte váilu ollislaš ruhtadeapmi.
Det kan også skyldes manglende kapasitet hos de som skal gjennomføre prosjektet, sykdom eller andre uforutsette forhold.
Sáhttá maid leat ahte eai leat doarvái návccat čađahit prošeavtta, dahje sáhttá leat buozanvuohta dahje eará fáhkka rievdi dilli mii dagaha dan.
5.6 Kunne tiltakene blitt gjennomført uten støtte fra ordningen ?
5.6 Livčče go doaimmaid sáhttán čađahit almmá doarjaga haga ?
Dette gir oss indikasjon på at virkemidlene er svært viktige og for de fleste prosjektene
Dan mii leat jearran ohcciin geaidda sáddiimet jearahallaniskkadeami, ja 60 % vástideddjiin lea
avgjørende for den aktiviteten som har funnet sted.
vástidan ahte sii eai livčče iežaset prošeavtta sáhttán čađahit jus eai livčče ožžon Sámedikkis doarjaga.
Gjennom intervjuer med informanter i Sametinget kommer det fram at mange av prosjektene som innvilges er fullfinansiert av virkemiddelordningen.
Sámedikki informánttat muitalit jearahallamiin ahte váikkuhandoarjjaortnet ruhtada ollásit ollu prošeavttaid maidda juolluduvvo doarjja.
De mener derfor at det for mange typer prosjekter ikke finnes alternative finansieringskilder og at de neppe ville blitt initiert eller gjennomført uten støtteordningen.
Sii oaivvildit ahte leat máŋggalágan prošeavttat maidda ii gávdno eará ruhtadangáldu ja ahte dat suige eai čađahuvvoše jus eai oččoše doarjaga doarjjaortnegis.
5.7 Hvilke effekter har ordningen hatt ?
5.7 Makkár váikkuhusat leat doarjjaortnegis leamaš ?
Effekter på kort sikt kan gjerne leses ut av statistikken om hvor mange som er nådd med ordningen, antallet tilslag, antallet konkrete produkter som er laget (utstillinger, bøker, CDer).
Statistihkas gal sáhttá álkit lohkat man ávki ortnegis leamaš oanehit áigái, gallásii leat olahan ortnegiin, gallis leat ožžon doarjaga, galle konkrehtalaš duoji leat ráhkaduvvon (čájáhusat, girjjit, CD.; at).
Det er liten tvil om at ordningen har bidratt til en omfattende aktivitet i de samiske kunst‐ og kulturmiljøene.
Doarjjaortnet lea eahpikeahttá váikkuhan dasa ahte leat leamaš ollu doaimmat sámi dáidda ‐ ja kulturbirrasiin.
Hvis vi ser på effekter av ordningen på lang sikt, er det naturlig å tekke fram sysselsettingseffekter.
Ja go geahččat makkár ávki ortnegis leamaš guhkit áigái, de sáhttit geassit ovdan barggolašvuođa.
Det har ikke innenfor denne evalueringen vært mulig å se på direkte sysselsettingseffekter av midlene, og en slik sammenheng vil det også være vanskelig å kunne dokumentere.
Árvvoštallamis eat gal sáhte jur njuolga čájehit man ollugiid doarjagat barggahit, ja dan livččii maid šaddan váttis duođaštit.
Vi kan imidlertid støtte oss på annen forskning som er gjort av kulturnæringers betydning for sysselsettingen.
Muhto mii sáhttit geavahit veahkkin eará dutkama mii lea dahkkon dan birra makkár ávki kulturealáhusas lea bargosajiid bisuheamis.
Norut har fulgt utviklingen av kulturnæringer i Finnmark, og et av funnene går på at den høyeste sysselsettingen innen kulturnæringer finner vi i kommunene Karasjok og Kautokeino.
Norut lea čuvvon Finnmárkku kulturealáhusaid ovdáneami, ja leat gávnnahan ahte eanemus bargosajiid doalaha kulturealáhus Kárášjoga ja Guovdageainnu suohkaniin.
10 % av de
10 proseanttas bargoolbmuin lea kultuvra váldoealáhus.
sysselsatte har dette som hovednæring. Selv om ikke alle som kan defineres som kulturnæringer i en samisk kontekst er potensielle mottakere at tilskudd fra tilskuddsordningen kulturutvikling, er det grunn til å anta at mange av søkerne til fondet helt eller delvis driver sin kulturutøvelse som et levebrød.
Vaikko eai buot dat maid sáhttá navdit kulturealáhussan sámi oktavuođas leat ge kulturovddidandoarjagiid vuostáiváldit, de lea almmatge ágga jáhkkit ahte ollugiin sis geat ohcet foanddas doarjaga, lea kultuvra eallinláibin juogo muhtun muddui dahje ollásit.
Da kan tilskuddet fra virkemiddelordningen utgjøre en viktig forutsetning for å økonomisk gjøre det mulig å utøve den samiske kulturen.
De sáhttá ge váikkuhangaskoapmedoarjja leat dehálaš eaktun dasa ahte ekonomalaččat lea vejolaš doalahit dien oasi sámi kultuvrras.
I et slikt perspektiv har tilskuddet utvilsomt skapt et grunnlag for levebrød for en rekke samiske kunstnere / forfattere / musikere.
Go áššái geahččá dien bealis, de lea doarjjaortnet eahpikeahttá leamaš vuođđun ollu sámi dáiddáriid / girječálliid / musihkkariid ealáhussii.
En annen positiv effekt virkemiddelordningen har ført med seg er at den har skapt en større bevissthet rundt bevaring, utvikling og formidling av samisk kultur.
ovddidit ja gaskkustis sámi kultuvrra.
Offentlige virkemidler som støtter opp om samisk kulturutøvelse kan være med på å gi utøvere en anerkjennelse og en motivasjon til å fortsette med sine prosjekter.
Almmolaš váikkuhanortnegat mat dorjot sámi kulturbargguid sáhttet veahkehit kulturbargiid oažžut dohkkeheami ja movtta bargat viidáseappot iežaset prošeavttaiguin.
5.8 Samsvarer tilskuddsordningen med regelverket for tilskuddsforvaltning ?
5.8 Movt doarjagiid hálddašeapmi heive oktii njuolggadusaide
Gjennom hele perioden som her evalueres, har Sametinget jobbet for å forbedre oppfølgingen og kontrollen med prosjektene det er gitt tilskudd til.
Olles dan áigodagas mii dás árvvoštallojuvvo, lea Sámediggi bargan buoridit daid prošeavttaid
Nye retningslinjer for søkerbaserte tilskuddsordninger (2008) har lagt et godt grunnlag for dette.
Ođđa njuolggadusat ohcanvuđot doarjjaortnegiidda (2008) lea leamaš nanu vuođđu dán barggus.
Likevel har Riksrevisjonen i alle rapportene for årlig revisjon for budsjettårene 2006‐2008 funnet kritikkverdige forhold ved
Liikká lea Riikkarevišuvdna buktán moaitámušaid Sámedikki doarjjahálddašeapmái oppalaččat, ja earenoamážit lea namuhan kultursuorggi, juohke jahkeraporttas maid lea čállán go lea revideren 2006‐2008 bušeahtaid.
Sametingets tilskuddsforvaltning generelt, og kulturutvikling er nevnt spesielt.
Sámedikkis váilot siskkáldas bearráigeahččamii dagaldumit.
Sametinget mangler rutiner for internkontroll.
Mis ii leat gelbbolašvuohta árvvoštallat áššiid mat gusket rehketdollui, ja ii ge leamaš vejolašvuohta beassat geahččat dieđuid maid lea dárbu
Vi har ikke kompetanse til å vurdere regnskapsmessige forhold, og har heller ikke hatt tilgang til den typen data som kreves for å kunne gi en egen vurdering av om tilskuddsordningen forvaltes i henhold til regelverket.
oaidnit go galgá árvvoštallat dan ahte hálddašuvvo go doarjjaortnet lágaid ja njuolggadusaid mielde.
Riksrevisjonens merknader tyder på at Sametinget ikke er kommet i mål, og dette kommer også fram gjennomintervjuene med administrasjonen.
Riikkarevišuvnna cuiggodeamit čájehit ahte Sámediggi ii leat buot vel ožžon ortnegii, ja dan gulaimet maid go jearahalaimet hálddahusbargiid.
Vi har oppfattet at den største utfordringen i forhold til dette ligger i administrasjonens kapasitet til å følge opp saker og innarbeide gode rutiner for når tiltak skal settes i verk. Et ” etterslep ” av gamle saker har gjort arbeidsbyrden enda tyngre.
Mii leat ipmirdan ahte stuorámus hástalus dán oktavuođas lea man muddui hálddahusas leat návccat čuovvut áššiid ja ásahit buriid bargodagaldumiid dasa ahte goas galgá doaibmabijuid álggahit.”Seaibi ” mii boares áššiin lea báhcán, lea losidahttán bargonoađi.
Oppfølging krever også arbeid på tvers av ulike avdelinger og involvering av andre personer.
Čuovvoleapmi gáibida iešguđet ossodagaid gaskka ovttasbarggu ja ahte eará olbmot maid geavahuvvojit veahkkin.
5.9.1 Mål for virkemiddelordningen
5.9.1 Váikkuhangaskaomiid ulbmil
Tilskuddsordningen har ikke lenger et hovedmål slik det hadde i evalueringsperioden.
Doarjjaortnegis ii leat šat okta váldoulbmil, nugo lei árvvoštallanáigodagas.
Fra 2009 har målene blitt formulert på tiltaksområde ‐ nivå.
2009 rájes leat ulbmiliid
enkelt tiltak bidrar til å oppfylle målet innenfor det konkrete tiltaksområdet.
Dat lea sihkkarit álkit vuohki go galgá meroštallat váikkuha go juohke doaibma olles dan dihto doaibmasuorggi ulbmilolahussii.
Men vi savner et overordnet mål for hele tilskuddsordningen som søkerne kan ha for å sette sitt prosjekt inne i en mer helhetlig samisk målkontekst.
Muhto mii váillahit bajemusdási ulbmila olles doarjjaortnegii, daid ohcciid várás geat áigut bargat prošeavttain mas lea eanet ollislaš sámi ulbmil.
Vi tror likevel at administrasjonen som saksbehandler søknadene har ” det gamle målet ” i ryggmargen, og gjør vurderinger i enkeltsøknader opp mot de mer overordnede prinsippene om å fremme et mangfoldig kunst‐ og kulturliv, og sikre samisk innflytelse over samisk kulturutvikling.
Liikká mii jáhkkit ahte hálddahus mii áššemeannuda ohcamušaid ain atná muittus ” ovddeš ulbmila ”, ja árvvoštallá juohke áidna ohcamuša eanet ollislaš vuođđojurddašeami vuođul, namalassii ahte galgá ovddidit máŋggabealát dáidda ‐ ja kultureallima, ja sihkkarastit sámi váikkuhusa sámi
5.9.2 En bedre og mer målrettet utnyttelse av midlene ?
5.9.2 Movt sáhtášii doarjagiid atnit buorebut ja eanet ulbmillaččat ?
Det er stor etterspørsel etter midlene fra Sametinget og konkurranse mellom mange gode søknader.
Lea hui stuora ohcanhivvodat Sámedikki doarjagiidda ja lea garra gilvu ollu buriid ohcamušaid gaskka.
Det er derfor viktig at midlene nyttes på en effektiv måte.
Danin lea dehálaš geavahit doarjagiid hui ávkkálaš vuogi mielde.
Prosjektenes kvalitet skal selvfølgelig være det viktigste kriterium for utvelgelse, men det er også viktig å legge vekt på søkerens
Prošeavttaid buorrevuohta galgá diehttelas leat deháleamos ágga man vuođul vállje dan doarjut, muhto lea maid dehálaš deattuhit
gjennomføringsevne.
ohcci čađahannávccaid.
Manglende gjennomføringsevne gir større sjanse for at prosjektet ikke blir igangsatt eller ikke gjennomført som planlagt, og midlene blir ikke brukt etter intensjonen.
Váilevaš čađahannávccat dagahit dávjjibut dan ahte prošeakta ii álggahuvvo dahje ahte dat ii čađahuvvo nugo lei jurdda, ja doarjagat eai geavahuvo de áigumuša mielde.
Vi vil også anbefale at administrasjonen har mer fokus på medfinansiering av prosjekter.
Mii hálidit maid ávžžuhit hálddahusa giddet eanet fuomášumi prošeavttaid oasseruhtadeapmái.
Med flere finansiører kan midlene ” strekkes lenger ”.
Go leat máŋggas geat ruhtadit, de sáhttá doarjagiid ” viidábut fanahit ”.
Sametinget som veileder må derfor ha god kunnskap om hvilke medfinansiører som kan være aktuelle i de ulike typene prosjekter, og må kunne bistå for å hjelpe søkeren videre dit.
Sámedikkis fertejit ge bagadallan doaimmaid bokte leat buorit dieđut eará ruhtadangálduid birra, mat sáhttet leat áigeguovdilat guđege prošektii mielderuhtadeaddjin, ja fertejit sáhttit ohcciid veahkehit daiguin oažžut oktavuođa.
Vi har også en oppfatning av at kontakten mot andre medfinansiører som er inne i enkeltprosjekter kan bli bedre.
Min mielas orro maid nu ahte sáhtášii leat vel buoret oktavuohta daid mielderuhtadeddjiiguin geat juo leat fárus muhtun eaŋkilprošeavttain.
Det er særlig viktig å få gode rutiner ved oppstart av
Lea earenoamáš dehálaš ásahit buriid bargodábiid juo prošeavttaid álggadettiin, dárkkistan dihtii ahte prošeavtta mielderuhtadeaddjit leat sajis.
prosjekter for å sjekke at vedtak om all medfinansiering er på plass. I tilsagnsbrev bør det gå fram at tilsagn gis under forutsetning av fullfinansiering.
Doarjjareivves berre dieđihit ahte doarjja addojuvvo dainna eavttuin ahte prošeavttas lea ollislaš ruhtadeapmi.
I forhold til de regionale midlene som fylkene forvalter er det viktig at samarbeidsavtalene brukes til å få rutiner på plass rundt samfinansiering og at de to nivåene kan ta opp diskusjoner rundt felles årlige prioriteringer for tilskudd til samisk kulturutvikling.
Mii guoská regionála juolludemiide maid fylkkat hálddašit, de lea dehálaš geavahit ovttasbargosoahpamuša dasa ahte oažžut áigái buriid bargodagaldumiid mat gusket ovttasruhtadeapmái. Diet guokte hálddašanásahusa sáhttiba maid jahkásaš vuoruhemiid oktavuođas
Fondet har hatt ulik søkertilgang til de ulike tiltaksområdene.
ovttas divaštallat sámi kulturovddideami doarjagiid.
fant sted i 2009 med at de to tiltaksområdene billedkunst / duodji og teaterformål ble en del av ” andre tiltak ”, var et godt grep for å sikre en bedre utnyttelse av midlene.
Min mielas lea ge dat rievdadus mii dahkkui 2009:s buorre, go bidje doaibmasurggiid govvadáida / duodji ja teáhterulbmiliid ” eará doaimmat ” suorgái. De sáhtii buorebut geavahit ruđaid ávkin.
Slik ble også prosjekter innen disse områdene utsatt for en sterkere konkurranse.
Ja de šattai garrasit gilvu maiddái dieid surggiid prošeavttaid gaskka.
En konkurranse som prosjekter innenfor andre tiltaksområder har måttet forholde seg til i mye større grad.
Eará doaibmasurggiid prošeavttat šadde de oahppat birget dađistaga garrasit gilvvus.
Vi stiller også spørsmål ved om en ikke i større grad burde rettet mer midler der antallet søknader var flest og hvor konkurransen om midlene var størst.
Mii jearrat ii go livčče leamaš vejolaš vel eanet sirdit ruđa daid surggiide gos ledje eanemus ohcamušat ja gos lei garraseamos gilvu doarjagiid alde.
Det kan likevel være grunner til at en ikke ønsker å
Sáhttet liikká leat ákkat dasa manne nu eai leat válljen vuoruhit márkanprinsihpaid dihte, ja go leat árvvoštallan man ollu sámegiel girjjiid galget ruhtadit márkanii mii ii leat nu stuoris.
gjøre en slik prioritering ut i fra markedsprinsipper og vurderinger av for eksempel hvor mange samiske bokutgivelser som skal finansieres til et svært begrenset marked.
5.9.3 Njuovžilis áššejohtu ja mearrádusdahkan
Ordningen med lukkede søknadsfrister for enkelte tiltaksområder og åpne søknadsfrister for andre, påvirker saksbehandlernes arbeidssituasjon og arbeidsmengde.
Dat ortnet ahte muhtun surggiin lea giddejuvvon ohcanáigi ja earáin rabas ohcanáiggit, váikkuha áššemeannudeddjiid bargodillái ja bargohivvodahkii.
Første halvår er særlig hektisk.
Vuosttaš jahkebealis lea earenoamáš ollu bargu.
Alle tiltaksområdene har bare en søknadsfrist i året.
Buot doaibmasurggiin lea dušše okta ohcanáigi jagis.
Flere frister ville spre arbeidsmengden utover året.
Jus livčče máŋga ohcanáiggi, de juohkásivččii bargu eanet jagi mielde.
Grunnen til at det ikke er innført flere frister er at de konkrete årlige datoene er godt innarbeidet hos
Sivvan dasa go eai leat bidjan eanet ohcanáiggiid, lea ahte ohccit leat hui
de enkelte søkergruppene.
bures juo dovdagoahtán daid ohcandáhtoniid jagis mat dál leat.
Vi tror likevel at det på sikt vil være en fordel både for søker og saksbehandler å ha flere søkandsfrister i løpet av året.
Liikká mii jáhkkit ahte áiggi vuollái livččii buoret sihke ohccái ja áššemeannudeaddjái jus livčče máŋga ohcanáiggi jagis.
I tiltaksområdene med åpne søknadsfrister går ofte potten tom før datoen for søknadsfristen er der.
Dain doaibmasurggiin main lea rabas ohcanáigi guorrana dávjá ruhtadanboasta ovdal go ohcanáigi lea dievvan.
I slike tilfeller er det viktig å nå ut med informasjon slik at søker ikke nedlegger arbeid i en søknad som ikke vil realitetsbehandles.
Diekkár oktavuođain lea dehálaš dieđihit ahte ii leat šat ruhta, vai ohcci ii dárbbaš bargat ohcamušain mii ii aŋkke šatta loahpalaččat meannuduvvot.
Arbeidsfordelingen mellom administrasjon og tilskuddsstyret mht delegering av beslutninger, synes å
Hálddahusa ja doarjjastivra bargojuohkin, ahte muhtun ohcamušain lea addán mearridanválddi hálddahussii, orro doaibmamin bures.
fungere bra. Det er viktig at tilskuddsstyret har hyppige møter slik at saker som skal opp til behandling ikke blir liggende lenge.
vurdet meannudeami eai duvdašuva beare guhká.
Klagemuligheten til Sametingsrådet ser også ut til å fungere bra.
Váidinvejolašvuohta Sámediggeráđđái orro maid doaibmamin bures.
5.9.4 Likestilling
5.9.4 Dásseárvu
Vurderinger rundt likestillingseffekter bør komme tydeligere fram i omtalen av virkemiddelordningen i de årlige budsjettene.
Dásseárvvu ávkki árvvoštallan ferte čielgaseappot boahtit ovdan jahkásaš bušeahtain main čállet váikkuhangaskaomiid birra.
Sametinget bør diskutere seg fram til gode metoder for å veilede og sikre at likestillingshensyn ivaretas i søknadene og i gjennomføringen av prosjektene.
Sámediggi ferte ságastallat ja gávdnat buriid metodaid dasa movt galgá bagadallat ja sihkkarastit ahte dásseárvu vuhtiiváldojuvvo ohcamušain ja prošeavttaid čađahemiin.
5.9.5 Kommunikasjonen med målgruppen og oppfølgingen av søkerne
5.9.5 Ulbmiljoavkkuin gulahallan ja ohcciid čuovvoleapmi
Vi vil anbefale at mer ressurser settes av til å markedsføre virkemiddelordningen, og særlig innenfor
Mii ávžžuhit ahte biddjojuvvojit eanet bargonávccat váikkuhangaskaoapmedoarjaga márkanastimii, earenoamážit dakkár surggiin main leat unnán ohccit, ja dakkár geográfalaš guovlluin gos jáhkkimis leat eanet ohccit geat eai vel dieđe doarjjaortnega birra, dahje geat eai vel leat dan geavahan. Lea
Det er også viktig å være på banen der nye kulturuttrykk oppstår og der nye, kanskje unge aktører, kan komme inn som søkere.
maid dehálaš doaibmat dakkár báikkiin gos ođđa kulturovdanbuktimat bohciidit, gos vejolaččat sáhttet joksat nuorra olbmuid ohccin.
En del søkere etterspør mer bistand til utforming av søknaden.
Muhtun ohccit váillahit eanet veahki ohcamušaid deavdimii.
Dette krever tid og ressurser i administrasjonen, men kan på sikt lette saksbehandlingen ved at søknadens kvalitet heves.
Dat gáibida áiggi ja bargonávccaid hálddahusas, muhto sáhttá maŋit áiggi áššemeannudeami geahpedit go ohcamuššii šaddá buorre dássi.
En tettere oppfølging i startfasen kan også bidra til å få sortert ut søknader som ikke hører hjemme i ordningen
Go álggu rájes juo čuovvugoahtá ohcanbargguid buorebut, de sáhttá johtileappot sirret eret ohcamušaid mat eai gula ortnegii dahje dakkár jurdagiid maiguin ii leat veara bargat viidáseappot.
eller ideer som det ikke er verdt å gå videre med. Dette kan redusere tilgangen på søknader som likevel blir avslått, og på sikt lette trykket på det totale antallet innkomne søknader.
Dat sáhttá leat veahkkin čuoldit eret dakkár ohcamušaid maidda liikká ii addojuvvo doarjja, ja dan láhkái geahpedit ohcamušlogu mii boahtá.
Fra spørreundersøkelsen går det fram at en del søkere som får avslag på sine søknader ikke er enige i Sametingets beslutning, og en enda større andel sier de ikke forstår begrunnelsen for avslaget.
Jearahallaniskkadeamis boahtá ovdan ahte muhtun ohccit geaid ohcamušaide ii leat mieđihuvvon doarjja, eai leat ovttaoaivilis Sámedikkiin mii guoská biehttalanákkastallamii, ja vel stuorát oassi ohcciin lohká ahte eai ipmir man vuođul biehttaleapmi lea mearriduvvon.
Dette kan tyde på at Sametinget må bli flinkere til å begrunne sine avslag og kommunisere bedre med søkerne.
Dat sáhttá čájehit dan ahte Sámediggi ferte buorebut ákkastallat go dahká biehttalanmearrádusaid ja ferte buorebut gulahallat
5.9.6 Kontroll med virkemiddelbruken, oppfølging
5.9.6 Váikkuhangaskaomiid geavaheami bearráigeahččan, čuovvoleapmi
Sametinget er ikke helt i mål med å følge opp sitt eget regelverk for tilskuddsforvaltning.
Mii guoská dasa man muddui lea nákcen iežas doarjjahálddašannjuolggadusaid čuovvut, de ii leat Sámediggi dan barggus vel ollen áibbas mihttomeari rádjái.
Det må fremdeles jobbes med å sikre at tilsagn gitt til prosjekter som ikke er kommet i gang eller gjennomført som planlagt innen fristen på to år, trekkes tilbake.
Ferte ain buorebut bargat bearráigeahččat ahte doarjagat mat leat addojuvvon prošeavttaide mat eai álggahuvvo dahje čađahuvvo guovtti jagis, gessojuvvojit ruovttoluotta.
Midler må ikke utbetales før prosjekter er igangsatt og fullfinansiert.
Ii ábut doarjagiid máksit ovdal go prošeavttat leat álggahuvvon ja ollásit ruhtaduvvon.
Der det urettmessig er utbetalt midler, må en få rutiner for rask tilbakebetaling av disse så midlene kan nyttes til nye prosjekter.
Ja go lea máksojuvvon doarjja mii ii livčče galgan máksojuvvot, de ferte nagodit ásahit dakkár dagaldumiid mat dahket ahte johtileappot oažžu daid ruđaid fas máksojuvvot ruovttoluotta, vai daid sáhttá geavahit ođđa prošeavttaide.
Vi vil også kort komme med en henstilling i rollen som evaluator.
Hálidit maid nugo árvvoštallit buktit ávžžuhusa.
Alle virkemiddelordninger skal med jevne mellomrom evalueres, og en evaluator er avhengig av gode registreringer om søker og søknaden.
Namalassii ahte váikkuhandoaibmaortnegat galget jámma árvvoštallojuvvot, ja ahte árvvoštalli dárbbaša buriid registariid main leat buorit dieđut ohcci ja ohcamušaid birra.
Mangelfullt datagrunnlag kan gjøre det vanskelig å trekke riktige konklusjoner.
Váilevaš datavuođđu sáhttá dagahit ahte lea váttis čohkket dieđuin rievttes
søknaden.
loahppaárvvoštallama.
Dette har gjort det vanskelig å sammenholde prosjekter som har fått avslag med prosjekter som har fått tilsagn.
Min dilis lea nu ahte váilevaš dieđut sin birra geat eai leat ožžon doarjaga, lea dahkan váttisin árvvoštallat makkár oktavuohta lea ohcansumma ja doarjaga gaskka.
Oppfordringen går derfor på at også søkere som får avslag blir registrert med fulle opplysninger slik tilskuddsmottakerne blir.
Ja váilot maid dieđut main oainnášeimmet makkár dehálaš mihtilmasvuođat leat dain ohcciin geaidda ii mieđihuvvon doarjja.
Det samme problemet har vi opplevd i forhold til å vurdere om tilskuddsordningen har nådd målgrupper innenfor de tre samiske språkområdene.
Čálalaš gáldut
Siden Sametinget ikke registrerer prosjektenes tilhørighet til språkområde, er det heller ikke mulig å si om målgruppene er nådd og hvordan
Finnmárkku kulturealáhusaid statistihkka, 2007
Vi henstiller derfor Sametinget om å registrere prosjektene etter språkområde slik det gjøres med andre virkemiddelordninger i Sametinget.
Sámedikki ohcanvuđot doarjjaortnegiid bajitdási njuolggadusat, mearriduvvon čakčamánu 27. beaivvi
Overordnede retningslinjer for Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger, fastsatt 27. september 2007, iverksatt fra 1. januar 2008
2007, fápmuiboahtán ođđajagimánu 1. beaivvi 2008
Rapport fra Sametingets tilskuddsstyre 2006
Sámedikki doarjjastivrra raporta 2006
Rapport fra Sametingets tilskuddsstyre 2007
Sámedikki doarjjastivrra raporta 2007
Rapport fra Sametingets tilskuddsstyre 2009
Sámedikki doarjjastivrra raporta 2009
Retningslinjer for samisk kulturfond, gjeldende fra 1. januar 2004
fápmuiboahtán ođđajagimánu 1. beaivvi rájes 2004
Riksrevisjonens rapport om den årlige revisjon og kontroll for budsjettåret 2008
Riikkarevišuvnna raporta jahkásaš revišuvnna ja bušeahttajagi 2008 bearráigeahččama oktavuođas
Sametingets budsjett 2006
Sámedikki bušeahtta 2006
Sametingets budsjett 2007
Sámedikki bušeahtta 2007
Sametingets budsjett 2008
Sámedikki bušeahtta 2008
Antall søknader 2006, 2007, 2008
Ohcamušaid lohku 2006, 2007, 2008
Søknader totalt
Ohcamušat oktiibuot
Antall innkomne søknader fordelt på tiltaksområde (N=703) 2006, 2007, 2008
Galle ohcamuša guđege doaibmasuorggis (N=703) 2006, 2007, 2008
Litteratur Musikk Billedkunst Teater Barns oppvekstvilkår Andre tiltak Tegneserier Totalt
Girjjálašvuohta Musihkka Govvadáida Teáhter Mánáid ‐ bajásšaddan Eará Govvaráiddut Submi
Summer bevilget til de ulike tiltaksområdene, 2006‐2008
Ruhtajuolludeamit guđege doaibmasuorgái, 2006‐2008
Innvilget kr Andre tiltak 9 699 600 Barns oppvekstvilkår 6 093 950 Billedkunst / Duodji 2 310 725 Litteratur 10 007 600 Musikk 5 159 300 Teaterformål 1 272 000 Tegneserier 890 300 Ikke angitt (tom) 46 000 Totalt 35 504 475
Juolludan kr Eará doaimmat 9 699 600 Mánáid bajásšaddan 6 093 950 Govvadáida / Duodji 2 310 725 Girjjálašvuohta 10 007 600 Musihkka 5 159 300 Teáhterulbmilat 1 272 000 Govvaráiddut 890 300 Ii almmuhuvvon (guoros) 46 000 Oktiibuot 35 504 475
Gjennomsnittlig tilsagnsbeløp innenfor hver tiltaksområde 2006‐2008
Juolludan gaskamearálaččat guđege doaibmasuorggis 2006‐2008
50 626 Litteratur 46 988 Musikk 44 526 Billedkunst 53 280 Teater 56 038 Barns oppvekstvilkår 47 510 Andre tiltak 178 060 Tegneserier
50 626 Girjjálašvuohta 46 988 Musihkka 44 526 Govvadáida 53 280 Teáhter 56 038 Mánáid bajásšaddan 47 510 Eará doaimmat 178 060 Govvaráiddut
Antall søknader fordelt på kommuner (over 10 søknader), avslag, tilsagn, tilsagnsprosent 2006‐2008
Galle ohcamuša guđege suohkanis (badjel 10 ohcamuša) biehttalan, dorjon, dorjonproseanta 2006‐2008
Søknader Avslag Tilslag Tilslagsprosent Oslo 79 % Tysfjord 21 % Tromsø 63 % Skånland 88 % Gratangen 40 % Kåfjord 80 % Kautokeino 67 % Alta 54 % Porsanger 37 % Karasjok 50 % Tana 73 % Nesseby 55 % Sør ‐ Varanger 37 %
Ohcamušat Biehttalan Dorjon Dorjonproseanta Oslo 79 % Divttasvuotna 21 % Tromsa 63 % Skánit 88 % Rivttát 40 % Gáivuotna 80 % Guovdageaidnu 67 % Áltá 54 % Porsáŋgu 37 % Kárášjohka 50 % Deatnu 73 % Unjárga 55 % Mátta ‐ Várjjat 37 %
Antall søknader fordelt på kommuner* (alle kommuner), avslag, tilsagn, 2006‐2008
Galle ohcamuša guđege suohkanis* (buot suohkanat), biehttalan, dorjon, 2006‐2008
1840 Saltdal 1848 Steigen 1849 Hamarøy 1850 Tysfjord 1853 Evenes 1860 Vestvågøy 1865 Vågan 1870 Sortland 1871 Andøy 1902 Tromsø 1913 Skånland 1919 Gratangen 1920 Lavangen 1922 Bardu 1924 Målselv 1925 Sørreisa 1927 Tranøy 1931 Lenvik 1933 Balsfjord 1936 Karlsøy 1938 Lyngen 1939 Storfjord 1940 Kåfjord 1941 Skjervøy 1942 Nordreisa 1943 Kvænangen 2002 Vardø 2003 Vadsø 2004 Hammerfest 2011 Kautokeino 2012 Alta 2014 Loppa 2015 Hasvik 2017 Kvalsund 2019 Nordkapp 2020 Porsanger 2021 Karasjok 2022 Lebesby 2023 Gamvik 2025 Tana 2027 Nesseby 2030 Sør ‐ Varanger
1840 Sálát 1848 Stáigu 1849 Hápmir 1850 Divttasvuotna 1853 Evenášši 1860 Vestvågøy 1865 Voagat 1870 Sortland 1871 Ánddasuolu 1902 Tromsa 1913 Skánit 1919 Rivttát 1920 Loabát 1922 Beardu 1924 Málátvupmi 1925 Ráisavuotna 1927 Ránáidsuolu 1931 Leaŋgáviika 1933 Báhccavuotna 1936 Gálsa 1938 Ivgu 1939 Omasvuotna 1940 Gáivuotna 1941 Skiervá 1942 Ráisa 1943 Návuotna 2002 Várggát 2003 Čáhcesuolu 2004 Hámmárfeasta 2011 Guovdageaidnu 2012 Áltá 2014 Láhppi 2015 Ákŋoluokta 2017 Fálesnuorri 2019 Nordkáhppa 2020 Porsáŋgu 2021 Kárášjohka 2022 Davvesiida 2023 Gáŋgaviika 2025 Deatnu 2027 Unjárga 2030 Mátta ‐ Várjjat
* Denne tabellen ble utarbeidet etter at rapporten var avsluttet.
* Dát tabealla ráhkaduvvui maŋŋá go raportabargu lei loahpahuvvon.
Det viste seg da at noen prosjekter var ført opp med feil kommunenummer.
De fuobmáimet ahte muhtun prošeavttaide ledje merken boasttu suohkannummara.
Blant annet var de fleste søknadene fra Mo i Rana feilregistrert.
Earet eará ledje eanas ohcamušat mat bohte Muoffis – Raanes registrerejuvvon boastut.
Med 12 søknader og 9 tilsagn skulle derfor Mo i Rana vært med i figur 3.7.
Dasto livččii ge Muoffi – Raane galgan leat mielde 3.7 govvosis, danin go dan suohkanis leat boahtán 12 ohcamuša ja 9 leat ožžon doarjaga.
Søkere fra kommunen ligger på topp i andel søknader som har fått tilslag..
Dan suohkana ohccit leat sin gaskkas geaidda dávjjimusat lea mieđihuvvon doarjja.
Bevilgninger til prosjekter, fylkesfordelt, 2006, 2007, 2008
Juolludeamit prošeavttaide, fylkkaid mielde, 2006, 2007, 2008
Fordeling av søkere etter institusjon og kjønn, avslag, 2006‐2008
Movt ohccit juohkásit institušuvnnaide, sohkabealli, biehttaleamit, 2006‐2008
Vedlegg spørreskjema og utsendelsesbrev
Mildosat – jearahallanskovvi – sádden
Kunnskapsparken, 3 etg
Sidjiide geat ohcet doarjaga Sámedikkis
Til søkere av tilskudd fra Sametinget
Din čuj. Min čuj. Dáhton
Deres ref.. Vår ref.. Dato
Geassemánu 7. beaivi 2010
Evaluering av Sametingets kulturfond / tilskuddsordning kulturutvikling
Sámedikki kulturfoandda / kulturovddidandoarjagiid árvvoštallan
Sametinget har gjennom sitt Kulturfond gitt støtte til en rekke søkerbaserte tiltak.
Sámediggi lea iežas Kulturfoanddas addán doarjagiid ollu ohcanvuđot doaimmaide.
Fra 2008 skiftet ordningen navn til tilskuddsordning kulturutvikling.
2008 rájes rievddai ortnega namma kulturovddidandoarjjan.
Ordningen er aldri tidligere evaluert, og Sametinget har gitt Norut Alta ‐ Àltà i oppdrag å gjennomføre en evaluering av fondet / ordningen for årene 2006‐8.
Dát ortnet ii leat goassege ovdal árvvoštallojuvvon, ja Sámediggi lea bidjan Norut Alta ‐ Àltà čađahit foandda / ortnega árvvoštallama jagiide 2006‐08.
Sametinget trenger kunnskap om hvordan tilskuddsordningen har fungert og hvilke erfaringer søkerne har med å søke og motta tilskudd.
Sámediggi dárbbaša dieđuid dan birra movt doarjjaortnet lea doaibman ja makkár vásáhusat ohcciin leat go ohcet ja ožžot doarjaga.
Formålet med evalueringen er å dokumentere behov og avdekke svakheter ved ordningen.
Árvvoštallama ulbmil lea duođaštit ahte ortnegii lea dárbu ja gávnnahit leat go ortnegis headjuvuođut.
Vi vil vurdere om ordningen er tilstrekkelig tilpasset de behovene søkerne har og om den bidrar til å oppfylle de uttalte målene.
Mii áigut árvvoštallat lea go doarjjaortnet doarvái bures heivehuvvon ohcciid dárbbuide ja váikkuha go dat dasa ahte joksá ulbmiliid mat ortnegii leat mearriduvvon.
Dette spørreskjemaet sendes til alle som har søkt tilskudd fra fondet / ordningen i løpet av årene 2006‐2008.
Dát jearahallanskovvi sáddejuvvo buohkaide geat leat ohcan doarjaga foanddas / ortnegis jagiid 2006‐2008.
Å svare på spørreskjemaet er frivillig, men vi håper at så mange som mulig vil være med på å gi oss et best mulig kunnskapsgrunnlag slik at Sametinget kan videreutvikle ordningen.
Jearahallanskovi vástideapmi lea eaktodáhtolaš, muhto mii sávvat ahte nu ollugat go vejolaš searvvaše ja nu attáše midjiide buoremus diehtovuođu vai Sámediggi sáhttá viidáseappot ovddidit doarjjaortnega.
Alle opplysningene du / din organisasjon gir vil bli behandlet konfidensielt og vil ikke presenteres på en slik måte at den kan spores tilbake til avsender.
Mii gieđahallat buot dieđuid maid oažžut dus / du organisašuvnnas čiegus diehtun ja eat almmut daid dan lahkái ahte gii ge sáhtášii ohcat ja gávdnat gos dieđut bohtet.
Respondentnummeret som står øverst på spørreskjemaet blir kun brukt av forskerne for å se hvem som ikke har svart og som vi vil sender en purring til.
Dutkkit geavahit vástidannummara mii lea jearahallanskovis dušše dasa ahte oaidnit geat eai leat vástidan vai sáhttet sidjiide sáddet muittuhusa.
Hvis du har spørsmål i forbindelse med utfyllingen av skjemaet, så ta kontakt med prosjektleder Vigdis Nygaard, vigdisn@norut.no, tlf 78457102
Jus duš ležžet jearramušat skovi deavdima oktavuođas, sáhtát váldit oktavuođa prošeavtta jođiheddjiin Vigdis Nygaard, vigdisn@norut.no, tlf 78457102
Med vennlig hilsen
Ustitlaš dearvuođaiguin
Innenfor hvilken kategori nedenfor hører tiltaket / prosjektet du / dere søkte om støtte ?
1. Informasjon om prosjektet / tiltaket det ble søkt støtte om..
Dersom du / dere har søkt om prosjektmidler innenfor flere kulturkategorier, kryss av for disse.
Dieđut prošeavtta / doaimma birra masa ohccojuvvui doarjja.
Ble søknaden innvilget ?
Guđe suorgái gullá doaibma / prošeakta masa ohcet / ozaide / ozaidet doarjaga ?
Dorjo go du ohcamuša ?
Govvadáida / duodji.
Når søkte du / dere om støtte fra fondet/ordningen ?
Goas don / doai / dii ohcet / ozaide / ozaidet doarjaga foanddas/ortnegis ?
Sett flere kryss dersom du har søkt mer enn en gang.
Har du / dere søkte mer enn en gang ? Leat / leahppi / lehpet go ohcan eanet go oktii ?
Dersom du har søkt om midler flere ganger, hva er grunnen til det ?
Om du søkte flere ganger, gjaldt det samme prosjektet ?
Fordi søknaden ble avslått første gang.
Ja. Juo.
Danin go eai addán doarjaga vuosttaš geardde.
Nei. In.
Fordi prosjektet ble utvidet og det var behov for ekstra midler.
Danin go viiddidin prošeavtta ja lei dárbu liige ruhtii
Dersom søknaden (e) ble innvilget, fikk du / dere hele summen det ble søkt om ?
Jus dorjo ohcamuša (aid), ožžot go / oaččuide / oaččuidet go olles summa maid ohcet/ozaide/ozaidet ?
summen.
Juo, oasi summas.
Dersom søknaden ikke ble innvilget, forstod du begrunnelsen Sametinget ga for avslaget ?
Jus ohcamuš biehttaluvvui, ipmirdit go man vuođul Sámediggi biehttalii doarjumis ohcamuša ?
Ja, men jeg / vi er overhodet ikke enige med de begrunnelsene Sametinget gir.
Juo, muhto mun / moai / mii eat leat oppalohkái ovttaoaivilis Sámedikkiin mii guoská sin ákkastallamiidda.
Dersom du / dere fikk avslag på søknaden, klaget du / dere på avslaget ?
Jus biehttaledje doarjumis du / dudnu / din ohcamuša, váidet / váiddiide / váiddiidet go biehttalanmearrádusa ?
I hvilke (n) kommune (r) ble prosjektet (var prosjektet tenkt) gjennomført ? … … … … … … … … ….
Makkár suohkanis (iin) čađahuvvui prošeakta (galggai čađahuvvot) ?
Var prosjektet ditt / deres rettet mot et spesielt språkområde.
Nord-samisk. Davvisámegiella.
Hvis flere, kryss av på flere alternativer.
Lulesamisk. Julevsámegiella. Sørsamisk.
Hva var grunnen til at du / dere søkte om støtte ?
Manne ohcet / ozaide / ozaidet doarjaga ?
(Kryss gjerne av flere alternativer nedenfor).
(Oaččut áinnas merket máŋgga ruktui dás vuolábealde).
Prosjektet kunne ikke gjennomføres uten støtte fra ordningen.
Prošeavtta ii livčče sáhttán čađahit almmá doarjaga haga.
3 Gjennom kontakt med Sametinget fikk vi opplysninger om muligheter om finansiering fra ordningen.
In / ean / eat diehtán eará almmolaš instánssaid gos livččii sáhttán ohcat.
Ble oppfordret fra privatpersoner om å søke ordningen om finansiering.
Oaččuimet Sámedikkis dieđuid dan birra makkár ruhtadandoarjagiid foanddas sáhttá ohcat.
Priváhta olbmot ávžžuhedje ohcat
foanddas ruhtadeami.
Har prosjektet søkt og fått offentlig støtte fra annet hold ?
Leat go prošektii ohcan ja ožžon almmolaš doarjaga eará ruhtadanortnegis ? Ja, og fått.
Dersom du tok kontakt med Sametinget i løpet av søknadsprosessen, hva var grunnen (- ene) til det ?
Kjente du til ordningen før du begynte med søknadsprosessen ? Dihtet go dán doarjjaortnega birra ovdal go álget
Jus váldet
Ja. Juo.
Hva mener du om Sametinget når det gjelder følgende punkter nedenfor ?
Hvordan vurderer du informasjon og rettledning fra Sametinget i søknadsprosessen ?
Gi en vurdering av hver av de følgende påstandene.
Kryss gjerne av flere alternativer nedenfor.
Litt enig
oktavuođas ?
A. Sametinget ga god hjelp ved utarbeidelse av søknaden.
áddehahtti vástádusaid reivves, telefuvnnas dahje e-boasttain.
B. Jeg / vi fikk god hjelp til å finne fram til andre instanser man også kunne søke midler fra til tiltaket.
God, fondet har en god rettledning til søkere. Buorre, foanddas leat buorit neavvagat ohcciide.
Oaččuimet buriid
In ovttaoaivilis
D. Det er vanskelig å finne fram til den rette å snakke med i Sametinget. Lea
váttis gávdnat rievttes olbmo Sámedikkis geainna galgá hupmat.
Dersom du ikke har fått støtte fra kulturfondet / tilskuddsordningen kulturutvikling kan du hoppe fram til spørsmål 6 og fortsette utfyllingen av skjemaet derfra.
Jus it leat ožžon doarjaga kulturfoanddas / doarjjaortnegis, sáhtát njuiket 6. gažaldahkii ja deavdigoahtit skovi dan rájes.
Hva synes du om kravene til rapportering ved utbetaling av midlene ?
maid galgá deavdit go oažžu foanddas doarjaga ? Kravene er klare og forståelige, og greie å forholde seg til.
Movt du mielas leat raporterengáibádusat
Blir / ble prosjektet gjennomført som planlagt ?
Tilskuddsordningen kulturutvikling skal ” fremme et mangfoldig kunst- og kulturliv, og sikre samisk innflytelse over samisk kulturutvikling ” Innenfor hver kategori (litteratur, musikk, billedkunst / duodji, teaterformål, barns oppvekstvilkår, andre tiltak, samiskspråklige tegneserier) er det formulert egne mål.
Kulturovddidandoarjagat galget ” ovddidit máŋggabealát dáidda-ja kultureallima, ja sihkkarastit váikkuhanvejolašvuođa sámi kulturovdáneapmái ”. Juohke suorggis (girjjálašvuođaš, musihkas, govvadáidagis / duojis, teáhterulbmiliin, mánáid bajásšaddaneavttuin, eará doaimmain, sámegiel govvaráidduin) leat vásedin čilgejuvvon ulbmilat.
Kryss av for måloppnåelse innenfor den / de kategorien (e) du har fått tilskudd.
Merke man bures leat olahan ulbmiliid dan suorggis / dain surggiin masa / maidda leat ožžon doarjaga.
Ii ollinge
Oalle bures
D. Prosjektet har bidratt til å øke aktiviteten innen samisk revy- og teatervirksomhet.
A. Prosjektet har bidratt til å øke antallet utgivelser av samisk litteratur.
Prošeakta lea leamaš veahkkin
Prošeakta lea váikkuhan dasa ahte leat sáhttán
F. Prosjektet har bidratt til å opprettholde og utvikle aktivitet innen andre samiske kulturtiltak.
B. Prosjektet har bidratt til å øke antallet tiltak innen samiske kulturuttrykk.
Prošeavtta olis doalahuvvojit
Prošeakta lea váikkuhan dasa ahte leat
G: Prosjektet har bidratt til å opprettholde utgivelser av samiskspråklige tegneserier.
C. Prosjektet har bidratt til å øke antallet kunst- og duodjitiltak. Prošeakta lea váikkuhan dasa ahte leat ásahuvvon
Prošeakta lea váikkuhan dasa ahte
Prošeakta lea váikkuhan dasa ahte leat
Hvis du ønsker å si noe om prosjektets måloppnåelse med egne ord, kan du kort kommentere dette her.
Hvis du ønsker å utdype dette med egne ord, kan du gjøre det her. Jus dien áiggut dárkileappot čilget iežat
Jus hálidat
Juo, áinnas.
Hvordan vurderer du / dere at likestillingsperspektivet er ivaretatt i prosjektets gjennomføring ?
Prošeavttaide mat ožžo doarjaga: Jáhkat go ahte livččii áigeguovdil ohcat kulturovddidandoarjaga fas ?
Movt du / dudno / din
Nei, prosjektet er gjennomført, og jeg / vi har ikke planer om andre prosjekt.
Har, eller kan tiltaket / prosjektet ditt brukes av Sametinget som et godt eksempel når det skal vises til vellykket arbeid fra ordningens sin side ?
Ii, prošeakta lea čađahuvvon ja mus / munnos / mis eai leat plánat álggahit eará prošeavttaid.
Til prosjekt som fikk støtte: Vil det være aktuelt å søke om midler fra tilskuddsordningen kulturutvikling senere ?
Dát guokte gažaldaga leat sidjiide geat eai ožžon doarjaga iežaset prošeavttaide: Movt manai prošeavttain masa it ožžon doarjaga ?
De to neste spørsmålene er til prosjekt som fikk avslag: Hva skjedde med prosjektet du fikk avslag på ?
Ja, men ikke til prosjektet som fikk avslag. Juo, muhto in dan prošektii gal masa eai addán doarjaga.
Vil det være aktuelt å søke om midler fra tilskuddsordningen kulturutvikling senere ?
7. Informasjon om søkeren. Dieđut ohcci birra.
Vi ønsker få vite hvilket kjønn den som har utformet prosjektsøknaden har.
Mii hálidit diehtit lea go nissonolmmoš vai dievdoolmmoš gii lea čállán prošeaktaohcamuša.
Kryss av her hvis du / dere representerer en institusjon / organisasjon.
Merke ruossain dása jus don / doai / dii ovddastehpet institušuvnna / organisašuvnna.
Institusjon / organisasjon.
Goas leat riegádan ? … ….. … …..
Institušuvdna / organisašuvdna.
kommune / suohkanis / gielddas.
Norut Alta er et forskningsinstitutt i forskningskonsernet Norut
Giitu go vástidit jeahallanskovi gažaldagaid !
Evaluering av samiske språksentre
Sámi giellaguovddážiid árvvoštallan
Oppdragsgiver: Sametinget
Norut Alta - Áltá raporta: 2012:16
Oppsummering: Samiske språksentre er viktige samiske institusjoner i en rekke samiske
Barggaheaddji: Sámediggi
lokalsamfunn.
Dat leat veahkkin nannemin gelbbolašvuođa sámegielas ja sámi kultuvrras.
De bidrar til å styrke kompetansen i samisk språk og kultur, skaper språkarenaer, og kan virke identitetsskapende for den samiske befolkningen i sine virkeområder.
Dat ásahit giellabáikkiid, ja sáhttet doaibmat identitehtaásaheaddjin sámi álbmogii dain guovlluin gos guovddážat doibmet.
Denne evalueringen tar for seg ti samiske språksentre, etablert i perioden 1994-2009.
Dát árvvoštallan gieđahallá logi sámi giellaguovddáža, mat leat ásahuvvon áigodagas 1994-2009.
Sametingets mål for språksentrene er at samisk språk skal høres og synes i språksentrenes virkeområde.
Sámedikki ulbmil giellaguovddážiiguin lea ahte sámegiella galgá gullot ja oidnot giellaguovddážiid doaibmaguovlluin.
For å undersøke hvordan de samiske språksentre oppfyller dette målet, har denne evalueringen sett både på interne forhold innad i hvert språksenter, og på hvordan de samvirker med sine ulike omgivelser og med Sametinget.
Dán árvvoštallamis leat guorahallan juohke giellaguovddáža siskkáldas doaimmaid, ja maiddái dan movt dat doibmet dain iešguđetlágan birrasiin gosa leat ásahuvvon ja máiddái makkár ovttasdoaibma lea Sámedikkiin, gávnnahan dihte man muddui giellaguovddážat leat olahan ovdalis namuhuvvon ulbmila.
Emneord: Språksenter, samisk, språkkurs, tiltak, Sametinget, finansiering
Fáddásánit: Giellaguovddáš, sámegiella, giellakurse, doaibma, Sámediggi, ruhtadeapmi
Dato: 1. juni 2012
Beaivi: Geassemánu 1. beaivi 2012
Foretaksnummer: 983 551 661 MVA
Deaddelan: Norut Alta – Àltá as
Denne rapporten tar for seg de ti samiske språksentrene som i 2010 mottok grunntilskudd fra Sametinget.
Dán raporttas áigut geahčadit dan logi giellaguovddáža mat jagis 2010 ožžo vuođđodoarjaga Sámedikkis.
Språksentrene har oppstått i ulike samiske områder til ulike tider, og har vært viktige for å styrke bruken og kompetansen i samisk språk samt øke kunnskapen og bevisstheten om samisk kultur i sine virkeområder.
Giellaguovddážat leat ilbman iešguđet sámi guovlluide iešguđet áigái, ja leat leamaš dehálaččat sámegiela geavaheami ja giellagelbbolašvuođa nannemis, ja maiddái leat buoridan ipmárdusa sámi kultuvrra birra guovddážiid doaibmaguovlluin.