pere/sami_parallel huggingface dataset:
Er det slik at sentre innenfor språkforvaltningsområdet har en sterkere tilknytting til kommunen gjennom eierskap og finansiering ?
Lea go nu ahte dain guovddážiin mat leat hálddanšanguovllus lea nannosit čanastat suohkaniidda oamasteami ja ruhtadeami oktavuođas ?
Har språksentre gjennom sitt fylkeskommunale tilskudd en forpliktelse til å drive sin
Ja lea go giellaguovddážiin geatnegasvuohta doaibmat viidábut geográfalaččat danin go ožžot fylkasuohkanis doarjaga ?
virksomhet i et større geografisk område ?
giellaguovddážiin.
Språksentrene som språkarenaer
Giellaguovddážat giellabáikin
Bredden i den utadrettede aktiviteten vil særlig framkomme under dette analysepunktet.
Dan analysaoasis áigut oažžut ovdan dan doaimma viidodaga maid guovddážat barget olggosguvlui.
Vi vil kartlegge omfanget av den samiskspråklige kursvirksomheten, fra nybegynnerkurs til kurs på høyere nivå.
Mii áigut kártet sámegiel kursedoaimmaid viidodaga, álggahallikurssiin gitta alit dási kurssiide.
Herunder vil vi også kartlegge utviklingen av undervisningsmateriell og – metodikk.
Ja áigut maid kártet oahppomateriálaid ovddideami ja – metodihka.
Vi vil også
Dasto áigut maid kártet kurssiid ulbmiljoavkkuid ja leat go eará ulbmiljoavkkut dain giellaguovddážiin maid suohkan oamasta dahje
kartlegge målgrupper for disse kursene og om det er forskjell på målgrupper dersom språksentrene er kommunalt eid eller har andre eierformer.
main leat earalágan oamastanmállet.
Også andre aktiviteter ved språksentrene skal kartlegges.
Maiddái eará doaimmaid giellaguovddážiin sáhttit kártet.
Flere språksentre har for eksempel mer uformelle språklige møteplasser for både barn, ungdom og eldre, eller aktivitetskvelder hvor språket er et bærende element, for eksempel duodjikvelder.
Máŋgga giellaguovddážis leat ovdamearkkadihte eahpeformálalaš deaivvadanbáikkit mánáide, nuoraide ja vuorasolbmuide, dahje leat juogalágan lágideamit eahkediid gos giela hárjehallan lea guovddážis, ovdamearkkadihte duodjeeahkedat.
Det kan være relevant å se disse aktivitetene opp mot sentrale politiske dokumenter. Aktuelle
Lea buorre ágga bálddastahttit dien lágan doaimmaid guovddáš politihkalaš dokumeanttaiguin, dakkár dokumeanttaiguin nugo Sámedikki dieđáhusaid sámegiela birra: ” Sámegiella lea čáffa ! ”
dokumenter vil være Sametingets melding om samisk språk: ” Samisk er tøft ! ”
(2004), ” Sámegielaid doaibmaplána ” (Bargo ‐ ja searv. dep..
(2004), ” Handlingsplan for samisk språk ” (AID datert 2009) og ” Nasjonal rekrutteringsstrategi for samisk høyere utdanning ” (Kunnskapsdepartementet, 2010), samt Sametingsmelding om opplæring og utdanning (2011).
2009) ja ” Našunála rekrutterenstrategiija sámi alit ohppui ” (Máhttodepartemeanta, 2010), ja maiddái Sámedikki oahpahusdieđáhus (2011).
I hvilken grad er det samsvar mellom språksentrenes faktiske aktiviteter og de oppgavene og rollene disse senterne er gitt i de omtalt i dokumentene ?
Man muddui leat dat barggut maid giellaguovddážat doaimmahit ja sin rolla dan mielde mii diein dokumeanttain lea biddjon sin bargun ?
Språksentrene kan være samisk‐ språklige og kulturelle ressurskilder i sine virkeområder.
Giellaguovddážat sáhttet leat iežaset guovllu sámi giella‐ ja kulturguovddážat.
Samiskspråklig kompetanse er svært etterspurt, og det er en ikke ubetydelig konkurranse mellom institusjoner og organisasjoner om å knytte til seg denne kompetansen.
Sámegielmáhtu dárbbašit ja ohcet dávjá, ja institušuvnnaid ja organisašuvnnaid gaskkas lea mearkkašanveara gilvu fidnet olbmuid geain lea diekkár gelbbolašvuohta.
Vi forventer å finne en forskjell i hvordan kommunene gjør seg nytte av språksentrene, avhengig av om de er kommunalt eid eller har annen eierform.
suohkanat atnet giellaguovddážiid ávkin, dan mielde lea go suohkan mii daid oamasta vai lea go earalágan oamastanmálle.
I vår analyse vil vi søke å avdekke på hvilken måte kommunene bruker språksentrene som en ressurs.
Mii áigut dán analysas geahččalit čuvget dan man láhkái suohkanat atnet ávkki giellaguovddážiin.
Brukes de for eksempel av skoleeiere / kommuner som ressurser i samisk språkopplæring i skolen/barnehager ?
Geavahit go ovdamearkkadihte skuvlaoamasteaddjit / suohkanat daid veahkkin sámegiel oahpaheamis skuvllain/mánáidgárddiin ?
Vi vil se på hvorvidt og eventuelt hvordan språksentrene inngår i kommunenes grunnskoleopplæring i samisk, både i form av å være tilstede i skolehverdagen, men også i form av kjøp av tjenester som fjernundervisning. Språksentrene vil også
Mii áigut maid geahččat man muddui dahje vejolaččat movt giellaguovddážat geavahuvvojit suohkaniid vuođđoskuvlla sámegieloahpahusas, sihke dan leat go sii mielde skuvllas oahpaheamis, vai lea go guovddážiin
kunne benyttes til oversettingsarbeid og tolking som kommunen har behov for i sin kommunikasjon med innbyggerne.
Giellaguovddážiid sáhttá maid geavahit jorgalanbargguide ja dulkomii maid suohkan dárbbaša suohkanássiiguin gulahallamis.
Formidling av samisk språk og kultur i lokalsamfunnene
Giela ja kultuvrra gaskkusteapmi báikkálaš servodagain
I de fleste områder, og kanskje særlig utenfor det samiske kjerneområdet, foreligger det relativt lite materiell eller dokumentasjon om den samiske lokalbefolkningens tilstedeværelse og aktiviteter.
Eanas guovlluin, ja earenoamážit várra olggobealde guovddáš sámi guovlluid, leat oalle unnán dieđut dahje dokumentašuvdna gávdnamis mat muitalivčče báikkálaš sámi olbmuid ássama ja eallima birra.
Å dokumentere samiske dialekter, herunder begreper knyttet til kvinners og menns tradisjonelle
Sámi suopmaniid dokumenteren, ja maiddái nissonolbmuid ja dievdduid árbevirolaš bargguid
aktiviteter, til ressurs‐ og naturbruk, stedsnavn, samiske sagn og fortellinger osv., er en betydningsfull del av aktiviteten i mange av språksentrene.
dokumenteren, eatnamiid ja eanariddodagaid geavaheami, báikenamaid, sámi diiddaid ja muitalusaid jna. dokumenteren lea dehálaš oassi giellaguovddážiid bargguin.
Dette er tiltak som kan være sentrale og bidrar til å gi språksentrene sin lokale eller regionale profil.
Diekkár barggut sáhttet leat oalle guovddášdoaimmat mat čájehit giellaguovddážiid báikkálaš dahje regionála profiilla.
Vi ønsker å besvare spørsmål som: hvordan formidles samisk lokalt og regionalt innsamlet kunnskap, og hvilke formidlingstiltak har språksentrene ?
Mii hálidit gávdnat vástádusa čuovvovaš gažaldagaide: Movt gaskkustuvvojit sámiide guoskivaš dieđut mat čohkkejuvvojit báikkálaččat ja olles dan guovllus gos guovddážat doibmet, ja makkár gaskkustanvuohki lea guovddážiin ?
Hvem er målgruppene ?
Geat leat ulbmiljoavkkut ?
Under dette punktet vil også kontakt med ulike brukergrupper og interessenter lokalt inngå, og også samarbeid og elementer av erfaringsutveksling og læring mellom språksentrene.
maiddái makkár ovttasbargu ja vásáhusaid lonohallat lea giellaguovddážiid gaskkas, ja maid leat oahppan nuppiin.
Gjennomgående variabler for analysene
Analysaid čađačuovvu variábelat
I alle kategoriene ovenfor vil kjønn og alder være gjennomgående variabler.
Buot ovdalis namahuvvon kategoriijain leat sohkabealli ja ahki čađačuovvu variábelat.
Vi vil se om tilbudet, samt organiseringen og tilretteleggingen av disse retter seg mot spesifikke aldersgrupper eller kjønn.
Mii hálidit gávnnahit leat go fálaldagat, ja organiseren ja lágideapmi heivehuvvon njulgestaga dihto ahkahaččaide dahje sohkabeallái.
Vi vil også se på om kjønn og alder hos ansatte og eventuelle styrerepresentanter / styringsgruppe bidrar til å fremme likestilling og aldersbalanse i språksentrenes arbeid.
Ja áigut maid geahččat lea go bargiid ja vejolaččat
Det vil innenfor rammen av denne evalueringen ikke være mulig å gjennomføre en egen undersøkelse av brukertilfredshet blant språksentrenes brukere.
Dán árvvoštallama rámmaid siskkobealde ii leat vejolaš čađahit sierra iskkadeami mii buvttášii ovdan dan man duhtavaččat giellaguovddážiid geavaheaddjit leat guovddáža bargguiguin.
Vi vil derfor begrense analysen av brukertilfredshet til en kartlegging av metoder språksentrene har for å måle brukertilfredshet, og hvordan denne informasjonen brukes for å forbedre tilbudet.
geavahit go galget boahtit diehtit man duhtavaččat olbmot leat sin doaimmaiguin, ja movt guovddážat daid dieđuid geavahit ávkin buoridit fálaldagaid.
Kommunikasjonen mellom språksentrene og Sametinget
Giellaguovddážiid ja Sámedikki gaskasaš gulahallan
Sametinget legger til grunn visse tildelingskriterier for å gi de samiske språksentrene grunntilskudd.
Sámedikkis leat dihto juohkineavttud maid vuođul juolluda sámi giellaguovddážiidda vuođđodoarjaga.
Tildelingskriteriene kom tydeligere i fokus da Sametinget la om sin tilskuddsforvaltning i 2008, med
Juolludaneavttut bohtet čielgaseappot ovdan 2008:s, dalle go Sámediggi rievdadii doarjjahálddašeami dan guvlui ahte gáibidit bohtosiid maid buorebut sáhttá mihtidit.
Det stilles årlige rapporteringskrav og krav om oppfølging i forhold til flere kriterier.
Gáibiduvvojit jahkásaš raporttat ja maid ahte eavttuid galgá čuovvolit.
Vi ønsker å få kartlagt språksentrenes syn på disse kriteriene og kravene og hvordan disse påvirker kommunikasjonen med Sametinget.
Mii dáhttut oažžut ovdan makkár oaidnu giellaguovddážiin leat dieid eavttuide ja gáibádusaide, ja movt dat čuhcet sin gulahallamii
Sametinget har opprettet et nettverk mellom språksentrene.
Sámediggi lea giellaguovddážiidda ásahan fierpmádaga.
Vi vil se på hvordan dette nettverket har fungert som forum for informasjonsutveksling og læringsarenaer mellom sentrene og mellom sentrene og Sametinget.
Mii hálidit geahččat movt diet fierpmádat lea doaibman diehtojuohkinforumin ja oahpu gazzan báikin guovddážiidda ja maiddái gaskal guovddážiid ja Sámedikki.
Veien videre
Geaidnu viidáseappot
På bakgrunn av analysen av språksentrene vil vi komme med forslag til forbedringer som kan føre til bedre og mer målrettet bruk av grunntilskuddet samt andre forhold som kan medvirke til at språksentrenes virksomhet drives i tråd med uttrykte behov lokalt og regionalt.
Giellaguovddážiid analyserema vuođul áigut mii buktit evttohusaid ja árvalit maid sáhtášii bargat vai vuođđodoarjaga geavaheapmi šattašii vel buoret ja eanet ulbmillaš, ja áigut maid buktit ávžžuhusaid eará beliide giellaguovddážiid doaimmain mat sáhttet váikkuhit dasa ahte doaibma jođihuvvo báikkálaš ja guovllu dárbbuid mielde, nugo dat leat ovdanboahtán.
1.5 Metode for å gjennomføre evalueringen
1.5 Árvvoštallama čađahanmetoda
Denne evalueringen er gjort på grunnlag av to hovedkilder av data; en gjennomgang av relevante skriftlige dokumenter, samt en rekke personlige intervju.
Dát árvvoštallan lea huksejuvvon guovtti váldodiehtogáldui; guoskivaš čálalaš dokumeanttaid geahčadeapmái ja ollu olbmuid jearahallamiidda.
Vi har fått tilsendt en rekke dokumenter fra språksentrene.
Giellaguovddážat leat sádden midjiide ollu dokumeanttaid.
Dette har vært:
Dat leat:
 Årsrapporter fra språksentrene for hele perioden (2006‐2010)
 Giellaguovddážiid jahkeraporttat olles áigodahkii (2006‐2010)
 Samarbeidsavtaler
 Ovttasbargošiehtadusat
I tillegg har vi hatt tilgang på dokumenter fra Sametinget, fylkeskommunene, eller ulike departementer
Dasa lassin leat mii beassan geahčadit Sámedikki, fylkasuohkaniid ja muhtun departemeanttaid dokumeanttaid.
 Sametingets budsjett (2006‐2012)
 Sámedikki bušeahtat (2006‐2012)
 Samarbeidsavtaler mellom Sametinget og fylkeskommuner
 Sámedikki ja fylkasuohkaniid ovttasbargošiehtadusat
Dokumentene fra språksentrene har vært en viktig inngangskilde til forståelsen av virksomhetens omfang og satsinger, samt et godt hjelpemiddel til utarbeidelse av intervjuguider til de senere gjennomførte personlige intervjuene.
Giellaguovddážiid dokumeanttat leat hui dehálaččat dan oktavuođas ahte čohkket ipmárdusa das maid guovddážat duođai barget, makkár viidodat bargguin lea ja makkár nannendoaimmat sis leat.
I tillegg til dokumentene har vi lest språksentrenes nettsider og
Dat leat maid leamaš ávkkálaš veahkkeneavvun go leat ráhkkanahttán jearahallamiid maid maŋŋil
ellers fulgt med i media når det har kommet opp saker med relevans for språksentrene eller språksituasjonen i sitt område.
leat čađahan olbmuiguin. Lassin dokumeanttaide leat mii lohkan giellaguovddážiid neahttasiidduid ja leat muđui čuvvon mediain go leamaš sáhka áššiin mat gusket giellaguovddážiidda dahje muhtun guovllu gielladillái.
Det er gjennomført intervjuer med alle de ti språksentrene i perioden januar ‐ april 2012.
Mii leat buot logi gielleguovddážis čađahan jearahallamiid ođđajagimánu rájes gitta cuoŋománnui 2012.
Vi har fysisk reist til alle stedene der språksentrene er lokalisert.
Mii leat ieža fitnan buot báikkiin gos giellaguovddážat leat.
enkeltintervjuer og gruppeintervju der flere nøkkelpersoner har deltatt.
Juohke báikkis / giellaguovddážis leat mii jearahallan eaŋkilolbmuid ja maiddái joavkkuid main leamaš mielde guovddášolbmot.
Hvilke personer og deres funksjoner og roller, har variert fra senter til senter.
Makkár olbmuid mii leat jearahallan ja makkár doaibma ja rolla sis lei, dat lea rievddadan guovddážis guovddážii.
Vi har ved alle senterne snakket med daglig leder, i de fleste også med andre ansatte.
Juohke guovddážis leat ságastallan beaivválaš jođiheddjiin, eanas báikkiin maid eará
Ved de senterne som har styrer, har vi snakket med styreleder eller andre i styret / styringsgruppen, og der ulike eiergrupperinger er representert, har vi intervjuet representanter for eierne.
bargiiguin. Daid guovddážiin main lea stivra, leat mii ságastallan stivrajođiheddjiin dahje earáiguin stivrras / stivrenjoavkkus, ja gos leat máŋga oamasteaddji, doppe leat oamasteddjiid ovddasteddjiid jearahallan.
Dette kan være kommunen, fylkeskommunen, samiske organisasjoner osv..
Oamasteaddjit sáhttet leat suohkanat, fylkasuohkanat, sámi organisašuvnnat jnv..
Sameforeninger er også intervjuet, primært som en ekstern aktør og potensiell
Ja go árvvoštallan guoská jagiide 2006‐2010, de lea
bruker av språksentrenes tjenester som kan se virksomheten utenfra. Siden evalueringen tar for seg årene 2006‐2010, er det viktig å få med informanter som innehar nøkkelposisjoner i dag, men også de som kanskje ikke er der i dag, men som kjenner hele eller deler av perioden og som har hatt sentrale stillinger / verv i tidsrommet.
dehálaš oažžut mielde informánttaid geat dál leat njunušposišuvnnain, muhto maiddái sin geat eai šat leat doppe dál barggus, muhto geat dovdet olles dahje muhtun muddui dien áigodaga, ja geain leat leamaš dehálaš virggit / luohttámušdoaimmat dien áigodagas.
Innsamling av intervjudata er svært tidskrevende, men fordi vi parallelt med denne evalueringen har samlet inn data til den nasjonale samiske språkundersøkelsen (også på oppdrag av Sametinget), har vi hatt mulighet til å foreta en del felles datainnsamling og således fått tid til flere intervjuer og muligens fått mer ut av flere informanter og begrensede reisekostnader enn vi ellers ville fått.
Jearahallamiid bokte dieđuid čohkken lea hui áddjás bargu, muhto go mii dán árvvoštallama oktavuođas seammás maid leat čohkken dieđuid našuvnnalaš sámi giellaiskkadeapmái (man barggaheaddji maid lea Sámediggi), de lea ge mis leamaš vejolašvuohta muhtun dieđuid čohkket
Å angi et eksakt antall informanter eller intervjuer er derfor vanskelig, da vi har hatt noen viktige nøkkelinformanter på hvert sted / språksenter, men også en rekke informanter som kanskje bare har
Lea váttis dadjat jur juste man galle informántta mis leamaš dahje man galle jearahallama leat čađahan, danin go mis leamaš muhtun hui dehálaš informánttat juohke báikkis / giellaguovddážis, muhto dasa lassin leat maid ollu informánttat geain soaitit jearran dušše ovtta dahje moadde gažaldaga giellaguovddážiid birra, ja danin sis ii leat seamma guovddáš funkšuvdna.
fått ett eller to spørsmål om språksentrene, og derfor ikke har samme sentrale funksjon.
Juohke báikkis leat ge dasto jearahallan
Antallet intervjuer på hvert sted kan derfor variere fra 3‐4 til opp mot 10.
birrasii 3‐4 olbmo, ja muhtun báikkiin maid olles 10 olbmo.
Intervjuene med nøkkelinformanter har vart fra 1‐1 ž time, mens mindre sentrale informanter har snakket med oss noe kortere tid.
Váldoinformánttaid jearahallan lea bistán gaskal 1‐1 ž diimmu, ja leat miha oanehit áiggi geavahan hupmat singuin geain ii leat nu guovddáš doaibma.
Et par av intervjuene er foretatt over telefon da informanten ikke var til stede under vårt besøk.
Moaddása leat jearahallan telefuvnnas, go eai lean báikkis dalle go mii finadeimmet doppe.
De fleste intervjuene er tatt opp på bånd og senere skrevet ut for bruk av forskerne.
Eanas jearahallamat leat báddejuvvon ja maŋŋil čállojuvvon vai dutkit daid besset geavahit.
Vi har i svært begrenset grad valgt å sitere våre informanter, vi har heller ikke brukt navn, men ofte
Mii leat válljen dan vuoigi ahte áibbas unnán čállit jur sánis sátnái maid min informánttat leat muitalan, ja eat ge geavat namaid, muhto geavahit gal virgenamahusa dahje posišuvnna nugo
tittel eller posisjon som daglig leder, styreleder, ansatt, kommuneinformant osv..
beaivválaš jođiheaddji, stivrajođiheaddji, bargi, suohkaninformánta jnv..
Mye av datamaterialet i denne rapporten er altså basert på informanters personlige syn og tolkninger av hendelser og aktiviteter.
Ollu dán raportta čohkkejuvvon dieđut leat ge huksejuvvon informánttaid persovnnalaš oainnuide, ja dilálašvuođaid ja doaimmaid ipmárdusaide.
Vi har sett det som viktig å formidle dette, men også få frem der det er ulike syn på samme sak, samt å gjøre egne vurderinger av utsagn og tolkninger.
Min mielas lea dehálaš diekkár dieđuid oažžut ovdan, ja maiddái oažžut ovdan áššiid maidda leat máŋggalágan oainnut. Dasa lassin árvvoštallat mii ieža olbmuid cealkámušaid ja čilgehusaid.
Forskernes egne vurderinger er forsøkt holdt til drøftingsdelen til slutt i hvert språksenterkapittel, samt til det avsluttende kapittelet.
Mii leat geahččalan doalahit dutkiid iežaset árvvoštallamiid digaštallanoassái, mii lea juohke giellaguovddáža kapihttala loahpas, ja maiddái loahppakapihttalis.
Vi har også foretatt intervju med administrativt nivå på Sametinget.
Mii leat maid jearahallan muhtumiid Sámedikki hálddahusdásis.
I de følgende kapitlene vil vi gå gjennom historikken og virksomheten til de ti samiske språksentrene.
Čuovvovaš kapihttaliin áigut mii geahččat dan logi sámi giellaguovddáža historihka ja doaimma.
Vi har valgt å presentere hvert språksenter for seg, og vi gjør dette kronologisk slik at de senterne som først ble etablert, blir gjennomgått først, mens de nyeste kommer til slutt. Vi har tatt utgangspunkt i en felles mal for hvordan disse data presenteres, men vektleggingen av de ulike
Mii leat válljen juohke giellaguovddáža birra čállit sierra, ja dan mii dahkat kronologalaččat; dat guovddážat mat ovddemus lea ásahuvvon, daid birra čállit ovddemus, ja loahpas daid birra mat maŋemus leat ásahuvvon.
elementene kan være noe forskjellig fra senter til senter da ikke alle forhold er like relevante eller krever samme grundighet.
Mii leat ráhkadan oktasaš vuogi man mielde ovdanbuktit daid dieđuid maid leat čohkken, muhto guovddážis guovddážii sáhttet leat erohusat das maid leat válljen deattuhit, danin go eai buot oktavuođat leat nu áigeguovdilat dán árvvoštallamii, dahje gáibit seamma vuđolaš guorahallama.
Etter denne gjennomgangen prøver vi å summere opp dataene i et kapittel hvor vi analyserer funnene på tvers av de ti språksentrene.
Maŋŋel dien čilgehusoasi, de geahččalit oktiigeassit dieđuid sierra kapihttalis, mas analyseret buot logi giellaguovddáža gávdnosiid ovttas.
Her prøver vi å trekke ut forskjeller og likheter, felles utfordringer og mer særegne trekk.
Das geahččalit geassit ovdan erohusaid ja dan mii lea seammalágan, oktasaš hástalusaid ja maiddái mii leat guđege guovddáža earenoamáš dovdomearka.
Vi vil ta fram igjen problemstillingene som ble løftet i innledningskapittelet, og konkludere i forhold til disse.
Ja das mii fas máhccat daid váttisvuođaid ovdandivvumiidda maid guoskkahalaimet álgokapihttalis, ja daid vuođul hábmet loahppaárvvoštallama.
Til slutt vil vi komme med noen anbefalinger om språksentrenes videre virksomhet og i særdeleshet hvordan Sametinget og andre interessenter og finansiører kan bidra til at målene for sentrene blir nådd.
Loahpas buktit muhtun ávžžuhusaid mat gusket giellaguovddážiid doaimmaide viidáseappot ja earenoamážit dan dáfus movt Sámediggi ja eará berošteaddjit ja ruhtadeaddjit sáhttet bargat dan badjelii vai guovddážat olahit mearriduvvon mihttomeriid.
2 Sámi giella ‐ ja kulturguovddáš ‐ Samisk språk‐ og kultursenteret i Porsanger
2 Sámi giella ‐ ja kulturguovddáš Porsáŋggus
2.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret
2.1 Duogáš dasa manne giellaguovddáš ásahuvvui
Porsanger kommune i Finnmark fylke er Norges første offisielle tre ‐ kulturelle kommune hvor både norsk, samisk og kvensk / finsk høres.
Porsáŋggu gielda Finnmárkku fylkkas lea Norgga vuosttaš almmolaš golmma ‐ kultuvrrat suohkan, gos gullo sihke dárogiella, sámegiella ja kveana / suomagiella.
Deler av den samiske befolkningen i kommunen har røtter i
Porsáŋggu gielda lei okta dain guđa vuosttaš suohkaniin mat serve
Porsanger kommune var en av de opprinnelig 6 kommunene som kom med i forvaltningsområdet for samisk språk i 1992.
sámegiela hálddašanguvlui 1992:s.
Innmeldelsen var preget av en del gnisninger mellom ulike interesser i samfunnet, underskriftskampanjer osv., men i kommunestyret var det et solid flertall for at kommunen skulle bli med.
Hálddašanguvlui dieđiheapmi dagahii veaháš soahpatmeahttunvuođaid iešguđetlágan berošteddjiid gaskii servodagas, lei vuolláičállinvuostálastin jnv., muhto gielddastivrras lei stuora eanetlohku mii oaivvildii dan ahte gielda galgá searvat.
Den samiske språksituasjonen var på dette tidspunktet preget av lang tids fornorskning, og mange av de med samiske røtter hadde mistet språket.
Dan áiggi servodagas vuhttui ahte sámegiela dillái čuzii guhkes áiggi dáruiduhttin, ja ollu sápmelaččat ledje massán eatnigielas.
etter blant annet Alta ‐ aksjonen et skifte i holdninger til det samiske både blant samer selv og den norsktalende befolkningen.
Liikka nagodii sámi morráneapmi maŋŋel Álttá ‐ stuimmiid rievdadit olbmuid oainnu sámegiela ektui, sihke sápmelaččaid gaskkas ja maiddái dáru álbmogis.
Kommunen stod derfor over en rekke utfordringer med å bygge opp egen språkkompetanse slik at kommunen kunne bli reelt tospråklig.
Gielddas ledje ge álggos hui stuora hástalusat, go galggai hukset alcces giellagelbbolašvuođa vai duođai nákce šaddat
Det ble tidlig klart at dette ikke ville komme av seg selv, og kommunens samiske språkkonsulent hadde vært i Wales og sett hvordan det ble jobbet for å styrke andrespråksopplæringen i walisisk.
guovttegielalaš gieldan. Ja oalle árrat oidne ge ahte dat ii dáidde dáhpáhuvvat iešalddis, ja gieldda sámegiel konsuleanta lei leamaš Walesis ja oaidnán movt doppe barget nannet walesgiela nubbegiellaoahpahusa.
Denne modellen ble det jobbet videre med, tilpasset forholdene i Porsanger.
Ja dasto bargagohte ge dan málle mielde, ja heivehedje dan Porsáŋggu dilálašvuođaide.
Samisk språkråd ble kontaktet, likte ideen og var villig til å finansiere et prøveprosjekt med et samisk språksenter.
Sii válde oktavuođa Sámi giellaráđiin, mii liikui sin jurddabohtosii ja dáhtui áinnas ruhtadit sámi giellaguovddáža geahččalanprošeaktan.
Porsanger sameforening og språkkonsulenten
Porsáŋggu sámisearvi ja giellakonsuleanta ledje
var den drivende kraft i utviklingen av Porsanger språk‐ og kultursenter, og språkkonsulenten ble den første daglige lederen.
njunnošis ovddideamen Porsáŋgui giella‐ ja kulturguovddáža, ja giellakonsuleanta lei ge guovddáža vuosttaš beaivválaš jođiheaddji.
Etableringen hadde god støtte blant ulike partigrupperinger og administrasjonen i kommunen.
Ásaheami dorjo politihkalaš bellodagat ja maiddái gieldda hálddahus.
Dette ble begynnelsen på det første samiske språksenteret i Norge, og modellen ble raskt videreført til Kåfjord og etter hvert andre kommuner innafor og utafor språkforvaltningsområdet.
Die lei ge álgu vuosttaš sámi giellaguovddáža ásaheapmái Norggas, ja Gáivuonas čuovvoledje oalle johtilit seamma málle, ja nu maiddái eará suohkaniin sihke sámegiela hálddašanguovllus ja dan olggobealde.
Språk‐ og kultursenteret ble lokalisert i Lakselv til et eldre bygg som tidligere var skoleinternat. I dag
Giella ‐ ja kulturguovddáš ásahuvvui Levdnjii muhtun boares vistái mii ovdal lei leamaš
går huset under betegnelsen kurssenteret, og ligger rett ved siden av barneskolen.
skuvlainternáhtta. Dál gohčodit dien vistti kurseguovddážin, ja dat lea mánáidskuvlla bálddas.
Lokalet har en del begrensninger i forhold til mulighet for å kjøre flere aktiviteter samtidig, bla må kurs innen duodji / sløyd og matlaging foregå i andre undervisningslokaler.
Latnjadilálašvuohta dagaha ahte ii leat vejolaš máŋga doaimma lágidit oktanaga, ferte earet eará lágidit duodjekurssiid ja biebmoráhkadankurssiid eará oahppolanjain.
Lokalene er kommunalt eid, og sentrale i forhold til skolen, men ikke så synlige i sentrumsbildet.
Lanjat gullet gildii, ja dat leat hui guovddážis dan dáfus ahte leat lahka skuvlla, muhto eai leat gal giliguovddážis oidnosis.
Senteret har ingen andre samiske institusjonen i sin nærhet.
Guovddáža lahkosis eai leat eará sámi institušuvnnat.
nærmere bestemt i bygda Indre Billefjord.
Muhto suohkanis lea gal mearrasámi gelbbolašvuođaguovddáš, mii lea Siskkit Billavuonas.
2.2 Valg av organisasjonsform
2.2 Organiserenmálle válljen
Da Porsanger språk‐ og kultursenteret var under etablering, ble ulike organisatoriske løsninger diskutert, både stiftelse og aksjeselskap.
Dalle go álggahišgohte Porsáŋggu giella ‐ ja kulturguovddáža, de árvvoštalle máŋggalágan organisatuvrralaš čovdosiid, sihke vuođđudusmálle ja oasussearvvi.
Det endte likevel som en kommunal stiftelse, og dette hadde blant annet regnskapstekniske årsaker som gjorde det praktisk å legge senteret under kommunen.
Muhto guovddáš šattai gildii gullevaš vuođđudus. Ledje earet eará rehkedollui guoskivaš teknihkalaš sivat dasa manne gávnnahedje álkimussan bidjat guovddáža gieldda vuollásaš doaibman.
Det ble etablert et eget styre oppnevnt av kommunestyret som ble valgt for fire år av
Guovddážii nammaduvvui sierra stivra maid gielddastivra vállje njealji jahkái ain hávális.
gangen. Styret er altså politisk oppnevnt, og gjenspeiler den politiske sammensetningen i kommunestyret.
stivra, ja speadjalastá gielddastivrra politihkalaš ovttastumi.
Styret har vært på 5 personer, og sekretær er kommunens språkkonsulent.
Stivrras leat 5 lahtu, ja čállin lea gieldda giellakonsuleanta.
Porsanger kommune har ansettelsesmyndighet og arbeidsgiveransvar overfor senterets ansatte, og det er underlagt administrasjonsavdelingen i kommunen.
Porsáŋggu gielddas lea virgáibidjanváldi ja bargoaddiovddasvástádus guovddáža bargiide, ja dat gullá gieldda hálddašanossodaga vuollái.
Organisasjonsformen har ligget fast helt siden opprettelsen, og informantene sier det har fungert greit.
Organiserenmálle lea leamaš rievddakeahttá álggaheami rájes, ja informánttaid mielas dat doaibmá bures.
Det er et nært faglig og administrativt samarbeid mellom senterets daglige leder og kommunens språkkonsulent.
Lea lagas fágalaš ja hálddahusdásis ovttasbargu gaskal guovddáža beaivválaš jođiheaddji ja gieldda giellakonsuleantta.
De ansatte og språkkonsulenten har faste månedlige møter med administrasjonssjefen.
Bargiin ja giellakonsuleanttas leat mánnosaččat fásta čoahkkimat hálddahushoavddain.
2.3 Språk‐ og kultursenterets virksomhet
2.3 Giella ‐ ja kulturguovddáža doaibma
Da senteret startet opp i 1994 var det tre hovedpilarer virksomheten ble bygget rundt; skape språkarenaer for barn og unge, kurse kommunalt ansatte, samt skape kulturforståelse i hele
Dalle go guovddáš ásahuvvui 1994:s, de galge guovddážis leat golbma váldocakki mat dan doaimma galge doalahit badjin; ásahit giellabáikkiid mánáide ja nuoraide, doallat kurssiid gieldda bargiide ja
befolkningen.
bargat oažžut buoret kulturáddejumi olles álbmogii.
Språksenterets målsetninger har vært sterkt knyttet opp mot kommunens visjon om Porsanger kommune som en flerspråklig og flerkulturell kommune hvor samisk er en naturlig del av dette.
Giellaguovddáža ulbmilat leat čađat leamaš hui lahka dan višuvnna mii Porsáŋggu gielddas lea go dáhttu leat máŋggagielat ja máŋggakultuvrrat gielda, gos sámegielas lea lunddolaš sadji.
Språksenteret har hatt et stort fokus på å serve kommunens behov for språk‐ og kulturkompetanse, og hvor målet har vært at samiske brukere skal kunne henvende seg og bli betjent på sitt morsmål ved alle kommunens avdelinger.
Giellaguovddáš lea hui nannosit bargan dan badjelii ahte galgá nákcet fállat gildii giella ‐ ja kulturgelbbolašvuođa maid dat dárbbaša, ja man áigumuš lea ahte sámegielagat galget sáhttit váldit oktavuođa eatnigillii ja oažžut dan gilli veahki buot gieldda ossodagain.
Kommunalt ansatte skal få permisjon med lønn for å delta på språkkurs, og årlig arrangeres tematiske dag på senteret hvor de ulike avdelingene får tilbud i kulturkunnskap.
Gieldda bargit ožžot virgelobi bálkkáin čuovvut sámegielkurssiid, ja jahkásaččat lágiduvvojit fáddábeaivvit guovddážis gos ossodagaide fállojuvvo kulturgelbbolašvuohta.
Kommunen har foretatt jevnlige kartlegginger av ansattes samisk ‐ kompetanse, og
Gielda lea
behovene kanaliseres inn i den kommunale språkplanen som igjen er et viktig styringsinstrument for igangsetting av tiltak hos språksenterets.
jámma kárten bargiid sámegielmáhtu, ja dárbbut čállojujvvojit gieldda giellaplánii mii lea dehálaš reaidu go galget mearridit makkár doaimmat giellaguovddážis galget leat.
Senteret har årlig kjørt samisk nybegynner‐ og videregående opplæring for norsktalende voksne.
Guovddáš lágida juohke jagi álgo ‐ ja joatkkakurssiid sámegielas dárogielat rávisolbmuide.
Disse har gjerne vært delt opp i ulike bolker; nybegynnerkurs I‐ 130 t, videregående kurs II ‐ 80 t og videregående kurs III ‐ 84 t. Kurset «Algoš, og vært kjørt en dag i uka på dagtid.
Kursset leat lágiduvvon iešguđet dásis ja áiggi; álgokurse I‐ 130 diimmu, joatkkakurse II ‐ 80 d ja joatkkakurse III ‐ 84 d. «Álguš kurse lea lágiduvvon okte vahkus beaivet.
Deltakerne har fått kursbevis, men har ikke hatt mulighet til å ta eksamen med kompetansegivende poeng.
Oasseválddit leat ožžon kurseduođaštusa, muhto sis ii leamaš gelbbolašvuohta čađahit eksámena mii addá lohkangelbbolašvuođa.
I tillegg er
Dasa lassin
det kjørt samisk tale‐ lese‐ og skrivekurs for voksne som kan en del fra før og vil bruke språket aktivt.
leat sii lágidan hupman ‐ lohkan ‐ ja čállinkurssiid sámegielas rávisolbmuide geat máhttet veaháš sámegiela ovdalaččas ja áiggoše oahppat geavahit giela viššaleappot.
På dette kurset er språkopplæringen ofte blitt kombinert med andre aktiviteter.
Dan kursses oahpahit giela muhtunlágan bargguid bokte.
Senteret har opplevd at etterspørselen etter disse kursene har vært synkende.
Guovddáš lea vásihan ahte ii leat šat nu stuora beroštupmi dieid kurssiide.
Innenfor Sametingets 5‐årige voksenopplæringsprogram har språksenteret fra 2010 gjennomført to typer kurs; skrivekurs i samisk for de som har samisk som morsmål, og SAAL ‐ kurs som begynneropplæring for ikke ‐ samisktalende.
Sámedikki 5‐jagi rávisolbmuidoahppoprográmma olis lea giellaguovddáš 2010 rájes lágidan guovttelágan kurssiid; čállinkursse sidjiide geain lea sámegiella eatnigiellan, ja SAAL ‐ kurse álgooahpahussan sidjiide geat eai máhte sámegiela.
SAAL ‐ kursene har erstattet de tidligere kursene, og skiller seg fra disse ved at de er
SAAL ‐ kursset leat boahtán ovdalaš kurssiid
kompetansegivende.
sadjái, ja leat earaláganat dan dáfus ahte dat addet gelbbolašvuođa.
Deltakerne må ha studiekompetanse og melde seg opp som studenter ved Samisk høgskole for å få de studiepoeng.
Oasseválddiin ferte leat lohkangelbbolašvuohta ja sii galget dieđihit studeantan Sámi allaskuvlii vai ožžot oahppočuoggáid.
Interessen for de kompetansegivende kursene har vært stor, og informantene ser det som et stort fremskritt at det gis mulighet for å ta eksamen.
Lea leamaš stuora beroštupmi kurssiide mat addet gelbbolašvuođa, ja informánttaid mielas lea guhkes lávki ovddos go olbmuide addojuvvo vejolašvuohta čađahit eksámena.
Formelt skal det være mulig å starte på semesteremne i samisk ved Samisk høgskole etter SAAL II, men deltakerne har ønsket et videre tilbud i Porsanger da spranget over til semesteremne kan bli for tøft. Kommuneinformanter trekker fram at flere kommunalt og statlig ansatte har bygget opp sin
Formálalaččat galgá leat vejolaš álgit lohkat sámegiela lohkanbadjeoahppun Sámi allaskuvllas go lea čađahan SAAL II, muhto oasseválddit leat sávvan viidásit fálaldaga Porsáŋggus, danin go ballet ahte dáidá šaddat beare
samiskkompetanse steg for steg gjennom kursene, og tar denne med seg tilbake i arbeidet.
váttis čuovvut lohkanbadjeoahpu. Gielddainformánttat muitalit ahte ollu bargit gieldda ja stáhta ásahusain leat huksen iežaset gelbbolašvuođa sámegielas cehkiid mielde go leat čuvvon kurssiid, ja sii buktet ge dan gelbbolašvuođa bargosadjái.
Kursene kjøres av språksentrets egne folk som bruker kompendier basert på tidligere kurs.
Leat giellaguovddáža bargit geat lágidit dieid kurssiid, ja sii geavahit ovdalaš kurssiid oahpponeavvuid.
Disse er blitt godkjent som læremidler av Samisk høgskole som også veileder lærerne.
Daid lea Sámi allaskuvla, mii maid bagadallá oahpaheddjiid, dohkkehan oahpponeavvun.
Det er valgt å kjøre kursene en uke intensivt på dagtid i måneden, da dette er det letteste å tilpasse i forhold til de som skal ha permisjon fra jobb.
Leat válljen lágidit kurssiid intensiivakursen ovtta vahku mánus, beaivet, danin go diet málle heive buoremusat sidjiide geat galget oažžut virgelobi barggus.
De siste årene har senteret styrket satsingen mot barn og unge, og i 2010 ble det laget en egen plan
Maŋemus jagiid lea guovddáš nannen doaimmaid mat leat mánáid ja nuoraid váste, ja 2010:s ráhkaduvvui sierra plána dien ulbmiljovkui.
En av de ansatte har også barn og unge som sitt hovedområde.
Ovtta bargis leat ge mánát ja nuorat váldobargun.
Språksenteret har utarbeidet en rekke tilbud som skoler og barnehager kan legge inn i sin virksomhetsplan.
Giellaguovddáš lea ráhkadan ollu fálaldagaid maid skuvllat ja mánáidgárddit sáhttet bidjat iežaset doaibmaplánaide.
Dette har vært tiltak som musikk, sang‐ og eventyrstund, matlaging og duodji.
Dat leat dakkár doaimmat nugo musihkka, lávlun‐ ja muitalusbottut, málesteapmi ja duddjon.
En del av dette har vært lagt opp som overføring av tradisjonell kunnskap fra eldre til yngre.
Oassi diein doaimmain lágiduvvojit árbedieđu oahpaheapmin boarrasit buolvvas nuorat buolvvaide.
Senteret har også utarbeidet undervisningsmateriale i samarbeid med samisklærere på skolene.
Guovddáš lea maid ráhkadan oahpponávdnasiid ráđđálaga skuvlla
kalenderen.
sámegieloahpaheddjiiguin.
Det er bekymringsfullt at antallet barn med samisk i skolen går ned (i 2011 hadde 26 % samisk, mens tallet var 37 % i 2006), og språksenteret ønsker å bidra til å skape arenaer for disse barna og oppmuntre foreldre til å velge samisk for sine barn.
Sáhttá fuolastuvvat dan dihte go sámegielat mánáidlohku skuvllas njiedjá (2011:s lei 26 % sámegiella, muhto 2006 lohku lei 37 % ja giellaguovddáš hálidivččii ge váikkuhit dasa ahte ásahuvvoše arenat daid mánáide ja vikkašii movttiidahttit váhnemiid válljet sámegiela mánáidasaset.
Blant annet blir det arrangert aktivitetsdag for barn og foreldre.
Earet eará lágiduvvo aktivitehtabeaivi mánáide ja váhnemiidda.
Av arrangementer som er rettet mot befolkningen generelt, kan nevnes gjennomføringen av Samefolkets dag og kulturmåneden hvor senteret har en rekke arrangement for barn, unge, og voksne.
Lágideamit mat leat muđui gielddaássit várás leat dakkárat go ovdamearkkadihte Sámi álbmotbeaivvi
verksted. Gjennomføring av slike aktiviteter byr på en del utfordringer med lokalene som ikke er tilpasset behov for større plass til duodji, og i alle år har det vært spilt inn ønsker om nye lokaler som kan brukes som et samisk hus.
lágideapmi ja kulturmánnu; goas guovddážis leat ollu lágideamit mánáide, nuoraide ja rávisolbmuide. Jámma lágidit maid giellakáfeja, juovlaloahpaheami vuorrasiidda, duodječájáhusaid ja bádjebargguid.
Kommunen har bedt språksenteret se på ulike løsningsforslag, men ser for seg at en slik større samlingsplass må være et helhetlig hus hvor også det kvenske / finske er en del.
Diekkár doaimmaid lágideamit leat hástaleaddjit danin go lanjat eai leat dan meare viidát ahte heivejit duddjomiidda, ja juohke jagi leat ovddidan sávaldaga ahte galggaše oažžut ođđa lanjaid mat sáhtáše šaddat sámi viessun.
Senteret har også jobbet med dokumentasjonsarbeid, og her kan nevnes et fellesprosjekt om samiske ord og termer med kommuner i Avjovare urfolksregion, bygget opp en utstilling med Mari
Gielda lea bivdán giellaguovddáža smiehttat iešguđetlágan čovdosiid, muhto gieldda oaivila mielde diekkár stuorát čoahkkebáiki fertešii leat dakkár viessu gos maiddái
Boines priser, det er samlet inn samiske stedsnavn, og utarbeidet en årlige Porsangerkalenderen.
kveana / suomagieldoaimmat leat oassin.
Språk‐ og kultursentret har konsentrert sin virksomhet til Porsanger kommune.
Giella ‐ ja kulturguovddáš bargá eanemusat Porsáŋggu gielddas.
Selv om flere av nabokommunene ikke har eget språksenter, har det ikke vært aktuelt å kjøre kurs der.
Vaikko ránnjásuohkaniin eai leat ge sierra giellakursset, de ii leamaš áigeguovdil lágidit kurssiid doppe.
Det har likevel vært en del deltakere fra andre kommuner som har reist inn til Lakselv, både innafor fra Karasjok og utover fra Kvalsund, Hammerfest, Havøysund og Nordkapp.
suohkaniin kurseoasseválddit geat leat boahtán Levdnjii kursii, sihke Kárášjogas ja miehtá Fálesnuori, Hámmárfeasttas, Ávanuoris ja Nordkáhpas.
Språksenteret har også satset på at virksomheten skal foregå på dagtid (unntaket er et språkkurs som for et par år siden ble kjørt i
Giellaguovddáš lea maid bargan dan badjelii ahte lágidit kurssiid beaivet (earret ovtta giellakursse mii lágiduvvui muhtun jagiid dás ovdal eahkeskursen Billavuonas).
Billefjord på kveldstid). Kursvirksomhet i nabokommuner som ikke er med i språkforvaltningsområdet, vil være vanskelig å kjøre på dagtid da deltakere ikke har rett på fri med lønn.
Muhto livččii váttis lágidit kurssiid beaivet ránnjásuohkaniin mat eai leat mielde sámegiela hálddašanguovllus, danin go daid suohkaniid bargiin ii leat riekti oažžut virgelobi bálkkáin.
En slik aktivitet utenfor kommunen, vil derfor kreve en større fleksibilitet i forhold til arbeidstid.
Danin gáibidivčče ge diekkár olggobeale gieldda doaimmat earálágan lágideami ja stuorát heivehanmuni bargoáiggi dáfus.
I den siste tiden har kommunen tatt noen grep i forhold til formalisering av kontakten mellom kommune og senter ved å få avklare ansvarsforhold, jobbe med stillingsinstruks og få klarere retningslinjer for de ansatte, samt etablere en fastere møtestruktur. Det er jobbet med å gå gjennom
Maŋemus áiggi lea gielda formaliseren gieldda ja guovddáža oktavuođa, dakko bokte ahte ovddasvástádusa juohkin galgá leat čielgaseabbo, sii leat bargan virgeinstruksaiguin ja oččodan čielgasit njuolggadusaid bargiide, ja maiddái ásahan nannosit čoahkkinstruktuvrra.
senterets virksomhet og bedre kunne utnytte dets kompetanse inn i den kommunale virksomheten.
Sii leat suokkardan guovddáža doaimmaid vai buorebut sáhtáše geavahit dan gelbbolašvuođa gieldda doaimmas.
Informanter på eiersiden ser at språksenterets potensial ikke er tilstrekkelig utnyttet, og at ikke alle etater er like flinke til definere sine behov.
Informánttat geat ovdadstit oamasteddjiid lohket ahte giellaguovddáža vejolašvuođat eai leat doarvái bures geavahuvvon ávkin, eai ge buot etáhtat leat seamma čeahpit čilget iežaset dárbbuid.
Det er opprettet en arbeidsgruppe med representanter fra alle etater som skal gå gjennom utfordringene og mulighetene i forhold til å styrke etatene og avdelingenes kompetanse på samisk språk og kultur.
Lea nammaduvvon bargojoavku mas leat mielde áirasat juohke etáhtas, ja sii galget geahčadit hástalusaid ja vejolašvuođaid movt sáhtášii nannet etáhtaid ja ossodagaid gelbbolašvuođa sámegielas ja kultuvrras.
En av grunnene til dette arbeidet er Sametingets omlegging av kriterier for tildeling av tospråklighetsmidler, hvor utviklingsbiten i sterkere grad må vektlegges og dokumenteres.
Okta sivvan dasa manne dát bargu álggahuvvui, lea go Sámediggi rievdadii guovttegielatvuođadoarjagiid juohkineavttuid, ja gáibida dál ahte ovddidanoassi galgá buorebut deattuhuvvot ja duođaštuvvot.
En annen årsak finner vi i gjennomgangen av
Eará siva dasa gávdnat mii go geahčadit giellakonsuleantta ja giellaguovddáža bargojuohkima, mas oaidná ahte sáhttá leat áigeguovdil sirdit muhtun bargguid
oppgavefordelingen mellom språkkonsulenten og språksenteret hvor det kan være aktuelt å overføre noen oppgaver.
guovddážii.
Det jobbes også med å opprette en ny stilling som oversetter / tolk, og det diskuteres om denne skal legges under språksenteret eller på rådhuset sammen med språkkonsulenten.
Leat bargamin oažžut ođđa jorgaleaddji / dulkavirggi, ja ságastallojuvvo galggašii go dan virggi bidjat giellaguovddážii vai ráđđevissui seamma báikái gos dál juo lea giellakonsuleanta.
Målet er at språksenteret skal bli mer synlig både for de ansatte i kommunen, men også utad i befolkningen.
Ulbmil lea oažžut giellaguovddáža veaháš eanet oidnosii sihke gieldda bargiide ja maiddái muđui gielddas.
Kanskje er det også behov for å drive mer oppsøkende virksomhet, mener kommuneinformanten.
Soaitá leat dárbu johtit gielddas ja muitalit giellaguovddáža birra, oaivvilda gielddainformánta.
2.4 Rekruttering
2.4 Bargiid fidnen
Senteret har de siste årene har hatt tre fast ansatte.
Guovddážis leat maŋemus jagiid leamaš golbma bargi fásta virggiin.
To av disse har vært med siden 2006, så bemanningssituasjonen har vært ganske stabil.
Guovttes sis leat leamaš barggus 2006 rájes, nu ahte bargiiddilli gal lea leamaš stáđis.
Den siste stillingen har vært spesielt knyttet til arbeid rettet mot barn og unge.
Maŋemus virgi mii ásahuvvui, lea vásedin dan váste ahte galgá bargat mánáiguin ja nuoraiguin.
Opp gjennom tidene har det vært vanskelig å rekruttere, særlig å få tak i kurslærere som er formelt kvalifisert til å undervise på språkkursene.
Muhto áiggiid čađa lea leamaš váttis gávdnat bargiid, earenoamážit gávdnat kurseoahpaheddjiid geain lea formálalaš gelbbolašvuohta oahpahit giellakurssiin.
Flere av de ansatte har derfor vært innflyttere fra indre strøk med samisk som morsmål, men ikke nødvendigvis med samiskkompetanse på høgskolenivå.
muhto ii buot áiggiid leat sámegieloahppu allaskuvladásis.
Senteret har knyttet til seg en rekke eksterne folk som engasjeres i kurs og aktiviteter på timebasis.
Guovddáš lea ásahan ovttasbarggu ollu olggobeale olbmuiguin geaid bivdá boahtit doallat kurssiid ja lágidemiid.
Dette kan dreie seg om 15‐20 personer årlig.
Das sáhttá leat sáhka gaskal 15 ja 20 olbmos juohke jagi.
Mange av disse er eldre folk som bidrar med overføring av tradisjonell kunnskap.
Ollugat sis leat vuorasolbmot geain lea árbemáhttu maid fievrredit nuorat bulvii.
2.5 Finansiering av virksomheten
2.5 Doaimma ruhtadeapmi
Fra opprettelsen og fram til 2001 ble senteret drevet med årlige prosjektmidler.
Álggu rájes gitta 2001 rádjái ruhtadii guovddáš doaimmas jahkásaš prošeaktaruđaiguin.
Perioden blir omtalt som en stor utholdenhetsprøve med usikkerhet rundt finansieringen fra Samisk språkråd.
Dan áigodaga gohčodit gierdavašvuođa geahččaladdan áigodahkan, danin go ruhtadeapmi maid ožžo Sámi giellaráđis lei eahpesihkar.
Fra 2001 da grunntilskuddet ble formalisert gjennom Sametinget, har finansieringen vært mer forutsigbar, og det har vært enklere å både planlegge og gjennomføre tiltakene.
Ja dasto 2001 rájes go Sámediggi ásahii fásta vuođđodoarjaga, de šattai álkit ovddosguvlui smiehttat doaimma, sihke plánen ja doaimmaid čađaheapmi šattai geahppaseabbo.
Språk‐ og kultursenteret har kommunale driftsmidler som sin viktigste inntektskilde, samt et lite tilskudd fra Finnmark fylkeskommune.
Giella ‐ ja kulturguovddáža eará deháleamos dienas leat gieldda jođihandoarjagat, ja smávva doarjja Finnmárkku fylkasuohkanis.
Språksenteret oppfatter ikke at det ligger noe ønske eller krav fra fylkeskommunens side at språksenteret skal satse regionalt.
Giellaguovddážis ii leat dat áddejupmi ahte fylkasuohkan
fylkeskommunale videregående skolen i Lakselv.
Sii leat gal almmatge duollet dálle fállan oahpu fylkasuohkana joatkkaskuvlla ohppiide, dat skuvla lea Leavnnjas.
Senteret i Porsanger har valgt å legge virksomheten innenfor ordinært driftsbudsjett (ca. 3 millioner i 2012) med de tre over nevnte finansiørene.
Guovddáš lea válljen doaimmaid jođihit dábálaš jođihanbušeahta siskkobealde (sullii 3 mill.. 2012), maid duot ovdalis namuhuvvon golbma váldoruhtadeaddji ruhtadit.
Tidligere har senteret fått noe prosjektstøtte fra Sametinget, bla til filmprosjekt for barn og samiske stedsnavn i Porsanger.
Ovdal lea guovddáš ožžon prošeaktadoarjaga Sámedikkis, earet eará mánáid filbmaprošektii ja sámi báikenammaprošektii Porsáŋggus.
De senere år har de ikke vært like heldige, og har fått avslag på prosjekt om utvikling av digitale læremidler.
Muhto maŋemus jagiid ii leat leamaš doarjja oažžumis, sii eai ovdamearkkadihte ožžon doarjaga digitála oahpponeavvuid
Informantene mener de kan få til det meste de ønsker innenfor ordinært budsjett, men vil nok prøve å søke Sametingets prosjektmidler også i fremtiden. Det kan i
ovddidanbargui. Informánttat muitalit ahte dábálaš bušeahta siskkobealde sii gal sáhttet čađahit eanas daid doaimmaid maid hálidit, muhto áigot gal ain boahtteáiggis geahččalit ohcat prošeaktadoarjagiid Sámedikkis.
følge informantene være en utfordring å få satsingene til å harmonere med Sametingets årlige prioriteringer.
Informánttaid mielas sáhttá leat oalle gáibideaddji oažžut iežaset nannendoaimmaid oktiidávistit Sámedikki jahkásaš vuoruhemiiguin.
2.6 Mål og effekter at virksomheten
2.6 Doaimma ulbmil ja beaktu
Som det første samiske språksenteret var Porsanger en pioner som kom til å prege utviklingen av språksentre i mange andre kommuner. Informanter mener at mye har forandret seg i kommunen
Porsáŋgu lei ovddasmanni danin go lei vuosttaš gielda mii ásahii sámi giellaguovddáža, ja dáiddii lean mielde hábmemin ollu eará gielddaid giellaguovddážiid ásahemiid.
etter at språksenteret ble opprettet.
Informánttat oaivvildit ahte gielddas lea ollu rievdan dan rájes giellaguovddáš ásahuvvui.
Den gang var skolen det eneste stedet en kunne høre samisk, nå høres språket i mange andre sammenhenger; på butikken, kafeen og rådhuset.
Ovdal lei skuvla áidna báiki gos sámegiella gullostalai, dál gullo dat giella ollu eará báikkiin; gávppis, kafeain ja ráđđeviesus.
Gjennom språkkurs har flere fått kunnskap i samisk eller revitalisert et mistet språk.
Giellakurssiid bokte leat máŋggas ožžon oahpu sámegielas dahje leat beassan ealáskahttit giela maid leat massán.
Styrket tilhørigheten til det samiske blir også trukket fram som en effekt av senterets virksomhet.
Guovddáža doaimmaid váikkuhussan namuhit maid ahte olbmuide lea šaddan nannosit
Senteret bruker å ha en evaluering ved slutten av språkkursene.
Guovddáš láve čađahit árvvoštallama maŋŋel giellakurssiid.
Denne kunnskapen er imidlertid ikke systematisert, og det kunne nok i følge de ansatte være behov for å utarbeide et mer tilpasset
Muhto árvvoštallamiid bohtosat ja ávki ii leat systematiserejuvvon, ja bargiid mielas livččii gal dárbu ráhkadit heivehuvvon skovi dien doibmii.
skjema. Det vil imidlertid være mer problematisk å måle brukertilfredshet i forhold til tiltak rettet mot barn.
Muhto dáidá leat oalle váttis iskat man duhtavaččat mánát leat doaimmaiguin mat leat vásedin sin várás.
I årsrapportene fra 2008 er det en kort omtale av deltakernes tilbakemeldinger og vurderinger av aktiviteten.
2008 jahkeraporttas leat oanehaččat namuhan makkár oainnuid oasseválddit leat buktán ja movt leat árvvoštallan doaimmaid.
Senteret prøver å ta hensyn til de innspillene som kommer.
Guovddáš geahččala vuhtiiváldit sávaldagaid maid ožžot olbmuin.
Fra 2009 er omfanget av senterets aktiviteter kvantifisert med antall deltakere på de ulike tiltakene.
2009 raporttas lea guovddáš meroštallan iežas doaimmaid viidodaga dan mielde man ollu oasseválddit leat čuvvon guđege fálaldaga.
Mange deltakere på aktiviteter rettet mot barnehage og skole er med på å trekke antallet opp.
Ollu mánát leat leamaš mielde lágidemiin mat leat mánáidgárddiid ja skuvllaid várás, ja dat lasiha ge ollislaš logu.
Fra 2008 kan vi lese om senterets egen vurdering av rapporteringsårets aktiviteter.
2008 raporttas lea guovddáš ieš árvvoštallan vássán jagi doaimmaid.
gjennomgang av hva en har fått til, og der en ikke har gjennomført tiltak som planlagt, er det gitt forklaringer på hvorfor.
Das leat vuđolaččat čilgen bargguid maid leat ollašuhttán, ja go eai leat čađahan doaimma plána mielde, de leat čilgen manne dat ii leat dahkkon.