pere/sami_parallel huggingface dataset:
Den omfattende virksomheten utenfor
Go nie viidát lea doaibman olggobealde gieldda, de lea diehttelas čuohcan daid fálaldagaide maid guovddáš sáhttá fállat iežas gielddas.
kommunen har naturlig nok gått ut over det tilbudet senteret kan tilby i egen kommune.
Sii leat lágidan giellakurssiid beaivet, muhto lea oalle guhkes áigi dan rájes leamaš eahketkursset Deanus.
Det er kjørt språkkurs på dagtid, men det begynner nå å bli en stund siden sist det ble arrangert kveldskurs i Tana, da må en helt tilbake til 2008.
Dat eai leat lágiduvvon 2008 rájes.
Barn og unge er en målgruppe som er nådd gjennom flere ulike tiltak som identitetsbyggende prosjekt ved designkonkurranse, joikeverksted, grenseoverskridende samisk språkleir for ungdom, samt Ovvtas !
Mánát ja nuorat leat ulbmiljoavku maid leat olahan ollu iešguđetlágan doaimmaiguin. Dat leat dakkáraš doaimmat go identitehtaásaheaddji prošeavttat nugo designgilvu, juoiganbottut, rájáidrasttideaddji sámi giellagoađástallan nuoraide, ja vel Ovttas !
Samisk språk‐ skole‐ og barnehagesamarbeid i Tanadalen. Her er en rekke
, mii lea skuvllaid ja mánáidgárddiid sámegielovttasbargu Deanuleagis.
samarbeidsparter involvert på skole‐ og kommunenivå i Tana og Nord ‐ Finland.
Das leat ollu ovttasbargit sihke skuvladásis ja gielddadásis Deanus ja Davvi ‐ Suomas.
Språksenteret har vært engasjert i en rekke ulike termeprosjekter, både innenfor lovspråk for Indre Finnmark tingrett, termer knyttet til kommunale tjenestebeskrivelser, og ord og uttrykk innenfor laksefiske og snø‐ og vinterord. De siste har ført til produksjon av små ordbøker som har blitt svært populære.
Giellaguovddáš lea bargan ollu iešguđetlágan tearbmaprošeavttaiguin, lea čohkken láhkasániid Sis‐ Finnmárkku diggegoddái, čohkken doahpagiid gielddabálvalusaide, ja sániid ja dadjanvugiid mat gullet luossabivdui ja muohta ‐ ja dálvesániid – maid vuođul maiddái leat ráhkadan smávva girjjáziid maidda lea stuora beroštupmi.
Nylig lanserte også senteret en helt ny app med snøuttrykk på samisk.
Gieskat almmuhii guovddáš maiddái aibbas ođđa app mas leat muohtasánit sámegillii.
Senteret produserer også årlig en kalender.
Guovddáš ráhkada maid kalaendara juohke jagi.
Arbeidsfordelingen synes å være grei ved at språksenteret tar seg av den utadrettede virksomheten mens språkkonsulenter jobber med kommunens interne behov for oversettelse og tolking.
gieldda siskkáldas dárbbuid, jorgalit čállosiid ja dulkojit dárbbu mielde.
Språksenteret mener de ikke helt har fått til konseptet med språkkafe som har hatt dårlig oppmøte.
Giellaguovddáš muitala ahte sii eai leat oalát lihkostuvvan giellakafea lágidemiin, dasa leamaš unnán beroštupmi olbmuin.
De har også erfaring med at en må tenke nøye over når på året de ulike kursene settes opp, da oppmøtet er svært laber til tider på våren april / mai, og på høsten august / september da multeplukking og jakt er populære aktiviteter.
Sii leat maid vásihan ahte ferte hui dárkilit smiehttat guđemuttos áiggi jagis kurssiid lágida. Giđđat, cuoŋománus / miessemánus lea váttis oažžut olbmuid searvat, ja fas čavččabealde, borgemánus / čakčamánus go ollu olbmut leat lubmemin, bivddus dahje eará bargguin maid dieid áiggiid lávejit doaimmahit.
Det er en noen målgrupper sentret ønsker å prioritere
Guovddáža áigumuš lea vel eambbo vuoruhit muhtun
Senteret har i dag to ansatte, men de har i perioder vært tre.
Guovddážis leat dál guokte bargi, muhto sii leat muhtun áiggiid leamaš golmmas.
Senteret trekker en del på andre ansatte ved SEG, som kan jobbe innenfor språksenterets prosjekter.
Guovddáš atná ollu ávkki SEG bargiin, geat sáhttet bargat giellaguovddáža prošeavttaiguin.
Det kan være utfordrende å rekruttere ansatte med tilstrekkelig formell samiskkompetanse til å gjennomføre språkkurs, men det blir også vektlagt å ha en tilhørighet til området.
Sáhttá leat oalle hástalus fidnet bargiid geain lea nu buorre formálalaš oahppu sámegielas, ahte sáhttet kurssiin oahpahit, muhto seammás leat maid deattuhan guvlui gullevašvuođa.
De fleste som har vært ansatt i språksenteret opp gjennom tidene, har en tilhørighet til Tana.
Giellaguovddážis leat áiggiid čađa bargan eanas Detnui gullevaš olbmot.
En del av kursvirksomheten foregår på kveldstid, og det
Muhtun kursset leat lágiduvvon eahkeskursen, ja sáhttá leat váttis
kan være utfordrende å få lærere til å prioritere dette framfor ordinær arbeidstid.
gávdnat oahpaheddjiid geat astet eahkediid bargat.
I forbindelse med gjennomføringen av enkelte prosjekter er personer engasjert på korte kontrakter.
Danin leat ge muhtun prošeavttaide bálkáhan olbmuid bargui oanehisáiggi šiehtadusain.
7.4 Finansiering av virksomheten
7.4 Doaimma ruhtadeapmi
Driftsstøtte til språksenteret kommer fra Tana kommune, Sametinget og Finnmark fylkeskommune.
Giellaguovddáš oažžu doaibmadoarjaga Deanu gielddas, Sámedikkis ja Finnmárkku fylkasuohkanis.
I tillegg gjennomføres prosjekter med ekstern finansiering.
Dasa lassin čađahit sii prošeavttaid maidda ožžot olggobeale ruhtadeddjiin doarjaga.
Flere av disse prosjektene er administrert av SEG, men hvor ansatte i språksenteret utfører deler av prosjektene.
SEG ruhtada ollu prošeavttaid maid giellaguovddáža bargit čađahit.
Det er også eksempler på
Leat maid čađahuvvon dakkár kursset maid earát
prosjekter som er initiert av andre og fått ekstern finansiering for senere å bli lagt til språksenteret (termer for offentlige tjenester, lovspråk,).
leat álggahan ja maidda leat eará ásahusain ožžon ruhtadoarjaga, ja leat de sirdojuvvon giellaguovddážii (tearpmat almmolaš bálvalusaide, láhkagiella).
Sametinget er den viktigste finansiøren av prosjektvirksomhet, og språksenteret leser de årlige prioriteringene nøye for å se om det er behov for å utvikle relevante tiltak som kan gjennomføres innenfor driftsfinansieringen eller med eksterne midler.
Sámediggi lea deháleamos prošeaktaruhtadeaddji, ja giellaguovddáš lohká dikki jahkásaš vuoruhemiid hui dárkilit, gávnnahan dihte lea go dárbu ovddidit áigeguovdilis doaimmaid maid sáhtášii čađahit, juogo dábálaš doaibmaruhtademiin dahje liigedoarjagiiguin.
Senteret når ikke alltid opp i sine søknader, men ser at det også går an å få finansiert ideer som ikke nødvendigvis er prioriterte områder.
Guovddáš ii oaččo gal álo doarjaga maid ohcá, muhto lea seammás maid oaidnán ahte lea vejolaš oažžut doarjaga dakkár fuomášumiide maid mat eai leat
Senteret har også prosjektledelsen for «Ovttas ! som
vuoruhuvvon. Guovddáš lea maid «Ovttas !
blant annet har fått internasjonal finansiering fra EU. ‐ programmet Interreg.
prošeavtta jođiheaddji, masa earet eará leat ožžon internašuvnnalaš doarjaga EU Interreg prográmmas.
7.5 Mål og effekter av virksomheten
7.5 Doaimma ulbmil ja beaktu
Språksenteret har i følge informantene hatt en viktig rolle i å bygge opp samiskspråklig kompetanse over tid og bidratt til at aksepten for det samiske har endret seg til det positive.
Informánttaid mielas lea giellaguovddážis leamaš dehálaš doaibma sámegiela gelbbolašvuođa huksejeaddjin áiggiid čađa, ja lea nagodan váikkuhit dasa ahte eanebut leat dohkkehišgoahtán
foreldregenerasjonen er det kanskje mulighet til å gi barna tilbake språket de selv gikk glipp av.
sámegiela. Statistihkas oaidnit ahte mánáid lohku geain lea sámegiella skuvllas ja mánáidgárddis lassána, ja dat leat hui buorre mearka mii čájeha miellaguottuid rievdama, ja váhnenbuolva soaitá ožžon vejolašvuođa oažžut mánáid oahppat giela maid ieža eai beassan oahppat.
Senteret er en av få synlige samiske institusjoner i kommunen.
Guovddáš lea okta moatti sámi institušuvnnas mii lea oalle oidnosis gielddas.
Det er likevel flere som trekker fram at senteret ikke er nok synlig ute i samfunnet, og at det særlig den siste tiden med mye aktivitet utenfor kommunen, har vært et vakuum hvor det har skjedd lite på hjemmearenaen.
Liikká leat máŋggas geat čujuhit dasa ahte guovddáš ii leat doarvái oidnosis lagas servodagas, ja eandalii maŋemus áiggiid go leat nu ollu doaimmat leamaš olggobealde gieldda, de lea guovddáža doaibma gielddas leamaš oalle čihkosis.
Noen savner mer praktiske tiltak som kan skape møteplasser og når andre målgrupper.
Muhtumat váillahit praktihkalaš bargamušaid mat sáhttet čohkket olbmuid ja nu sáhtášii olahit eará ulbmiljoavkkuid.
Selv trekker de ansatte i språksenteret fram språkleirene for ungdom som viktige tiltak for å skape språkarenaer.
Guovddáža iežas bargit namuhit nuoraid giellagoađástallama dehálaš doaibman, mii lea báiki gos giela sáhttá geavahit.
Språkkafeene som senteret har arrangert sammen med sameskolen har ikke hatt så stor oppslutning som ønsket.
Giellakafea maid guovddáš lea lágidan ovttas sámeskuvllain, ii leat geasuhan nu ollugiid go livčče sávvan.
Språksenteret rapporterer ikke på likestilling i sine årsmeldinger, men sier at det er en stor overvekt av kvinner som deltar på kursene.
Giellaguovddáš ii čále maidege dásseárvvu birra iežas jahkedieđáhusain, muhto čállá ahte leat arvat eambbo nissonolbmot go dievddut geat kurssiid čuvvot.
Blant de ansatte er leder mann og prosjektmedarbeider kvinne.
Guovddáža jođiheaddji lea dievdu ja prošeaktamielbargi lea nissonolmmoš.
Det foretas skriftlige evaluering etter at språkkursene er gjennomført, og senteret prøver å justere opplegget etter deltakernes ønsker.
Sii čađahit čálalaš árvvoštallama maŋŋel go giellakurssiid leat čađahan, ja guovddáš geahččala heivehallat lágideami oasseválddiid sávaldagaid mielde.
Deltakerne på kursene som kjøres over lyd ‐ bild, melder at det kan være krevende å jobbe med et slikt medium.
Sii geat čuvvot jietna ‐ govva kurssiid, dieđihit ahte sáhttá leat oalle lossat bargat diekkár vuogi mielde.
7.6 Vurdering
7.6 Árvvoštallan
Samisk språksenter i Tana er i et miljø hvor det er gode muligheter til å utvikle spennende prosjekter,
Sámi giellaguovddáš Deanus lea dakkár birrasis gos leat buorit vejolašvuođat ovddidit miellagiddevaš
og med et nært samarbeid med språksenteret i Nesseby server senteret et marked som når hele Øst‐ Finnmark.
prošeavttaid, ja sii olahit miehtá Nuorta ‐ Finnmárkku go ovttasbarget Unjárgga giellaguovddážiin.
Denne regionale satsingen det siste året har gått noe på bekostning av aktiviteten i egen kommune.
Go nie viidát leat doaibman maŋemus jagi, de dat lea muhtun muddui čuohcan guovddáža iežas ruovttugieldda doaimmaide.
Dette belyser et dilemma der oppfølgingen av en økt etterspørsel etter språkkurs utenfor kommunen kan utfordre senterets andre prioriteringer.
Dat govvida man váttis sáhttá vuoruhit doaimmaid, go galgá maid čoavdit daid giellakursedárbbuid mat olggobealde gieldda leat, mat dađistaga lassánit.
Å være under SEGs paraply gir senteret en rekke fordeler med å utnytte kompetansen og kapasiteten i hele organisasjonen.
SEG goavddi vuolde lea buorre leahket, go de sáhttá atnit ávkin olles organisašuvnna gelbbolašvuođa ja kapasitehta.
Særlig i forhold til det grenseregionale samarbeidet mot finsk side i Tanadalen er dette viktig.
Dát lea earenoamáš mávssolaš suomabeale radjeguovlluid ovttasbarggus Deanuleagis.
Som en kommune innenfor språkforvaltningsområdet for samisk språk har språksenteret en viktig oppgave i å serve kommunen.
Giellaguovddáš doaibmá gielddas mii lea oassi sámegiela hálddašanguovllus, ja danin lea ge gieldda
Kommunen må trolig i framtiden være klarere i sin bestilling på hva de ønsker fra språksentret, både for å tilfredsstille Sametingets ønsker om mer fokus på utviklingsbiten i fordelingen av tospråklighetsmidlene, men også for å motivere flere kommunalt ansatte til å benytte seg av tilbudene språksenteret gir.
bálvaleapmi okta guovddáža deháleamos bargguin. Muhto gielda sáhtášii boahttevuođas čielgaseappot oažžut ovdan makkár bálvalusaid sii dárbbašit giellaguovddážis, sihke danin vai duhtada Sámedikki, mii hálida oaidnit eanet ovdáneami guovttegielatvuođadoarjagiid geavaheamis, muhto maiddái danin vai movttiidahttá eanet gielddabargiid čuovvut giellaguovddáža kurssiid.
Det er mulig organisasjonsformen med et AS hvor kommunen er hovedeier kan føre til noen utfordringer med kommunens overføring av tospråklighetmidler til språksenteret.
Sáhttá leat nu ahte OS oganiserenmálle, mas gielda lea váldooamasteaddji, soaitá dagahit liige hástalusaid mat gusket dasa movt gielda vuoruha juohkit guovttegielatvuođadoarjagiid giellaguovddážii.
Arbeidsfordelingen mellom språksenteret og kommunens tro språkkonsulenter synes
Giellaguovddáža ja gieldda guovtti giellakonsuleantta bargojuohkin orro doaibmamin bures, giellaguovddáš bargá olggosguvlui doaimmaiguin, ja giellakonsuleanttat bálvalit fas gieldda siskkáldas dárbbuid, jorgalit ja dulkojit dárbbu mielde.
å være grei ved at språksenteret tar seg av den utadrettede virksomheten mens språkkonsulenter jobber med kommunens interne behov for oversettelse og tolking.
8 Gáisi Giellaguovddáš – Sámi giellaguovddáš Romssas
8.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret
8.1 Duogáš dasa manne giellaguovddáš ásahuvvui
I 1995 vedtok Tromsø kommune en handlingsplan for samisk kultur og næring.
1995:s mearridii Romssa gielda sámi kultuvrii ja ealáhussii doaibmaplána.
To tiltak ble foreslått; å melde Ullsfjordområdet inn i virkeområdet for samisk utviklingsfond, og etablere et samisk språksenter i Lakselvbukt.
Dalle evttohedje guokte doaimma; dieđihit Moskavuona guovllu sámi ovddidanfoandda doaibmaguvlui ja ásahit sámi giellaguovddáža Moskaluktii.
Det første tiltaket ble realisert i 1997, mens språksenteret formelt kom inn under Sametingets grunnstøtteordning i 2004. Gjennom et kommunalt samisk språkprosjekt som var
Vuosttaš áigumuš ollašuvai 1997:s, ja giellaguovddáš čatnasii formálalaččat Sámedikki doarjjaortnegiidda go 2004:s oažžugođii Sámedikkis vuođđodoarjaga.
kjørt i Ullsfjordområdet fra 2002, ble grunnlaget for språksenteret lagt.
Giellaguovddáža vuođđu ásahuvvui sámegielprošeavttain maid suohkan čađahii Moskavuonguovllus 2002:s.
I prosjektet ble det gjort en kartlegging av hvor mye samisk som var i bruk i området, samt interesse og behov for språklige og kulturelle tiltak.
Dan prošeavttas kártejedje man viidát sámegiella lei diein guovlluin anus, ja maiddái makkár gielalaš ja kultuvrralaš beroštumit dan guovllus ledje.
Lokaliseringen i Lakselvbukt kom altså med bakgrunn i at det var her de sjøsamiske tradisjonene stod sterkest, og hvor ildsjeler og samiske organisasjoner jobbet fram etableringen gjennom prosjektet.
Giellaguovddáža asaheapmi Moskaluktii vulggii ge das go dan guovllus ledje mearrasámi árbeverut nannosat, ja ledje maid áŋggirdeaddjit ja sámi organisašuvnnat mat dieinna prošeavttain barge, mat oččodedje giellaguovddáža dohko.
Senteret er lokalisert sentralt i bygda til grendehuset som er eid av kommunen.
Guovddáš lea giliviesus maid suohkan oamasta, ja lea guovdu gili.
Lokalene ligger rett ovenfor skolen.
Giellaguovddáža lanjat leat jur bajábealde skuvlla.
8.2 Valg av organisasjonsform
8.2 Organiserenmálle válljen
Med den faste bevilgningen fra Sametinget på plass, ble det det jobbet mot kommunen og Troms fylke som forpliktet seg til å bidra med driftsstøtte.
Go ledje vuos oažžugoahtán bistevaš doarjaga Sámedikkis, de bargagohte oažžut suohkana ja Romssa fylkka maid fárrui, mat dasto dovde geatnegasvuohtan juolludit doaibmadoarjaga.
Senteret ble organisert som en kommunal avdeling under idrett og kultur.
Guovddáš ásahuvvui suohkanii ossodahkan, falástallan ‐ ja kultursuorgái.
Dette betyr at kommunen har personalansvar inklusive ansvar for ansettelser, samt ansvar for regnskap og lokaler.
Dat mearkkaša ahte suohkanis lea bargiide ovddasvástádus, ja maiddái virgáibidjanovddasvástádus, ja maiddái rehketdoallu ja latnjadilli
overforbruk av midler.
lea suohkana ovddasvástádus.
Det er ulike oppfatninger om organiseringen under idrett og kultur er optimal da opplæringsavdelingen også kunne være aktuell.
Leat máŋggalágan oaivilat dasa lea go falástallan ‐ ja kultuvrra vuollásaš organiseren buoremus čoavddus, go livččii han maid heiven válljet oahpahusossodaga.
Det blir imidlertid trukket fram at det kan være fordeler å ligge under en avdeling som har ikke ‐ lovpålagte oppgaver.
Almmatge čujuhit muhtumat dasa ahte sáhttá leat buoret bissot dakkár ossodaga vuollásažžan man bargamušat eai leat lágain mearriduvvon doaimmat.
Til å begynne med hadde senteret en kontaktgruppe i Tromsø kommune som var med på å utvikle innholdet i senterets aktivitet, men Sametinget krevde at det skulle opprettes et eget styre.
Álggos lei guovddážis oktavuohtajoavku Romssa suohkanis mii lei fárus ovddideamen guovddáža doaimmaide sisdoalu, muhto Sámediggi gáibidii nammadit sierra stivrra.
Dette kom på plass i 2007, og har bestått av 5 faste medlemmer.
Dat válljejuvvui 2007:s, ja stivrras leat 5 fásta lahtu.
hver sin representant, kommunen har en representant, og to plasser er åpne for forslag fra andre.
Guokte báikkálaš sámi searvvi árvaleaba goabbáge ovtta áirasa, suohkanis lea okta áirras ja guokte áirasa sáhttet earát evttohit.
Senterets daglige leder er sekretær for styret.
Guovddáža beaivválaš jođiheaddji lea stivrra čálli.
I vedtektene står det at styret har det overordnede ansvaret for senterets løpende virksomhet.
Njuolggadusain daddjo ahte stivrras lea čađačuovvu ovddasvástádus gozihit guovddáža doaimmaid.
Det gis likevel uttrykk for at styret har et begrenset mandat.
Almmatge muitaluvvo ahte stivrras ii leat nu viiddis mandáhtta.
Styret bidrar aktivt inn med innspill og ideer, men det er kommunen ved kultursjefen og daglig leder som i siste instans fatter beslutningene.
árvalusaid ja ovddida ođđa jurdagiid, muhto lea suohkana kulturhoavda ja beaivválaš jođiheaddji geain lea loahpalaš mearridanváldi.
Styret har tradisjonelt vært dominert av lokale folk fra Lakselvbukt, men et nylig styrelederskifte har brakt inn en ny leder fra «byenš. I 2009 ble det
Stivrras leat áiggiid čađa leamaš eanas moskavuotnalaččat, muhto gieskat molso stivrajođiheaddji, ja de bođii stivrii “ gávpotlaš ” jođiheaddjin.
utarbeidet en ny logo for senteret og det nye navnet Gáisi Giellaguovddáš, ble tatt i bruk i 2010.
2009. s ráhkadedje guovddážii dovdomearkka ja 2010:s navde guovddáža Gáisi Giellaguovddáš.
Begrunnelsen for navnebyttet var at språksenteret behøver et navn som assosieres med områdets natur, samiske språk og kultur, samt å bli mer synlig i sitt virkeområde.
Ággan dasa manne molso nama, lei ahte giellaguovddáš dárbbaša dakkár nama mii dan čatná dan guovllu eatnamiidda, gillii ja kultuvrii, ja maiddái vai šaddá eanet oainnus iežas doaibmaguovllus.
8.3 Språksenterets virksomhet
8.3 Giellaguovddáža doaibma
Senteret skal være et regionalt og lokalt kompetansesenter for hele Tromsø kommune og regionen forøvrig.
Guovddáš galgá leat regionála ja báikkálaš gelbbolašvuođaguovddáš olles Romssa suohkanii ja muđui dien guovllus.
Det skal være en aktiv pådriver for å ivareta, revitalisere, videreutvikle, dokumentere og
Dat galgá árjjalaččat veahkehit áimmahuššat, ealáskahttit, ovddidit, dokumenteret ja gaskkustit sámegiela ja kultuvrra, áibaida mearrasámi guovlluin.
formidle samisk språk og kultur, spesielt i de sjøsamiske områdene. Dette er et ambisiøst mål tatt i
Die lea oalle stuora áigumuš go smiehttá dan man viiddis suohkan lea, man ollu olbmot doppe ásset, ja maiddái dán dáfus go giellaguovddážis lea hui nanu báikkálaš čanastat Moskaluktii, gos lea sullii diimmu mátki Romssa
Tromsø sameforening hadde utarbeidet planen, som kommunen besluttet å iverksette.
gávpogii.
Mens den sjøsamiske kulturen dominerer i Ullsfjordområdet, preges det samiske miljøet i byen av innflyttere fra ulike områder og med ulik samisk kulturbakgrunn.
Moskavuona guovllus lea oalle čielga mearrasámi kultuvra, muhto gávpoga sámi birrasa gal leat báidnán sii geat gávpogii leat fárren iešguđet guovlluin, ja geain lea iešguđetlágan sámi kulturduogáš.
Aktiviteten har sin hovedbase i Lakselvbukt hvor de fleste språkkurs og en del kortere kurs finner sted.
Eanas doaimmat leat Moskaluovttas, gos lágidit eanas giellakurssiid ja maiddái muhtun eará oanehit kurssiid.
I Tromsø by arrangeres også kortere tematiske kurs, minikurs i samisk, og språksenteret samarbeider med ulike samiske organisasjoner
Romssa gávpogis lágidit maid oanehis fáddákurssiid, oanehis sámegielkurssiid ja giellaguovddáš lágida maid doaluid ovttas sámi organisašuvnnaiguin. Giellaguovddáš ii leat maŋemus
om arrangement. Språksenteret har ikke de siste årene satset på å kjøre lengre språkkurs i byen.
jagiid oppanassiige lágidan guhkit giellakurssiid gávpogis.
Det er vanskelig å rekruttere lærere da det er stor rift om kompetansen, og det finnes andre kurstilbydere i byen.
Lea váttis gávdnat oahpaheddjiid, go lea stuora gilvu oažžut sin, ja gávpogis leat maid earát geat fállet kurssiid.
Det er også blitt kjørt språkkurs i nabokommunen Balsfjord.
Leat lágidan kurssiid ránnjásuohkanis Báhccavuonas.
Språksenteret skal dekke behovet for samisk språk og kultur i kommuneadministrasjonen, men dette er ikke formalisert.
Giellaguovddáš galgá bálvalit suohkanhálddahusa go ohcalit sámi giella ‐ ja kulturveahki, muhto dat ii leat formálalaš ovttasbargu.
Det er opp til hver enkelt etatsledelse å initiere eller sende ansatte på språksenterets kurs.
Lea juohke ovttadatjođiheaddji duohken fuomášit sáddet bargiidis giellaguovddáža kurssiide.
Helsearbeidere og bibliotekansatte har blant annet hatt egne kurs.
Dearvvašvuođa ‐ ja girjerájusbargit leat ovdamearkkadihet leamaš vásedin kursses.
Kursene som kjøres i Lakselvbukt utgjør grunnstammen i språksenterets virksomhet.
Kursset lágiduvvojit Moskaluovttas, mii lea giellaguovddáža váldo doaibmabáiki. Ovdal lágidedje
Språkkurs ble tidligere arrangert i moduler med basis i læreverket Davvin, med mulighet til å avlegge eksamen på videregående skoles nivå C ‐ språk.
giellakurssiid modulaid mielde ja čuvvo Davvin oahpponeavvuid, ja maŋŋil ožžo vejolašvuođa čađahit eksámena joatkkaskuvlla C ‐ dásis.
Språksenteret ble i 2011 med på Sametingets satsning med et 5‐ årige voksenopplæringsprogram, og hadde et godt samarbeid med Samisk høgskole om gjennomføringen av to kompetansegivende SAAL ‐ kurs (22 deltakere tok eksamen).
Giellaguovddáš searvvai 2011:s Sámedikki 5‐jagi rávisolbmuidoahppoprográmmii, ja sis lei buorre ovttasbargu Sámi allaskuvllain go čađahedje guokte SAAL ‐ kursse mat adde gelbbolašvuođa (22 studeantta čađahedje eksámena).
Språkmedarbeideren i Lakselvbukt gjennomførte kursene.
Moskaluovtta giellabargit čađahedje daid kurssiid.
Disse ble valgt gjennomført på kveldstid og
Sii válljejedje daid doallat eahketkursen ja vahkkoloahpaid, danin go dihte juo ahte oasseválddit eai oaččo barggus virgelobi bálkkáin. Go Sámi allaskuvllas ii šat lean
Da Samisk høgskole ikke lenger hadde kapasitet til å bistå i gjennomføringen av kurstilbudet i nordsamiske, måtte språksenteret finne seg en ny samarbeidspart, og valgte Senter for samisk språkteknologi (Gellatekno) ved Universitetet i Tromsø.
kapasitehta veahkehit lágidit kurssiid davvisámegielas, de fertii giellaguovddáš ohcat ođđa ovttasbargoásahusa, ja válljii ge dasto ovttasbargagoahtit Sámi giellateknologiija guovddážiin (Giellatekno) mii lea Romssa universitehtas.
Når det etter hvert viste seg å være mulig å likevel fortsette samarbeidet med Samiske høgskole (som noen ande språksentre har gjort), om enn med andre økonomiske midler, var det ikke mulig å gå tilbake på de avtaler som var gjort med Universitetet.
Go de maŋŋil šattai aŋkke vejolašvuohta ovttasbargat Sámi allaskuvllain (nugo muhtun eará giellaguovddážat ge), dušše eará ruđalaš čovdosiiguin, de eai šat sáhttán geassádit šiehtadusain maid ledje dahkan Universitehtain.
Dette skapte mye frustrasjon og harme.
Dat eaddudii ja hearddohuhtii.
Senteret har også arrangert språkbad for tidligere deltakere
Guovddáš lea maid lágidan giellalávguma sidjiide geat ovdal leat čuvvon kurssiid, ja maiddái eará
på kurs, men også for andre grupper som kan litt samisk fra før, samt for ungdom som har samisk i skolen.
joavkkuide geat ovdalaččas máhttet veaháš sámegiela, ja maiddái nuoraide geain lea sámegiella skuvllas.
Det arrangeres også årlige elevtreff for alle elever med samisk i grunnskolen i Tromsø.
Lágiduvvojit maid jahkásaččat ohppiiddeaivvadeamit buot ohppiide geain lea sámegiella Romssa vuođđoskuvllas.
Barn og unge har vært en viktig målgruppe, både i forhold til unge i lokalsamfunnet i Lakselvbukt og Ullsfjorden, og hele kommunen.
Mánát ja nuorat leat leamaš dehálaš ulbmiljoavku, sihke Moskaluovtta ja olles Moskavuona nuorat ja maiddái nuorat miehtá suohkana.
I tillegg til språkkursene har senteret hatt fokus på tematiske kurs rundt de sjøsamiske tradisjonene i Ullsfjorden.
Lassin giellakurssiide lea guovddáš maid bargan fáddákurssiiguin maid sisdoallu leamaš mearrasámi árbevierut Moskavuonas.
Det har vært koftekurs, duodji ‐ kurs, matlagingskurs, knivkurs, beltekurs, kurs i
Dat leamaš dakkár kursset go gáktegoarrun, duodji, borramušráhkadeapmi,
fortellertradisjoner osv..
niibeduddjon, boagángoarrun, muitalanárbevierut jna..
Disse kortere temakursene som har vært gjennomført i Lakselvbukt har vært med på å ufarliggjøre det samiske, få flere til å vedkjenne seg sin samiske identitet og, og har også fungert som rekrutterende til språkkursene.
Diekkár veaháš oanehit fáddákusset leat lágiduvvon Moskaluovttas, ja diekkár doaimmain besset oaidnit ja vásihit ahte sámivuohta ii leat várálaš, ja eanebut dustet dovddastit iežaset sápmái gullevašvuođa.
Språkkafeene og ulike arrangement i forbindelse kulturdager, 6. februar osv. fungerer også som viktige møteplasser.
Diein kurssiin leat maid dovddusindahkan giellakurssiid ja oččodan olbmuid daidda searvat.
Senteret har også prosjekt som dokumenterer samiske stedsnavn i Ullsfjorden, og registrering av samiske kulturminner.
Giellakafea ja iešguđetlágan doalut, nugo guovvamánu 6. beaivi jnv, leat maid mávssolaš deaivvadanbáikkit.
Senteret har et ønske om å bli flinkere til å dokumentere det de har gjort gjennom prosjekter slik at arbeidet også
Guovddážis lea maid prošeakta mii dokumentere sámi báikenamaid Moskavuonas, ja sii registrerejit sámi kulturmuittuid.
blir bevart for ettertiden.
Guovddážis livččii dáhttu šaddat čeahpibun dokumenteret dan maid prošeavttain leat bargan vai dat dieđut seailluhuvvoše boahttevuhtii.
Dette kan være i form av bilder, utarbeidelse av hefter, plakater osv..
Nugo ovdamearkkadihte govaid, girjjážiid, plakáhtaid jna..
Foreløpig har det ikke vært kapasitet og kompetanse til å følge dette opp.
Dán rádjái ii leat sis leamaš kapasitehta ja máhttu dien bargat.
Senteret har i løpet av sin virkeperiode hatt en bemanning på to personer; daglig leder og en språkmedarbeider.
Guovddážis leat leamaš guokte bargi čađat dan áiggi go leamaš doaimmas; beaivválaš jođiheaddji ja giellamielbargi.
Den siste har vært i ulike stillingsprosenter, i dag er den på 80 % da vedkommende også har samisktimer på den lokale skolen.
Giellabargi lea bargan iešguđetlágan virgeproseanttain, dál son lea bargá 80 % danin go sus leat maid sámegieldiimmut báikkálaš skuvllas.
Daglig leder er den tredje i rekken, språkmedarbeiderne har også kommet og gått, men bemanningen har nå vært stabil de siste årene.
Beaivválaš jođiheaddji leat molson golmma geardde, giellabargit leat maid boahtán ja mannan, muhto maŋemus jagiid leat bargit bisánan. Dasa
I tillegg har en rekke ressurspersoner vært knyttet til senteret på timebasis for å bistå i ulike kurs og prosjekter.
lassin leat ollugat bargan guovddážis diibmobálkkáin veahkkin iešguđetlágan kurssiin ja prošeavttain.
Antallet har variert, for eksempel var 10 personer engasjer i løpet av 2010, noe som utgjorde timeengasjement tilsvarende en hel stilling.
Muhtomin leat eanet ja eará háviid eai leat nu ollu liige bargit, 2010:s ledje ovdamearkkadihte 10 olbmo diekkár liigeveahkkin, ja oktiibuot sin bálkkát dahke sullii seamma go okta olles virgi.
En liten bemanning begrenser senterets mulighet til å nå ut i hele virkeområdet.
Go leat unnán bargit, de guovddážis eai leat nu ollu vejolašvuođat olahit miehtá doaibmaguovllu.
8.4 Rekruttering
8.4 Bargiid fidnen
Rekruttering til senteret er en utfordring da det legges vekt på at ansatte skal ha god formell samiskspråklig kompetanse, og denne i svært begrenset grad finnes i nærområdet til Lakselvbukt.
Lea oalle hástalus fidnet bargiid guovddážii, danin go gáibiduvvo ahte bargiin ferte leat formálalaš oahppu sámegielas, ja diekkár gelbbolašvuođa lea váttis gávdnat Moskaluovtta lahkosiin.
Det er heller ikke enkelt å få folk utenfra til å flytte.
Ja ii ge leat álki eará báikki olbmuid oažžut dohko fárret.
Språkmedarbeideren er tilflyttet til bygda, mens daglig leder siden ansettelsen i 2009 (først som vikarierende daglig leder) har hatt kontor på rådhuset i byen, og er sporadisk i Lakselvbukt.
Giellamielbargi lea fárren gillái, ja beaivválaš jođiheaddjis lea juo virgáibidjama rájes 2009:s (álggos gaskaboddosaš beaivválaš jođiheaddji) leamaš kanturbáiki ráđđeviesus gávpogis, ja finada duollet dálle Moskaluovttas.
Dette byr på noen utfordringer med at lederen er lite kjent i nærmiljøet, men har også klare fordeler ved å være en fysisk en del av kommuneadministrasjonen, være synlig på rådhuset, delta i møter, og delta i kommunale prosesser som angår samiske saker. To
Dat sáhttá maid leat hástalus go jođiheaddji ii leat oahpis dan lagasbirrasii gos giellaguovddáš doaibmá, muhto seammás lea maid buorre go son lea suohkanhálddahusas oidnosis, čuovvo doppe čoahkkimiid ja searvá
saker kan trekkes fram som viktige.
suohkana áššemeannudemiide mat gusket sámi áššiide.
Daglig leder stod for utarbeidelsen av Handlingsplan for samiske språk 2012‐16, som var grunnlagsdokumentet for søknaden om innlemmelse i virkeområdet for samisk språkforvaltning.
Sáhttit dás namuhit guokte hui dehálaš ášši. Beaivválaš jođiheaddji lei njunnošis ráhkadeamen Sámegiela doaibmaplána 2012‐16, mii lei vuođđun suohkana ohcamušši go ozai beassat searvat sámegiela hálddašanguvlui.
Søknaden ble som kjent trukket tilbake etter at kommunen fikk et nytt politisk styre høsten 2011.
Nugo muitit, de suohkan gesii dien ohcamuša 2011 čavčča go suohkanii válljejuvvui ođđa politihkalaš stivra.
Den andre saken daglig leder har arbeidet med, er etableringen av et samisk kulturhus i Tromsø by.
Nubbe stuora ášši mainna beaivválaš jođiheaddji bargá, lea oažžut ásahuvvot sierra sámi kulturviesu Romssa gávpogii.
Begge disse satsingene har hatt styrets støtte, og har vært viktige for å synliggjøre de samiske behovene i hele kommunen.
Stivra lea dieid bargguid dorjon, ja dat leamaš dehálaš barggut dan ektui ahte oainnusindahkat sámi
8.5 Finansiering av virksomheten
8.5 Doaimma ruhtadeapmi
Finansieringen av virksomheten hviler på grunntilskuddet fra Sametinget.
Doaibma oažžu vuođđodoarjaga Sámedikkis.
Gjennom samarbeidsavtalen mellom Sametinget og Troms fylkeskommune, utløses også grunntilskudd fra fylkeskommunen.
Sámedikki ja Romsas fylkasuohkana ovttasbargošiehtadusa vuođul juolluda maiddái fylkasuohkan doaibmadoarjaga.
Dette ligger på 2‐300.000 i året.
Dat lea birrasii 2‐ 300.000 kr jahkái.
Tromsø kommune bidrar også med 3‐400.000, men her kan summene variere, og det det oppleves som noe usikkert etter kommunens
Romssa suohkan juolluda birrasii 3‐400.000,‐ muhto ruhtasummat sáhttet ollu
omorganisering hvor byrådet har fått makt over budsjettet.
rievddadit jagis jahkái, ja maŋŋel go suohkana organiseren nuppástuvai nu ahte lea gávpotráđđi mii beassá bušeahta stivret, de lea šaddan eanet eahpesihkkaris dilli.
Som et språksenter utenfor språkforvaltningsområdet og ingen tilgang til tospråklighetsmidler, er ekstern prosjektfinansiering helt avgjørende for å drive virksomheten.
Dakkár giellaguovddáža doaimmat, mii lea olggobealde sámegiela hálddašanguovllu, ja danin ii oaččo oasi guovttegielatvuođadoarjagiin, leat áibbas dan duohken ahte oažžu prošeavttaide sierra ruhtadeami olggobeale ásahusain.
I 2009 hadde senteret 10 eksternt finansierte prosjekter, i 2010 var tallet 6.
2009:s ledje guovddážis 10 prošeavtta maidda ožžo doarjaga, 2010 lohku lea 6.
Sametinget er den desidert viktigste finansiør av prosjekter, men det er også oppnådd støtte gjennom Norsk kulturråd (stedsnavn) og EU gjennom interregprogrammet.
Sámediggi lea áibbas čielgasit dat ásahus mii juolluda eanemus prošeaktadoarjagiid, muhto muhtun prošeavttaide leat
Informanter ved språksenteret mener det er svært uheldig at det bare går an å søke finansiering til
ožžon doarjaga Norgga kulturráđis (báikenamat) ja EU interregprográmmas.
årlige prosjekter.
Giellaguovddáža informánttaid mielas lea heittot go prošeaktaruhtadeami sáhttá ohcat dušše jahkái ain hávális.
Senteret er avhengig av en lengre planleggingshorisont for å rekruttere kursholdere og annonsere kurs.
Guovddáš dárbbašivččii beassat guhkit áigái plánet doaimmaid vai nákce fidnet kursajođiheddjiid ja olle almmuhit kurssiid viidát.
Det blir vurdert at senteret kunne ha gitt fast ansettelse til en medarbeider til, hvis de visste at enkelte kurs kunne sikres finansiering over flere år.
Leat árvvoštallan virgáibidjat ovtta bargi vel guovddážii, jus dieđáše ahte muhtun kurssiide oččoše máŋgga jahkái doarjaga.
At Sametinget endrer prioriteringer fra år til år, skaper noen utfordringer for drifta.
Maiddái dat ahte Sámediggi rievdada vuoruhemiid jagis jahkái, dagaha hástalusaid doaimmaid jođiheapmái.
Dessuten er tidsfristene mellom framleggelse av Sametingets budsjett og søknadsfrister til prosjektmidler svært knapp.
Dasa lassin lea hui oanehis áigemearri Sámedikki bušeahta almmuheami ja prošeaktadoarjagiid ohcanáiggi gaskka.
Informanten savner også begrunnelse for avslag fra Sametinget.
Informánta váillaha ákkastallama Sámedikkis go eai doarjja ohcamušaid.
8.6 Mål og effekter av virksomheten
8.6 Doaimma ulbmil ja beaktu
Datainnsamlingen har vist at senteret har hatt en svært viktig rolle for å revitalisere det samiske språket og den sjøsamiske kultur i Lakselvbukt spesielt og Ullsfjordområdet generelt.
Dieđuid čohkkenbargguin leat oaidnán ahte guovddážis lea leamaš hui dehálaš rolla sámegiela ja mearrasámi kultuvrra ealáskahttenbargguin, earenoamážit Moskaluovttas, muhto maiddái olles
Her bidrar virksomheten til at det samiske språket både høres og synes, og det fremheves spesielt at barna har tatt språket tilbake (1/3 av elevene har samisk i skolen).
Moskavuonas. Doaibma váikkuha dasa ahte sámegiella sihke gullo ja oidno, ja deattuhuvvo earenoamážit dat ahte mánát lea ožžon giela ruovttoluotta (1/3 oassi ohppiin leat válljen sámegiela skuvllas).
Virksomheten har ikke hatt den samme effekten i resten av virkeområdet, men deltar på mange ulike arenaer i Tromsø by, gjerne i
Doaimmas ii leamaš seamma váikkuhus eará báikkiin iežas doaibmaguovllus, muhto searvá gal ollu doaluide Romssa gávpogis, áinnas ovttas eará dehálaš sámi áŋggirdeddjiiguin nugo ovdamearkkadihte sámi váhnenfierpmádagain, Báhpajávrri skuvllain, sámi servviiguin, Universitehtain jna..
samarbeid med andre viktige samiske aktører som samisk foreldrenettverk, Prestvannet skole, samiske foreninger, Universitetet mfl..
Giellaguovddáš fállá juohke jagi (Sámi álbmotbeaivvi oktavuođas) suohkana bargiide sámegiel kulturmáhtu ja maiddái oanehit sámegielkursse.
Språksenteret gir årlig (i forbindelse med samefolkets dag) et tilbud til kommunalt ansatte i samisk kulturkunnskap og minikurs i samisk.
Go guovddážis lea bargi
Tilstedeværelsen på rådhuset har til en viss grad synliggjort og gjort senteret kjent blant kommunalt ansatte, men i mindre grad for befolkningen generelt i byen.
ráđđeviesus, de lea suohkana bargiin eanet diehtu guovddáža birra, muhto muđui gal gávpotolbmuin lea unnán diehtu giellaguovddáža birra.
I de siste årsplanene er det satt kvantitative mål for hvor mange personer senterets språkkurs og andre aktiviteter skal nå.
Maŋemus jahkeplánain leat bidjan olluvuođa dáfus mihttomeari guovddáža giellakurssiide ja eará doaimmaide.
Dette er sikkert i tråd med Sametingets ønsker, og gir et visst innblikk i
Dat lea sihkkarit Sámedikki áigumušaid mielde, ja muitala man viidát doaimmat olahit.
omfanget av aktivitetene. En slik kvantitativ tilnærming kan imidlertid utfordres ved at virksomheten i Lakselvbukt av naturlige årsaker ikke har et potensial for å nå et stort antall brukere.
Muhto diekkár mihttomeari sáhttá leat veaháš váttis olahit danin go Moskaluovtta guovlluin lunddolaš sivaid dihte eai leat nu beare ollu olbmot geaid sáhtášii olahit. Muhto Romssa gávpogis gal
Derimot har tilbudet om korte kurs i Tromsø by, hvor rekrutteringsgrunnlaget er så adskillig mye større, en bedre mulighet til høg score i måloppnåelse.
sáhttet baicca olahit eatnagiid iežaset oanehis kurssiiguin, gos ásset miha eambbo olbmot, ja doppe lea vejolaš oppa guhkás dien mihttomeari joksat.
Senteret har tett kontakt med Sametingets administrasjon i forbindelse med prosjektsøknader om ekstern finansiering.
Guovddáš doalaha lagas oktavuođa Sámedikki hálddahusain prošeaktaohcamiid oktavuođas.
Informantene mener det er viktig å holde seg oppdatert om Sametingets
Informánttat oaivvildit ahte lea dehálaš čađat čuovvut mielde makkár nannendoaimmaid Sámediggi álggaha ja movt rievdada vuoruhemiid.
satsinger og endringer i prioriteringer.
almmuhuvvo juovlamánus ja ohcanáigemearit leat guovvamánus.
Senteret har også hatt en del kontakt med politisk nivå i Sametinget i forbindelse med arbeidet med innlemming i språkforvaltningsområdet og for å få til møteplasser for samer i kommunen.
Guovddáš lea maid leamaš oktavuođas Sámedikki politihkalaš dásiin, dalle go barge oažžut suohkana sámegiela hálddašanguvlui, ja dan oktavuođas go barget oažžut suohkana sámiide deaivvadanbáikkiid.
Senteret har de siste årene rapportert om likestilling i sin årsmelding, både når det gjelder styresammensetning, ansatte, og deltakere på kurs.
Guovddáš lea maŋemus jagi jahkedieđáhusain čállán dásseárvvu birra, leat čállán galles goappáge sohkabealis leat sihke stivrras, bargiid gaskkas ja kurssiin.
Styret har vedtektsfestet at det skal minst være
Stivrra njuolggadusain daddjo ahte galgá leat unnimustá 40 % goappáge sohkabealis, ja dan leat bures čuvvon.
40 % av hvert kjønn, og dette er fulgt opp.
Guovddáš lea ožžon Sámedikkis
Senteret har fått tilbakemelding fra Sametinget om at de retter virksomheten mest mot kvinner som deltakere på kurs, gjennom sine kofte‐, og myke duodjikurs, samt fokus på tradisjonell kunnskap.
dieđu ahte sii lágidit doaimmaid eanemusat nissonolbmuid várás, geat servet guovddáža giella‐, gáktegoarrun‐ ja dipmaduodjekurssiide ja čalmmustahttet árbemáhtu.
Dette blir kommentert på en noe ironisk måte at Sametinget selv ser ut til å henge fast i gamle kjønnsroller.
Guovddáš buktá dasa veaháš bastilis mearkkašumi; ahte Sámediggi ieš orro darvánan dološ sohkabealsirren vieruide.
Det vil være noe lettvint å tro at en fremmer likestilling ved å satse mer på knivkurs og beltekurs.
Lea beare álkis vuohki jáhkkit ahte ovddida dásseárvvu jus lágida eanet niibedahkan‐ ja boagánkurssiid.
Språksenteret har dessuten erfart at
Giellaguovddáš lea vásihan ahte biebmoráhkadankurssiide servet álo eanet dievdoolbmot, muhto muđui giellakurssiin ja doaimmain mat leat mánáid váste, leat sullii seamma ollu nissonolbmot ja
matlagingskursene har en stor overvekt av mannlige deltakere, mens det er god kjønnsbalanse blant deltakerne i de fleste språkkurs og aktiviteten rettet mot barn og unge.
dievddut.
Senteret når målgrupper i alle aldre, fra barn med samiskundervisning i skolen, til eldre som dominerer som deltakere i de tematiske kursene.
Guovddáš olaha juohke ahkahaččaid ulbmiljoavkkuid, mánáid rájes geain lea sámegieloahppu skuvllas ja gitta vuorasolbmuid rádjái geat álo leat eanetlogus fáddákurssiin.
Språkkursene domineres av «foreldregenerasjonenš, de som har barn (kanskje med samiskopplæring) i skole eller barnehage, men det er også studenter og pensjonister blant deltakerne.
Giellakurssiin lea eanas «váhnenbuolvaš, geain leat mánát (main maiddái soaitá leat sámegieloahppu) skuvllas dahje mánáidgárddis, muhto oasseváldin leat maid studanttat ja penšunisttat.
spørreskjema ved kursavslutning, men har ikke hatt de rette verktøyene eller kompetanse for å kunne utnytte denne kunnskapen.
Guovddáš leat geahčalan iskat man duhtavaččat olbmot leat kurssiiguin, ja bivdet ge oasseválddiid vástidit gažaldagaid dihto skovis kursse loahpas, muhto sis eai leamaš rievttes reaiddut dahje gelbbolašvuohta atnit dieid dieđuid ávkin.
Gjennom muntlige tilbakemeldinger underveis og diskusjoner rundt praktiske forhold rundt lokaler og tidspunkter, mener de likevel å få en god tilbakemelding som gir et grunnlag for å gjøre justeringer.
Sii oaivvildit liikká alddineaset leat dan meare dieđuid ahte sáhttet rievdadit doaimmaid jus lea dárbu, danin go sii ožžot njálmmálaš dieđuid dađistaga ja go ságastallet olbmuiguin praktihkalaš áššiid birra, nugo lanjaid ja áigemeriid birra.
8.7 Vurdering
8.7 Árvvoštallan
Sammenlignet med mange andre samiske språksentre fremstår språksenteret i Tromsø som et forholdsvis marginalt drevet tilbud der en har fått utrettet mye med beskjedne ressurser.
Go bálddastahttá eará giellaguovddážiiguin, de orro Romssa giellaguovddáš oalle ravddasdoaibmi fálaldat mii lea ollu nákcen čađahit vátna resurssaiguin.
Som et språksenter utenfor forvaltningsområdet for samiske språk, har senteret begrensede faste driftsmidler, er avhengig av ekstern finansiering til de fleste prosjektene, og bruker mye ressurser på å søke midler.
Guovddážis ii leat nu ollu doaibmanruhta, go lea olggobealde sámegiela hálddašanguovllu, ja danin dárbbaša ge čađat olggobeale ruhtadeami eanas prošeavttaide, ja geavaha ollu áiggi ruhtaohcamiidda.
Den største utfordringen er kanskje å dekke alle behovene som finnes lokalt i Lakselvbukt, i Tromsø by, resten av den geografisk utstrakte kommunen, og i tillegg nabokommunene.
Stuorámus hástalus dáidá leat nagodit gokčat buot dárbbuid mat leat báikkálaččat Moskaluovttas, Romssa gávpogis ja muđui dan geográfalaččat viiddis suohkanis, ja dasa lassin vel ránnjásuohkaniin. Dat ii leat dušše ruđalaš
Dette er ikke utelukkende en økonomisk utfordring, men også en kapasitets‐ og kompetanseutfordring da det er vanskelig å rekruttere kursholdere i Tromsø by med mange virksomheter som konkurrerer om den samme arbeidskraften.
geahččalus, muhto gáibida maid eanet kapasitehta ja gelbbolašvuođa. Lea váttis gávdnat kursaoahpaheddjiid Romssa gávpogis gos muđui leat ollu doaimmat ja gos lea garra gilvu seamma bargiid alde.
Organisasjonsformen med en kommunal avdeling fungerer forholdsvis bra, men det kan være vanskelig å være tilstrekkelig synlig i det kommunale apparatet og blant folk flest i hele kommunen.
Giellaguovddáš gullá suohkana ossodahkii, ja dat organiserenmálle doaibmá oalle bures, muhto sáhttá leat váttis leat oidnosis sihke suohkanhálddahusas ja muđui olles suohkanis.
Språksenteret er gjennom sin organisasjonsform og kommunale eierskap et redskap for kommunen, men kompetansen ser ikke ut til å bli ikke utnyttet fult ut.
Vaikko eai oro gal sin gelbbolašvuođa geavaheamen nu bures go sáhtáše. Stivrras ii oro leamen beare ollu dadjamuš.
Styrets rolle oppleves som noe svak, noe som delvis henger sammen med språksenterets kommunale eierskap og styrets begrensede innflytelse over virksomheten.
Dat sáhttá vuolgit sihke das go lea suohkan gii oamasta giellaguovddáža, ja maiddái das go stivrras ii leat vejolašvuohta nu bearehaga váikkuhit doaimmaide.
I styresammensetningen har en tradisjonelt vektlagt lokal kjennskap til Lakselvbuktområdet, noe som kan ha gått på bekostning av (språk) faglig tyngde.
Stivralahtuid válljemis leat deattuhan ahte galget dovdat Moskaluovtta guovllu, ja dat sáhttá boahtán (giella) fágalaš beroštumi sadjái.
Vår vurdering er at språksenteret på få år har hatt en svært viktig rolle i å revitalisere det samiske
Min árvvoštallan lea ahte giellaguovddáš lea moatti jagis čájehan man dehálaš doaibma das lea
språket og den sjøsamiske kulturen i Lakselvbukt.
sámegiela ja Moskaluovtta mearrasámi kultuvrra ealáskahttemis.
Det ligger også noen utfordringer ved å være lokalisert til ei lita bygd, slik som rekruttering / kompetanse, ved at formell kompetanse ikke finnes lokalt og senteret er avhengig av å rekruttere utenfor bygda.
Leat diehttelas muhtun hástalusat mat čuvvot go guovddáža doaibma lea unna gilážis, nugo bargiid fidnen / gelbbolašvuohta, go báikkálaččat ii gávdno formálalaš gelbbolašvuohta, dan ferte guovddáš viežžat olggobealde gili.
Språksenteret har også markert seg i enkeltsaker av stor betydning for den samiske befolkningen i Tromsø gjennom søknaden til innlemmelse i språkforvaltningsområdet og arbeidet med samisk hus.
Giellaguovddáš lea maid oainnusindahkan iežas eaŋkiláššiin main lea stuora mearkkašupmi olles sámi álbmogii Romssas, go barge oažžut Romssa ohcat sámegiela hálddašanguvlui ja go doaimmahit oažžut suohkanii sámi kulturviesu.
Dette har vært viktige prinsippsaker som kanskje ikke er vunnet i første omgang, men er av stor betydning for utviklingen av
Diet leat stuora ja dehálaš prinsihppaáššit, maid bohtosiid ii
samisk språk og kultur i en urban kontekst.
soaitte jur dalán oaidnit, muhto dat leat dehálaččat sámegiela ja kultuvrra ovddidanbargguin urbána duogážis.
9 Aajege – Samisk språk‐ og kompetansesenter
9 Aajege – Sámi giella ‐ ja gelbbolašvuođaguovddáš
9.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret
9.1 Duogáš dasa manna giellaguovddáš ásahuvui
Sørsamene er få og bor spredt.
Lullisápmelaččat leat smávit álbmot mat ásset bieđgguid.
Selv om det er en viss konsentrasjon av sørsamer i Rørosområdet, er det ikke snakk om noe stort antall av språkbrukere og fornorskningen har vært veldig sterkt over lang tid.
Vaikko vel Plassje guovllus lea ge oalle čoahkes lullisámi ássan, de eai leat beare galle giellageavaheaddji gal, ja dáruiduhttin lea leamaš garas guhkes áiggi.
Grovt sett har to generasjoner mistet språket, slik at det bare en noen få eldre igjen som har hatt samisk som sitt oppvekstspråk.
Roavvát sáhttá dadjat ahte olles guokte buolvva leat massán giela, ja leat ge báhcán dušše muhtun moadde vuorasolbmo vel geain leamaš sámegiella bajásšaddangiellan.
Etter press fra foreldre fikk Brekken skole et stabilt opplæringstilbud i sørsamisk fra 1989, men innenfor rammene for undervisning var det lite rom for utviklingsarbeid.
Go vuos muhtun váhnemat garrasit gáibidedje oahpahusa lullisámegielas mánáidasaset, de oaččui Prahke skuvla 1989:s bissovaš oahppofálaldaga lullisámegielas, muhto oahpahusa rámmaid siskkobealde ledje unnán ovddidanvejolašvuođat.
I samarbeid med samiske interesser, bidro to rektorer sterkt til at en i 2003 fikk støtte fra Utdanningsdepartementet til Rørossamisk opplæringsprogram.
Guokte rektora ovttas sámi berošteddjiiguin barge áŋgirit oažžut doarjaga lullisámegieldoaimmaide, ja 2003:s ožžo ge doarjaga Oahpahusdepartemeanttas Plassjesámegiel oahppoprográmmii.
Målet var å få etablert et språksentersom kunne gripe tak i språkarbeidet i videre forstand enn det lovpålagte gjennom skoleverket.
Ulbmil lei ásahit giellaguovddáža mii sáhtii bargagoahtit viidábut giellabargguin go dat maid láhka geatnegahtii skuvlla bargat. Seammás
Samtidig var det viktig å knytte senteret opp til skolesektoren så en kunne skape et utvidet kompetansemiljø.
lei maid dehálaš oažžut guovddáža doibmat lahkalaga skuvllain, vai sáhtii ásahit viidát gelbbolašvuođabirrasa.
Aajege Samisk språk‐ og kompetansesenter ble formelt etablert på Røros i oktober 2005.
Aajege Sámi giella‐ ja gelbbolašvuođaguovddáš vuođđuduvvui almmolaččat Plassje suohkanii golggotmánus 2005.
Hovedmålsettingene for Aajege er: 1) Revitalisere, bevare og styrke samisk språk og kultur.
Aajege váldoulbmilat leat: 1) Ealáskahttit, seailluhit ja nannet sámegiela ja kultuvrra.
2) Utvikle og styrke opplæringstiltak innen samisk språk, kultur og næring.
2) Ovddidit ja nannet oahpahusa sámegielas, kultuvrras ja ealáhusain.
3) Bidra til økt samhandling og nettverksbygging.
3) Váikkuhit oažžut eanet ovttasdoaimma ja fierpmádathuksema.
4) Øke kunnskapen om samisk kultur og samfunnsliv.
4) Lasihit máhtu sámi kultuvrra ja servodateallima birra.
Våren 2012 har Aajege fem ansatte hvorav en er i midlertidig stilling.
2012 giđa ledje Aajege guovddážis vihtta bargi, main okta lei gaskaboddosaš virggis.
I sørsamisk sammenheng er det spesielt at alle disse fem har både formell pedagogisk kompetanse og minst 60 studiepoeng i samisk.
Lullisámi oktavuođas lea mearkkašahtti ahte buot dien viđa bargis lea sihke formálalaš pedagogalaš oahppu ja maiddái unnimusat 60 oahppočuoggá sámegielas.
Senteret uttrykker at de gjerne skulle hatt flere prosjekter, men de menneskelige ressursene i sørsamisk er så begrensede at flere ansatte ville gått på bekostning av annet språkarbeid i kommunen.
Guovddáš dovddaha ahte sii áinnas hálidivčče eambbo prošeavttaid, muhto lullisámis leat vátna olmmošlaš návccat, ahte jus virgáibijaše eanet bargiid, de dat čuožášii eará giellabargguide suohkanis.
I Røros kommune er alle som jobber med samisk språk kvinner.
Plassje suohkanis leat buohkat geat barget sámegielain nissonolbmot.
Dette antas å ha sammenheng med at mennene i stor grad er opptatt i reindrifta.
Ággan dasa sáhttá leat ahte eanas dievddut leat barggus boazodoalus.
9.2 Valg av organisasjonsform
9.2 Organiserenmálle válljen