pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det skal vurderes om tiltaket eller planen vil kunne medføre endringer i driftsmønsteret som vil være til betydelig skade for reindriften.
Galgá árvvoštallojuvvot sáhttá go doaibmabidju dahje plána dagahit earalágan jođihanvuogi, mii sáhttá leat stuora vahágin boazodollui.
Som flyttlei regnes også faste inn- og avlastningsplasser for transport av rein.
Johtingeaidnun rehkenastejuvvojhit maid bissovaččat ásahuvvon báikkit gos bidjá bohccuid fievrredeapmái, ja gos fas luoitá bohccuid.
Hensynet til reindriftens adgang til å uhindret drive og forflytte rein i de deler av beiteområdet hvor reinen lovlig kan ferdes, samt hensynet til fortsatt bruk av tradisjonelle områder som nevnt i første avsnitt, skal vektlegges sterkt.
Galgá garrasit deattuhit deastta boazodoalu vejolašvuhtii beassat friija doaimmahit boazodoalu ja johtalit bohccuiguin dain guovlluin gos boazu lobálaččat beassá vádjolit, ja deastta ain ávkkástallat árbevirolaš guovlluin nu mo namuhuvvon vuosttaš teakstaoasis.
Ved vurderinger av virkningene for reindriften skal offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen særlig vektlegge den sedvanlige bruken og de særlige driftsmåtene for reindriften i det aktuelle området, og legge dette til grunn for vurderingene av virkningene.
Go galgá árvvoštallat makkár váikkuhusat leat boazodullui, de galget almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat erenoamážit deattuhit virolaš ávkkástallama ja boazodoalu erenoamáš doaibmanvugiid dan guovllus mas lea sáhka, ja bidjat dán vuođđun go árvvoštallet váikkuhusaid.
§ 7 Virkninger for tradisjonell samisk utmarksbruk Det skal vurderes hvilke virkninger vedtaket vil kunne få for utmarksbrukeres og bygdefolks arealbruk.
§ 7 Váikkuhusat árbevirolaš sámi meahcásteapmái
Særlig må virkningene for områder som anses som nødvendige for bærekraftig samisk utmarksbruk slik som blant annet; bygders tradisjonelle nær- og bruksområder, herunder jakt- og fangstområder, fiskeplasser, multemyrer, sennagressplasser og andre utnyttelses- og høstingsområder, vektlegges sterkt.
Galgá árvvoštallat makkár váikkuhusat mearrádusas leat meahcásteddjiide ja giliolbmuid guovlluid geavaheapmái ja ávkkástallamii. Earenoamážit galgá váikkuhusaid garrasit deattuhit guovlluin mat leat dárbbašlaččat bisuhit ceavzilis sámi meahcásteami nugo earet eará; movt gilit árbevirolaččat leat geavahan lagasguovlluid ja lagas mehciid, nugo bivdin ja bivdobáikkit, guolástanbáikkit, luomejeakkit, gámasuidnenbáikkit ja galgá maid čielggadit movt sii earaládje leat ávkkástallan ja ožžon birgejumi luondduriggodagain.
Sign: _________________ / _________________ Hensynet til samiske utmarksbrukeres tradisjonelle bruk og høsting av utmarksressursene i områder som de tradisjonelt har brukt, skal vektlegges sterkt.
Deasta sámi meahcceávkkástallaid árbevirolaš meahcceriggodagaid ávkkástallan dain guovlluin gos sii árbevirolaččat lea ávkkástallan meahcceriggodaid, galgá garrasit deattuhuvvot.
På samme måte skal det vektlegges sterkt at tiltak som medfører vesentlige rådighetsinnskrenkninger for nær- og bruksområdene til bygdefolk, kombinasjonsbrukere og andre som utøver tradisjonell samisk utmarksbruk, vil kunne svekke disses livsgrunnlag, og hindre deres utøvelse av sin kultur.
Seamma láhkai galgá garrasit deattuhit ahte doaibmabijut mat mielddisbuktet lagaš- ja ávkkástallanguovlluid mearkkašahtti háldogáržžidemiid báikegotteolbmuide, lotnolasealáhusaid doaimmaheaddjiide ja earáide geat doaimmahit árbevirolaš sámi meahcceávkkástallama, sáhttet hedjonahttit sin eallinvuođu, ja hehttet sin kulturdoaimmaheami.
Det bør også vektlegges sterkt om tiltak som f.eks vern av tradisjonelle bruksområder vil tillate at tradisjonell bruk og høsting får fortsette.
Berre maid garrasit deattuhit dan ahte dahket go doaibmabijut, omd. árbevirolaš ávkkástallanguovlluid suodjaleapmi, vejolažžan joatkit árbevirolaš meahcceávkkástallama.
Det samme gjelder for områder for samiske tradisjonelle næringsutøvere jf. §8.
Seamma gusto maid sámi árbevirolaš ealáhusdoaimmaheaddjiid guovlluide, vrd. 8. §.
Ved vurderinger av virkningene for utmarksbrukere skal offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen særlig vektlegge den sedvanlige bruken, og de særlige utnyttelsesmåtene i det aktuelle området, og legge dette til grunn for vurderingene av virkningene.
Go árvvoštallá váikkuhusaid meahcceávkkástalliide, de galget almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat erenoamážit deattuhit virolaš ávkkástallama, ja erenoamážit ávkkástallanvugiid dan guovllus mas lea sáhka, ja bidja dán vuođđun váikkuhusaid árvvoštallamii.
§8Virkninger for tradisjonelle samiske næringer Det skal vurderes hvilke virkninger vedtaket vil kunne få for tradisjonelle utmarksnæringer eller kombinasjonsnæringer, jordbruk, bufehold samt andre tradisjonelle næringsformer.
Galgá árvvoštallojuvvot makkár váikkuhusat mearrádusas leat árbevirolaš meahcceealáhusaide dahje lotnolasealáhusaide, eanandollui, šibitdollui ja maiddái eará árbevirolaš ealáhusvugiide.
Særlig må virkningene for områder som anses som nødvendige for slike næringers bærekraft, slik som blant annet; utmarks- eller kombinasjonsutøveres tradisjonelle bruksområder, herunder jakt- og fangstområder, fiskeplasser, multemyrer, sennagressplasser og andre utnyttelses- og høstingsområder, jordbrukernes tradisjonelle bruksområder, herunder beitearealer i utmark for bufe, utmarksslåtter, skogbruk, trekkveier og stier, vektlegges sterkt.
Galgá garrasit deattuhit váikkuhusaid dakkár guovlluin mat leat dárbbašlaččat diekkár ealáhusaid ceavzimii, nugo earet eará; meahcásteddjiid dahje lotnolasealáhusabargiid árbevirolaš eanageavahanvugiid, dan vuolde bivdoguovllut, guolástanbáikkit, luomejeakkit, gámasuidnenbáikkit ja movt sii earaládje leat atnán ávkki ja geavahan luondduvalljodagaid. Eanandolliid árbevirolaš eanageavahanguovllut, dan vuolde šibihiid guohtuneatnamat, meahcceláddjenbáikkit, vuovdedoallu, johtingeainnut ja bálgát.
Ved vurderinger av virkningene for de samiske næringsformene skal offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen særlig legge vekt på den sedvanlige bruken og de særlige utnyttelsesmåtene i det aktuelle området, og legge dette til grunn for vurderingene av virkningene.
Go árvvoštallá váikkuhusaid sámi ealáhusvugiide, de galget almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat erenoamážit deattuhit virolaš ávkkástallama, ja erenoamážit ávkkástallanvugiid dan guovllus mas lea sáhka, ja bidjat dán vuođđun váikkuhusaid árvvoštallamii.
§ 9 Virkninger for samisk samfunnsliv, levemåter og samiske næringer Det skal vurderes hvilke virkninger vedtaket vil kunne få for samisk samfunnsliv, herunder samiske næringer, levemåter, bosetting og organisasjonsliv.
§ 9 Váikkuhusat sámi servodateallimii, eallinvugiide ja sámi ealáhusaide
§ 10 Berørte samiske interessers aktive deltakelse i beslutningsprosessen Som et ledd i opplysningen av saken etter gjeldende forvaltningsprinsipper bør offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen særlig ta hensyn til følgende: a) Offentlige myndigheter samt Finnmarkseiendommen bør som et ledd i opplysningen av saken innhente både skriftlige og muntlige uttalelser som vil bidra til å klarlegge virkningene av de planlagte arealdisponeringene eller planene.
§ 10 Guoskevaš sámi beroštumit galget duođalaččat beassat searvat mearridanprosessii
Det er viktig at berørte parter får tilgang til relevant og oppdatert informasjon om planlagte tiltak.
Lea deaŧalaš ahte guoskevaš bealit ožžot relevánta ja áigeguovdilastojuvvon dieđuid plánejuvvon doaibmabijuid birra.
b) Det er viktig at de ulike samiske interessene som gjør seg gjeldende så tidlig som mulig aktivt involveres.
b.) Lea deaŧlaš ahte iešguđet sámi beroštusat mat bohtet ovdan, nu árrat go vejolaš searvvahuvvojit aktiivvalaččat.
Hvilke interesser som det skal innhentes uttalelser fra mv. ved forberedelsen av vedtaket, må avgjøres ut fra en konkret vurdering.
Guđe beroštusain galgá viežžat cealkámušaid mearrádusa ráhkkanettiin, ferte mearridit konkrehta árvvoštallama vuođul.
c) I saker som vil kunne ha virkninger for reindrift bør det innhentes uttalelser mv. fra områdestyret, distriktet / distriktene, reindriftssiidaer, familier / driftsenheter, og enkeltpersoner som vil kunne berøres av vedtaket.
c) Áššiin mat sáhttet váikkuhit boazodollui, berre viežžat cealkámušaid jna. guovllustivrras, orohagas / orohagain, boazosiiddain, bearrašiin / doaluin, ja eaŋkilolbmuin maidda mearrádus sáhttá guoskat.
d) I saker som vil kunne ha virkninger for kombinasjonsnæringer, tradisjonell utmarksbruk, jordbruk, bufehold eller andre utmarksinteresser bør det innhentes uttalelser mv. fra utmarkslag, bygdelag og foreninger, sauebeitelag, jeger- og fiskeforeninger og andre interesseorganisasjoner eller sammenslutninger, samt siidaer, familier og enkeltpersoner som vil kunne berøres av vedtaket.
d) Áššiin mat sáhttet váikkuhit lotnolasealáhusaide, árbevirolaš meahcásteapmái, eanandollui, šibitdollui dahje eará meahcceberoštumiide, berre viežžat cealkámušaid jna. meahcceservviin, giliservviin ja eará servviin, sávzaguohtonservviin, bivdo- ja guoslástanservviin ja eará berošteaddji organisašuvnnain dahje ovttadagain, ja siiddain, bearrašiin ja eaŋkilolbmuin maidda mearrádus sáhttá guoskat.
e) Samiske parter bør få benytte samisk som kommunikasjonsspråk.
e) Sámi bealálaččat berrejit beassat geavahit sámegiela gulahallangiellan.
Dette gjelder både fremleggelse av skriftlige innspill og muntlige forklaringer.
Dát guoská sihke čálalaš dieđuid ovddideapmái ja maiddái njálmmálaš čilgehusaide.
Sign: _________________ / _________________ f) Offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen bør ved saksforberedelsen særlig legge til rette for at reindriftsutøvere, utøvere av kombinasjonsdrift eller andre som befinner seg i meahcci / utmark over lengre perioder, skal ha en reell mulighet til å få deltatt og uttalt seg i saken.
f) Almmolaš eisveválddit ja Finnmárkkuopmodat berrejit ášši ráhkkanahttinbargguin earenoamážit láhčit dili nu ahte boazodoallit, lotnolasealáhusa bargit dahje earát geat guhkit áiggiid orrot ja barget mehciin, duohtavuođas galget sáhttit searvat ja buktit cealkámuša áššái.
§ 11 Krav til begrunnelse Som et ledd i begrunnelsen av vedtak i samsvar med gjeldende forvaltningsregler bør offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen redegjøre for hvordan virkningene for samisk kultur mv. har vært vurdert, hvilken betydning disse er tillagt ved vedtaket, på hvilken måte alternativer er vurdert, og om det er vurdert å stille vilkår med sikte på å særlig sikre naturgrunnlaget for samisk kultur mv..
§ 11 Gáibádusat vuođustussii
Det bør også redegjøres for hvem som har kommet med uttalelser og forklaringer og forøvrig deltatt i saksforberedelsen på vegne av ulike samiske interesser.
Berre maid almmuhuvvot geat dat leat buktán cealkámušaid ja čilgejumiid ja muđui leamaš mielde áššeráhkkaneamis iešguđet sámi beroštusaid bealis.
§ 12 Sametingets uttalelse Sametinget har etter eget initiativ rett til å avgi uttalelse i konkrete saker når det finner det nødvendig.
§ 12 Sámedikki cealkámus
§ 13 Ikrafttredelse og fastleggelse av endelige retningslinjer Retningslinjene trer i kraft 1.7.2006, og gjelder frem til de endelige retningslinjene blir fastsatt, likevel ikke utover 1.7.2007.
§ 13 Loahpalaš njuolggadusai fápmui boahtin ja mearrideapmi
Av 43 representanter var 41 til stede.
43 áirasis ledje 41 čoahkis.
ŽNærings- og kulturkomiteens forslag 1 ble trukket.
Ealáhus- ja kulturlávdegotti evttohus 1 gessojuvvui ruovttoluotta.
ŽForslagene 2 og 3 ble satt opp mot hverandre.
Evttohus 2 ja 3 biddjojuvvojedje vuostálagaid.
Forslag 3 ble vedtatt med 23 stemmer mot 18 stemmer som ble avgitt for forslag 2.
Evttohus 3 mearriduvvui 23 jienain 18 jiena vuostá mat dorjo evttohus 2.
Sign: _________________ / _________________ Terje TretnesPer Ivar Henriksen Jørn Are Gaski Josef Vedhugnes Terje Tretnes Klemet Erland Hætta, til forretningsorden Toril BakkenPer Edvin Varsi Klemet Erland Hætta Terje Tretnes Toril Bakken Olaf EliassenWilly Ørnebakk Klemet Erland Hætta Per Edvin Varsi Olaf Eliassen Per Andersen BæhrJánoš Trosten Willy Ørnebakk Toril Bakken Per Andersen Bæhr Marianne Balto Henriksen Klemet Erland Hætta, til forretningsorden Marianne Balto Henriksen, til forretningsorden Klemet Erland Hætta, til forretningsorden Josef Vedhugnes, til forretningsorden Aili Keskitalo 10 Willy Ørnebakk 11 Randi A. Skum 12 Inger Jørstad 13 Ann-Mari Thomassen 14 Josef Vedhugnes 15 Johan Mikkel Sara 16 Klemet Erland Hætta 17 Henrik Eriksen 18 Jánoš Trosten 19 Jørn Are Gaski 20 Lene Hansen 21 Egil Olli 22 Terje Tretnes 23 Anne Dalheim 24 Gunn-Britt Retter 25 Marianne Balto Henriksen 26 Olaf Eliassen 27 Jarle Jonassen 28 Klemet Erland Hætta 29 Klemet Erland Hætta Jánoš Trosten, til forretningsorden
10 Willy Ørnebakk 11 Randi A. Skum 12 Inger Jørstad 13 Ann-Mari Thomassen 14 Josef Vedhugnes 15 Johan Mikkel Sara 16 Klemet Erland Hætta 17 Henrik Eriksen 18 Jánoš Trosten 19 Jørn Are Gaski 20 Lene Hansen 21 Egil Olli 22 Terje Tretnes 23 Anne Dalheim 24 Gunn-Britt Retter 25 Marianne Balto Henriksen 26 Olaf Eliassen 27 Jarle Jonassen 28 Klemet Erland Hætta 29 Klemet Erland Hætta, áššejođiheaddji Jánoš Trosten, čoahkkinortnegii
Sign: _________________ / _________________ I. Sametinget er av den oppfatning at midlertidige retningslinjer for finnmarksloven er avgjørende for å sikre samiske interesser når finnmarksloven trer i kraft den 1. juli 2006 og fram til permanente retningslinjer er etablert.
I. Sámediggi oaivvilda ahte gaskaboddasaš njuolggadusat finnmárkkulága várás leat áibbas deaŧalaččat sihkkarastimis sámi beroštusaid go finnmárkkuláhka boahtá fápmui suoidnemánu 1. b. 2006 rájes dassážiigo bistevaš njuolggadusat ásahuvvojit.
De permanente retningslinjene vil bli fastsatt på fritt grunnlag, hvor alle berettigede hensyn skal kunne ivaretas.
Bistevaš njuolggadusat mearriduvvojit sorjankeahtes vuođu alde, mas buot vuiggaduvvon bealit galget sáhttit gozihuvvot.
Sametinget ser klart betydningen og nytten av en bred, folkelig og demokratisk høringsprosess omkring utformingen av de permanente retningslinjene.
Sámediggi oaidná čielgasit dan mearkkašumi ja ávkki mii lea viiddes, álbmotlaš ja demokráhtalaš gulaskuddanproseassas bistevaš njuolggadusaid hábmema oktavuođas.
Retningslinjenes legitimitet, og befolkningens forståelse av og aksept for innholdet i dem, forutsetter tilgang til informasjon og mulighet for påvirkning.
njuolggadusaid lobálašvuohta, ja álbmoga njuolggadusaid sisdoalu áddejupmi ja dohkkeheapmi, eaktuda ahte dieđut leat fidnemis ja ahte lea váikkuhanvejolašvuohta.
§ 1 Formål Retningslinjenes formål er å bidra til å sikre naturgrunnlaget for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringer og samfunnsliv i Finnmark fylke.
Njuolggadusat galget doarjut ja nannet sámi kultuvrra, boazodoalu, meahcásteami, ealáhusaid ja servodateallima vuođu Finnmárkku fylkkas.
Retningslinjene skal også bidra til å styrke det samiske folks aktive deltakelse i beslutninger vedrørende disponeringene av grunn og naturressurser i fylket.
Vuolláičála: _________________ / _________________ Njuolggadusat galget dasa lassin sihkkarastit ahte sámi álbmot beassá searvat ja váikkuhit mearrádusaide mat gusket fylkka eatnamiid ja meahcceriggodagaid hálddašeapmái.
Også planer som regulerer utmarksbruk, herunder blant annet fylkesplaner, kommunenes areal- og reguleringsplaner, samt planer og vedtak
Plánat mat galget heivehit meahcásteami, nugo fylkkaplána, suohkaniid areála- ja heivehanplánat ja álbmotmehciid dahje eará suodjalanguovlluid ásaheami plánat ja mearrádusat mat gáržžidit dahje eara láhkái hehttejit sámi árbevirolaš ávkkástallama suodjalanguovllus, sáhttit maiddái mielddisbuktit meahcceávkkástallama rievdadeami.
Finnmarkseiendommens vedtak om blant annet salg, bortfeste eller bortleie av grunn eller rettigheter til grunn i meahcci / utmark til ulike formål, slik som hus- og hytteformål, vindkraftverk, bortleie av vassdrag til energiproduksjon, bruksendringer i forbindelse med skogsforvaltning, vernevedtak, samt tillatelser til undersøkelse og drift av ikke-mutbare mineraler.
Finnmárkkuopmodaga mearrádusat mat gusket eanan- ja meahcceriggodagaid vuovdimii dahje láiguheapmái iešguđet ulbmiliid váras, dego viesso / viste- ja bartahuksemat, bieggamillorusttegat, čáhcádagaid láiguheapmi el-fápmobuvttádeapmái, rievdadusat vuovdehálddašeami oktavuođas, suodjalanmearrádusat, ja vel lobit eananeaiggáda minerálaid roggamiidda ja bohkamii.
Endringer innenfor tradisjonell høsting og bruk av meahcci / utmark er ikke å anse som endret bruk av utmark, forutsatt at endringene eller tiltakene ikke medfører vesentlig økning i menneskelig aktivitet eller andre vesentlige ulemper eller hindringer for andre brukere av områdene, se for øvrig § 4 3. ledd siste pkt.
Rievdadusat mat gusket árbevirolaš ávkkástallamii, eai mielddisbuvtte dábálaččat rievdaduvvon ávkkástallama dáid njuolggadusaid vuođul, jus rievdadusat dahje doaimmat eai mielddisbuvtte eanet meahccejohtolaga dahje earaládje leat mearkkašáhtti vahágin dahje hehttehussan eará meahcceávkkástalliide, geahča muđui 4. § 3. lađđasa maŋimus čouggá.
§ 4 Hovedregler for vurderingen Ved vurderingen av hvilke virkninger vedtaket vil kunne få for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringer og samfunnsliv, så skal det tas hensyn til de kulturelle særegenhetene som ligger til grunn for den tradisjonelle samiske bruken av meahcci / utmark.
§ 4 Árvvoštallama njuolggadusat
Respekt for og hensyntagen til samenes tradisjonelle kunnskaper knyttet til bruken av meahcci / utmark skal være en sentral del av grunnlaget for vurderingen.
Galgá gudnijahttet ja vuhtiiváldit sámiid árbevirolaš máhtu ja meahcceipmárdusa ja dákkár máhttu galgá leat guovddáš vuođđun árvvoštallamii.
Tiltaket som vurderes gjennomført må vurderes opp mot den bruken samiske utmarksbrukere har av det aktuelle området, og de konsekvensene det vil få for denne bruken.
Vuolláičála: _________________ / _________________ Go lea áigumin čađahit juogalágan doaimma, de ferte dan vuos árvvoštallat dan ektui makkár meahcástallanvuogit sámi meahcásteddjiin leat juste dan guovllus, ja makkár váikkuhusat doaimmas lea sin meahcásteapmái.
Det skal særlig tas hensyn til tidligere og andre aktuelle tiltak i samme bruksområde, og den samlede effekten slike tiltak har for samiske interesser.
Erenoamážit galgá váldit vuhtii ovdalis ja eará áigeguovdilis doaibmabijui seamma ávkkástallanguovllus, ja makkár váikkuhusat dáin doaibmabijuin oktiibuot lea sámi beroštusaide.
§5Virkninger for samisk kultur Virkningene for det fysiske miljøet samt de sosiale og kulturelle konsekvensene for den samiske kulturen i det aktuelle området som helhet, inkludert de særlige virkningene for tradisjonelle samiske næringer og utmarksbruk og lokalsamfunn, skal utgjøre grunnlaget for vurderingene.
Árvvoštallan galgá iskat makkár váikkuhusat šáddet meahccebirrasii, makkár sosiála ja kultuvrralaš váikkuhusat šaddet ollislaš sámi kultuvrii guoskevaš guovllus, erenoamážit váikkuhusaid sámi árbevirolaš ealáhusaide, meahcásteapmai ja báikegottiide.
Det skal særlig tas hensyn til at tiltak eller planer ikke skal krenke eller virke ødeleggende for samiske hellige steder, gravplasser og andre steder av særskilt kulturhistorisk betydning.
Galga erenoamážit vuhtiiváldit ahte doaibma dahje plána ii galgga gudnehuhttet dahje čuohcat billistanláhkái sámi bassi báikkiide, hávdesajiide dahje eará báikkiide main lea earenoamáš kulturhistorjjálaš árvu.
Særlig må virkningene for områder som anses som nødvendige for en bærekraftig reindrift slik som blant annet; flytteleier, trekkveier, kalvings- og brunstområder, luftings- eller rasteområder, slakte- og merkeplasser, høst- og vinterbeiter, vår- og sommerbeiter, herunder områder av særverdi for reindriften, vektlegges sterkt.
Galgá garrasit deattuhit makkár váikkuhusat mearrádusas leat boazodoalu eanageavaheapmái, earenoamážit galget čilgejuvvot dat guovllut mat adnojuvvojit dárbbašlažžan ceavzilis boazodollui, nugo earet eará johtolagat, johtingeainnut, guottet- ja ragatbáikkit, bálgan- dahje livvasajit, njuovadan- ja mearkunbáikkit, čakča- ja dálveguohtumat, giđđa-ja geasseguohtoneatnamat, daid vuolde maid guovllut main lea earenoamáš árvu boazodollui.
Sign: _________________ / _________________ til betydelig skade for reindriften.
Galgá árvvoštallojuvvot sáhttá go doaibmabidju dahje plána dagahit earalágan jođihanvuogi, mii sáhttá leat stuora vahágin boazodollui.
Særlig må virkningene for områder som anses som nødvendige for bærekraftig samisk utmarksbruk slik som blant annet; bygders tradisjonelle nær- og bruksområder, herunder jakt- og fangstområder, fiskeplasser, multemyrer, sennagressplasser og andre utnyttelses- og høstingsområder, vektlegges sterkt.
Galgá árvvoštallat makkár váikkuhusat mearrádusas leat meahcásteddjiide ja giliolbmuid guovlluid geavaheapmái ja ávkkástallamii. Earenoamážit galgá váikkuhusaid garrasit deattuhit guovlluin mat leat dárbbašlaččat bisuhit ceavzilis sámi meahcásteami nugo earet eará; movt gilit árbevirolaččat leat
Hensynet til samiske utmarksbrukeres tradisjonelle bruk og høsting av utmarksressursene i områder som de tradisjonelt har brukt, skal vektlegges sterkt.
Deasta sámi meahcceávkkástallaid árbevirolaš meahcceriggodagaid ávkkástallan dain guovlluin gos sii árbevirolaččat lea ávkkástallan meahcceriggodaid, galgá garrasit deattuhuvvot.
Ved vurderinger av virkningene for utmarksbrukere skal offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen særlig vektlegge den sedvanlige bruken, og de særlige utnyttelsesmåtene i det aktuelle området, og legge dette til grunn for vurderingene av virkningene.
Go árvvoštallá váikkuhusaid meahcceávkkástalliide, de galget almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat erenoamážit deattuhit virolaš ávkkástallama, ja erenoamážit ávkkástallanvugiid dan guovllus mas lea sáhka, ja bidjat dán vuođđun váikkuhusaid árvvoštallamii.
§ 9 Virkninger for samisk samfunnsliv, levemåter og samiske næringer Det skal vurderes hvilke virkninger vedtaket vil kunne få for samisk samfunnsliv, herunder samiske næringer, levemåter, bosetting og organisasjonsliv.
§ 9 Váikkuhusat sámi servodateallimii, eallinvugiide ja sámi ealáhus aide
Sign: _________________ / _________________ involveres.
b.) Lea deaŧlaš ahte iešguđet sámi beroštusat mat bohtet ovdan, nu árrat go vejolaš searvvahuvvojit aktiivvalaččat.
d) I saker som vil kunne ha virkninger for kombinasjonsnæringer, tradisjonell utmarksbruk, jordbruk, bufehold eller andre utmarksinteresser bør det innhentes uttalelser mv. fra utmarkslag, bygdelag og foreninger, sauebeitelag, jeger- og fiskeforeninger og andre interesseorganisasjoner eller sammenslutninger, samt siidaer, familier og enkeltpersoner som vil kunne berøres av vedtaket.
d) Áššiin mat sáhttet váikkuhit lotnolasealáhusaide, árbevirolaš meahcásteapmái, eanandollui, šibitdollui dahje eará meahcceberoštumiide, berre viežžat cealkámušaid jna. meahcceservviin, giliservviin ja eará servviin, sávzaguohtonservviin, bivdo- ja guoslástanservviin ja eará berošteaddji
f) Offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen bør ved saksforberedelsen særlig legge til rette for at reindriftsutøvere, utøvere av kombinasjonsdrift eller andre som befinner seg i meahcci / utmark over lengre perioder, skal ha en reell mulighet til å få deltatt og uttalt seg i saken.
f) Almmolaš eisveválddit ja Finnmárkkuopmodat berrejit ášši ráhkkanahttinbargguin earenoamážit láhčit dili nu ahte boazodoallit, lotnolasealáhusa bargit dahje earát geat guhkit áiggiid orrot ja barget mehciin, duohtavuođas galget sáhttit searvat ja buktit cealkámuša áššái.
§ 13 Ikrafttredelse og fastleggelse av endelige retningslinjer Retningslinjene trer i kraft 1.7.2006, og gjelder frem til de endelige retningslinjene blir fastsatt, likevel ikke utover 1.7.2007.
§ 13 Loahpalaš njuolggadusaid fápmui boahtin ja mearrideapmi
Behandlingen av saken ble avsluttet 01.06.06 kl. 14.40.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 01.06.06 dii. 14.40.
Sak 24/06
Ášši 24/06
Sametingets møteplan 2007
Sámedikki jagi 2007 čoahkkinplána
Møtelederskapet21.04.06004/06
Čoahkinjođihangoddi 21.04.06 004/06
Sametingets plenum29.05. - 02.02.06
Sámedikki dievasčoahkkin 29.05. – 02.06.06
Saken påbegynt tirsdag 30. mai 2006 kl. 18.10
Ášši meannudeapmi álggahuvvui disdaga miessemánu 30. b. 2006 dii. 18.10.
Møtelederskapets forslag til innstilling overfor plenum:
Čoahkinjođihangotti árvalus Sámediggái:
Sametingets plenumsmøter 2007:
Sámedikki dievasčoahkkimat 2007:
- Uke 09 26. februar – 02. mars
- Uke 09 guovvamánu 26. b. – njukčamánu 02. b. - Uke 21 miessemánu 21. – 25. b. - Uke 39 čakčamánu 24. – 28. b. - Uke 48 skábmamánu 26. – 30. b..
Sametingets komitémøter 2007:
Sámedikki lávdegoddečoahkkimat 2007:
- Uke 3710. – 14. september
- Uke 07 guovvamánu 12 – 16. b. - Uke 19 miessemánu 07. – 11. b. - Uke 37 čakčamánu 10. – 14. b. - Uke 46 skábmamánu 12. - 16. b..
ŽMøtelederskapets forslag ble enstemmig vedtatt.
Čoahkkinjođihangotti evttohus mearriduvvui ovttajienalaččat.
Behandlingen av saken ble avsluttet 30.05.06 kl. 18.10.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 30.05.06 dii. 18.10.
Originalspråk: norsk
Vuođđogiella: dárogiella
Sak 25/06
Ášši 25/06
Oppnevning av klageorgan i henhold til retningslinjer for tilskudd til samiske organisasjoner
Váidinorgána nammadeapmi sámi organisašuvnnaid doarjjanjuolggadusaid vuođul
Arkiv
06/1288
Arkivsaksnr..
Meannudeamit
Politisk nivåMøtedatoSaksnr.
Politihkalaš dássi Beavi Áššenr
Valgkomiteen31.05.06001/06 Sametingets plenum01.06.06025/06
Sámedikki valgalávdegoddi 31.05.2006 001/06 Sámedikki dievasčoahkkin 01.06.2006 025/06
Saken påbegynt torsdag 01.06.06 kl. 09.00.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui duorastaga geassemánu 01. b.2006 dii. 09.00.
NrDok.
I Mildosat
Retningslinjer for tilskudd til samiske organisasjoner Fastsatt av Sametinget 09.06.1993
Doarjjanjuolggadusat sámi organisašuvnnaide Sámedikkis mearriduvvon 09.06.1993
Sametinget oppnevner følgende klagenemnd for vedtak fattet i h. h. t. retningslinjene for tilskudd til samiske organisasjoner.
Sámediggi nammada čuovvovaš váidinorgána mearrádussii mii lea dahkkon sámi organisašuvnnaid doarjjanjuolggadusaid vuođul.
Henrik Eriksen, leder
Henrik Eriksen, jođiheaddji
Av 43 representanter var 37 til stede.
43 áirasis ledje 37 čoahkis.
ŽValgkomiteens forslag ble enstemmig vedtatt.
Válgalávdegotti evttohus mearriduvvui ovttajienalaččat.
1 John Harald Skum, saksordfører
1 John Harald Skum, áššejođiheaddji
Sametinget oppnevner følgende klagenemnd for vedtak fattet i h. h. t. retningslinjene for tilskudd til samiske organisasjoner:
Sámediggi nammada čuovvovaš váidinorgána mearrádussii mii lea dahkkon sámi organisašuvnnaid doarjjanjuolggadusaid vuođul:
Henrik Eriksen, leder Kirsten Appfjell Olaf Eliassen
Henrik Eriksen, jođiheaddji Kirsten Appfjell Olaf Eliassen
Behandlingen av saken ble avsluttet 01.06.06 kl. 09.05.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 01.06.06 dii. 09.05.
Originalspråk: Samisk
Vuođđogiella: Dárogiella
Sak 26/06
Ášši 26/06
Valg av nytt medlem til valgkomiteen og tilskuddstyret
Ođđa lahttu válljen válgalávdegoddái ja doarjjastivrii
Møtelederskapet29.05.06007/06 Valgkomiteen31.05.06002/06 Sametingets plenum01.06.06026/06
Čoahkkinjođihangoddi 29.05.06 Ášši CJ 07/06 Ođđa lahttu válljen válgalávdegoddái ja doarjjastivrii Válggalávdegoddi 31.05.06 002/06 Sámediggi dievasčoahkkin 30.05. - 02.06.06
Saken påbegynt torsdag 01. juni 2006 kl. 09.05.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui duorastaga geassemánu 01. b. 2006 dii. 09.05.
Nr. Dok. dato Avsender / MottakerTittel
I Mildosat
Valg av nytt medlem i Sametingets tilskuddsstyre og i Sametingets valgkomite
Nr.. Beaivi Geas / Geasa Tihttal
Sten Erling Jønsson går ut som medlem i valgkomiteen.
Sten Erling Jønsson ii leat šat válgalávdegotti lahttu.
Josef Vedhugnes velges som nytt medlem i valgkomiteen.
Josef Vedhugnes válljejuvvo válgalávdegotti ođđa lahttun.
Sten Erling Jønsson går ut som medlem i tilskuddstyret.
Sten Erling Jønsson ii leat šat doarjjastivrra lahttu.
Maja Lisa Kappfjell velges som nytt medlem i tilskuddstyret.
Maja Lisa Kappfjell válljejuvvo doarjjastivrra ođđa lahttun.
Av 43 representanter var 39 til stede.
43 áirasis ledje 39 čoahkis.
Behandlingen av saken ble avsluttet 01.06.06 kl. 09.10.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 01.06.06 dii. 09.10.
Sak 27/06
Ášši 27/06
Unntak fra kjørereglene for arbeidet i Sametingets fagkomiteer
Spiekasteapmi Sámedikki fágalávdegottiid bargonjuolggadusain
Politisk nivåMøtedatoSaksnr.
Politihkalaš dássi Beaivi Áššenr..
Møtelederskapet31.05.06008/06
Čoahkinjođihangoddi 31.05.06 008/06
Sametingets plenum30.05. - 2.06.06
Sámedikki dievasčoahkkin 29.05. – 02.06.06
Saken påbegynt onsdag 31. mai 2006 kl. 11.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui gaskavahku miessemánu 31. b. 2006 dii. 11.00
30.05.06Marianne Balto HenriksenSøknad om dispensasjon fra kjørereglene for arbeidet i Sametingets fagkomiteer
30.05.2001 Marianne Balto Henriksen Ohcan spiehkastit Sámedikki fágalávdegottiid bargonjuolggadusain
Møtelederskapets forslag til innstilling
Čoahkinjođihangotti evttohus:
Sametinget setter bestemmelsen i § 6 ut av kraft slik at det gis utsatt frist til å fremme innstilling og forslag i sak 23/06 Sametingets retningslinjer for endret bruk av meahcci (utmark) i Finnmark fylke
- Sámedikki njuolggadusat Finnmárkku fylkka rievdaduvvon meahccegeavaheami várás - guhkiduvvo
Nærings- og kulturkomiteen gis utsatt frist til kl 14.00 og øvrige representanter gis utsatt frist til kl 20.00, 31.05.2006.
Ealáhus- ja kulturlávdegotti áigemearri guhkiduvvo dii. 14.00 rádjái ja eará áirasiid áigemearri guhkiduvvo dii. 20.00 rádjái, 31.05.2006.
ŽMøtelederskapets forslag ble forkastet med 18 stemmer.
Čoahkkinjođihangotti evttohus hilgojuvvui 18 jienain.
21 stemte for.
21 jienastedje beali.
I hht. Sametingets forretningsorden § 6 må det 2/3 flertall til for å sette bestemmelsen ut av kraft.
Sámedikki čoahkkinortnega § 6 mielde galgá leat 2/3 eanetlohku ovdal go Sámediggi sáhttá fámuhuhttit mearrádusa.
Jørn Are Gaski, til forretningsorden Jánoš Trosten, til forretningsorden 1 Egil Olli
Jørn Are Gaski, čoahkkinortnegii Jánoš Trosten, čoahkkinortnegii 1 Egil Olli
Behandlingen av saken ble avsluttet 31.05.06 kl. 11.10.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui gaskavahku miessemánu 31. b. 2006 dii. 11.10.
Sign: _________________ / _________________
Vuolláičála: _________________ / _________________ Vuolláičállit leat lohkan čoahkkingirjji ja duođaštit ahte čállojuvvon mearrádusat leat nu movt Sámediggi lea mearridan.
Sametingets plenum
Sámedikki dievasčoahkkin Čoahkkingirji 02/07
Møtebok 02/07
Ávjuvárgeaidnu 50, N-9730 Kárášjohka Telefon +47 78 47 40 00
Tid: 22.05.07 - 25.05.07 Sted: Karasjok
Áigi: 22.05.07 – 25.05.07 Báiki: Kárášjohka
Saksnr. Sakstittel
Áššelistu
013/07Konstituering 014/07Sametingsrådets beretning om virksomheten iht Sametingets forretningsorden § 20 015/07Spørsmål til Sametingsrådet iht Sametingets forretningsorden § 11 016/07Kunngjøring av nye saker iht Sametingets forretningsorden § 4 017/07Sametingsrådets likestillingspolitiske redegjørelse 018/07Sametingets møteplan 2008 019/07Sametingets reviderte budsjett 2007 020/07Sametingets tilskuddsstyrets rapport 2006 021/07St. meld. nr. 21 (2006-2007) Strukturpolitikk for fiskeflåten 022/07Prinsipper for opplæringen i Læreplanverket for Kunnskapsløftet - samisk 023/07Sametingets retningslinjer etter finnmarksloven § 4 024/07Plan- og bygningsloven 025/07Finnmarkseiendommens kontrollkomite - oppnevning av nytt medlem 026/07Endring av hovedavtalen for duodjinæringen 027/07Reglement for sametingets politiske nivå - revidering
013/07 Vuođđudeapmi 014/07 Sámediggeráđđi doaibmađiedahus Sámedikki čoahkkinortnega § 20 vuođul 015/07 Gažaldagat Sámediggeráđđái Sámedikki čoahkkinortnega § 11 vuođul 016/07 Ođđa áššiid dieđiheapmi Sámedikki čoahkkinortnega § 4 vuođul 017/07 Sámediggeráđi dásseárvopolitihkalaš čilgehus 018/07 Sámedikki jagi 2008 čoahkkinplána 019/07 Sámedikki reviderejuvvon bušeahtta 2007 020/07 Sámedikki dorajjastivra raporta 2006 021/07 Sd.dieđ.nr. 21 (2006-2007) - Bivdofatnasiid strukturpolitihkka 022/07 Oahpahusa prinsihpat Máhttolokten-Sámi oahppoplánabuktosis 023/07 Sámedikki njuolggadusat finnmárkkulága § 4 vuođul 024/07 Plána ja huksenláhka 025/07 Finnmárkkuopmodaga bearráigeahččanlávdegoddi - ođđa lahtu nammadeapmi 026/07 Duodjeealáhusa váldošiehtadusa rievdadus 027/07 Njuolggadusat Sámedikki politihkalaš dássái - revideren
Sak 13/07 Konstituering
Ášši 13/07 Čoahkkima vuođđudeapmi
Saken påbegynt tirsdag 22.05.07, kl. 09.00.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui distaga 22.05.07 dii. 09.00
Magnhild Mathisen23.
Magnhild Mathisen 23.
Tor Mikalsen 2.
Tor Mikalsen 2.
Gunn-Britt Retter24.
Gunn-Britt Retter 24.
Hilde Anita Nyvoll 3.
Hilde Anita Nyvoll 3.
Knut Store25. Ingen vara for Randi A. Skum 4.
Knut Store 25. ii várrelahttu Randi A. Skum ovddas 4.
Marianne Balto26.
Marianne Balto 26.
Bjarne Store-Jakobsen 5.
Bjarne Store-Jakobsen 5.
Jánoš Trosten27.
Jánoš Trosten 27.
Per-Bjørn Lakselvnes (vara for Lene Hansen) 6.
Per-Bjørn Lakselvnes (Lene Hansen ovddas) 6.
Per-Ivar Henriksen28.
Per-Ivar Henriksen 28.
Nanna Thomassen (vara for AnnMari Thomassen) 7.
Nanna Thomssen (Ann-Mari Thomassen ovddas) 7.
Egil Olli29.
Egil Olli 29.
Margit Eli A. Oskal (vara for Henrik Eriksen) 8.
Margit Eli A. Oskal (Henrik Eriksen ovddas) 8.
Terje Tretnes30.
Terje Tretnes 30.
Susanne Amalie Andersen 9.
Susanne Amalie Andersen 9.
Synnøve Solbakken-Härkönen31.
Synnøve Solbakken-Härkönen 31.
Kjersti Myrnes Balto 10.
Kjersti Myrnes Balto 10.
Marie Therese N. Aslaksen32.
Marie Therese N. Aslaksen 32.
Arild Pettersen Inga (vara for Vibeke Larsen) 11.
Arild Pettersen Inga (Vibeke Larsen ovddas) 11.
Per Andersen Bæhr34.
Per Andersen Bæhr 34.
Tone Finnesen 13.
Tone Finnesen 13.
Isak Mathis O. Hætta35.
Isak Mathis O. Hætta 35.
Anders Urheim 14.
Anders Urheim 14.
39.
Sten Erling Jønsson 17. * Bjørg Eli Masternes (Wiebke Synnøve Slåtsveen ovddas) 39.
Stein Are Olsen (vara for Willy Ørnebakk) * Vararepresentant Bjørg Eli Masternes tiltrådte møtet 24.05.07 kl. 09.00
Stein Are Olsen (Willy Ørnebakk ovddas) * Várrelahttu Bjørg Eli Masternes bođii čoahkkimii 24.05.07 dii. 09.00
Representant nr. 22 Willy Ørnebakk Representant nr. 25 Randi A. Skum Representant nr. 27 Lene Hansen Representant nr. 28 Ann-Mari Thomassen Representant nr. 29 Henrik Eriksen Representant nr. 32 Vibeke Larsen Representant nr. 40 Rita-Alise Porsanger
Áirras nr. 17 Wiebke Synnøve Slåtsveen Áirras nr. 21 Inger Jørstad Áirras nr. 22 Willy Ørnebakk Áirras nr. 25 Randi A. Skum Áirras nr. 27 Lene Hansen Áirras nr. 28 Ann-Mari Thomassen Áirras nr. 29 Henrik Eriksen Áirras nr. 32 Vibeke Larsen Áirras nr. 40 Rita-Alise Porsanger
Representant nr. 13 Isak Mathis O. Hætta 22.05.07 Representant nr. 5. Jánoš Trosten 23.05.07 fra kl. 09.00 - 12.00 Representant nr. 39 Kirsten Appfjell-Eira 23.05.07 fra kl. 09.00 - 11.00 Representant nr. 10 Marie Therese N. Aslaksen 23.05.07 fra kl. 15.50 – 18.00 og 24.05.07 fra kl. 13.30 – 17.30 Representant nr. 14 Klemet Erland Hætta 23.05.07 fra kl. 17.30 – 18.00 og 25.05.07 Representant nr. 9 Synnøve Solbakken-Härkönen 24.05.07 kl. 13.30 – 15.00 Representant nr. 41 Jørn Are Gaski 24.05.07 fra kl. 16.00 – 17.30 og 25. 05.07 Representant nr. 42 Johan Mikkel Sara 24.05. og 25.05.07 Representant nr. 20 Toril Bakken 25.05.07 Representant nr. 4 Marianne Balto 25.05.07 Representant nr. 34 Tone Finnesen 25.05.07 Representant nr. 35 Anders Urheim 25.05.07 fra kl. 10.00 – 12.00
Áirras nr. 13 Isak Mathis O. Hætta 22.05.07 Áirras nr. 5 Jánoš Trosten 23.05.07 dii. 09.00 - 12.00 Áirras nr. 39 Kirsten Appfjell-Eira 23.05.07 dii. 09.00 - 11.00 Áirras nr. 10 Marie Therese N. Aslaksen 23.05.07 dii. 15.50 – 18.00 ja 24.05.07 dii 13.30 – 17.30 Áirras nr. 14 Klemet Erland Hætta 23.05.07 dii. 17.30 – 18.00 ja 25.05.07 Áirras nr. 9 Synnøve Solbakken-Härkönen 24.05.07 dii. 13.30 – 15.00 Áirras nr. 41 Jørn Are Gaski 24.05.07 dii. 16.00 – 17.30 ja 25.05.07 Áirras nr. 42 Johan Mikkel Sara 24.05. ja 25.05.07 Áirras nr. 20 Toril Bakken 25.05.07 Áirras nr. 4 Marianne Balto 25.05.07 Áirras nr. 34 Tone Finnesen 25.05.07 Áirras nr. 35 Anders Urheim 25.05.07 dii 10.00 – 12.00
Terje Balandin møtte for representant nr. 21.
Várrelahtut
Inger Jørstad Stein Are Olsen møtte for representant nr.22 Willy Ørnebakk Per-Bjørn Lakselvnes møtte for representant nr. 27 Lene Hansen Nanna Thomassen møtte for representant nr. 28 Ann-Mari Thomassen Margit Eli A. Oskal møtte for representant nr. 29 Henrik Eriksen Arild Pettersen Inga møtte for representant nr. 32. Vibeke Larsen Tor Dalseng møtte for representant nr. 40 Rita-Alise Porsanger Bjørg Eli Masternes møtte for representant nr. 17 Wiebke Synnøve Slåtsveen
Terje Balandin lei čoahkkimis áirasa nr. 21 Inger Jørstad ovddas Stein Are Olsen lei čoahkkimis áirasa nr. 22 Willy Ørnebakk ovddas Per-Bjørn Lakselvnes lei čoahkkimis áirasa nr. 27 Lene Hansen ovddas Nanna Thomassen lei čoahkkimis áirasa nr. 28 Ann-Mari Thomassen ovddas Margit Eli A. Oskal lei čoahkkimis áirasa nr. 29 Henrik Eriksen ovddas Arild Pettersen Inga lei čoahkkimis áirasa nr. 32 Vibeke Larsen ovddas Tor Dalseng lei čoahkkimis áirasa nr. 40 Rita-Alise Porsanger ovddas Bjørg Eli Masternes lei čoahkkimis áirasa nr. 17 Wiebke Synnøve Slåtsveen ovddas
Møteinnkalling av 27.04.07 med forslag til saksliste.
Gohččun beaiváduvvon 27.04.07 ja áššelistu evttohus
Møtelederskapets innstilling overfor Sametinget:
Čoahkkinjođihangotti árvalus Sámediggái:
Innkalling av 27.04.07 med innstilling til saksliste godkjennes
Gohččun beaiváduvvon 27.04.07 ja áššelistu dohkkehuvvo
ŽMøtelederskapets innkalling av 27.04.07 ble enstemmig vedtatt.
Čoahkkinjođihangotti gohččun beaiváduvvon 27.04.07 dohkkehuvvui ovttajienalaččat.
ŽMøtelederskapets forslag til saksliste ble godkjent med 39 mot 1 stemme.
Čoahkkinjođihangotti áššelisttu dohkkehuvvui 39 jienain. 1 jienastii vuostá.
Tone Finnesen, saksordfører Jánoš Trosten, forr. orden Jánoš Trosten, forr. orden
1 Tone Finnesen, áššejođiheaddji Jánoš Trosten, čoahkkinortnegii Jánoš Trosten, čoahkkinortnegii
Innkalling av 27.04.07 med innstilling til saksliste godkjennes.
Gohččun beaiváduvvon 27.04.07 ja áššelisttu dohkkehuvvui.
Behandlingen av saken ble avsluttet 22.05.07 kl. 09.20
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 22.05.07 dii. 09.20.
Sak 14/07 Sametingsrådets beretning om virksomheten
Ášši 14/07 Sámediggeráđi doaibmadieđáhus
Saken påbegynt tirsdag 22.05.07 kl. 09.10
Ášši meannudeapmi álggahuvvui distaga 22.05.07 dii. 09.10
I Dokumentliste
I Mildosat
dato Avsender / MottakerTittel
Nr Beaivi Geas / Geasa Namahus
Sametinget tar Sametingsrådets virksomhetsberetning til orientering.
Sámediggi váldá Sámediggeráđi doaibmadieđáhusa diehtun.
Beretningen omfatter Sametingsrådets aktiviteter i perioden 16.02.07 - 11.05.07.
Dán dieđáhusas lea Sámediggeráđi doaimmaid birra áigodagas 16.02.07 – 16.05.07.
Sametingsrådet har i denne perioden avholdt 6 møter og behandlet 50 saker.
Sámediggeráđđi lea dán áigodagas doallan 6 čoahkkima ja meannudan 50 ášši.
Sametingsrådet vil i denne beretningen omtale flere saker rådet har arbeidet med i perioden.
Sámediggeráđđi áigu dán dieđáhusas válddahallat máŋga ášši maiguin ráđđi lea bargan dán áigodagas.
Som det framgår av vedleggene har Sametingsrådet i tillegg deltatt på flere møter og representasjoner.
Nugo oidno mildosiin, de lea Sámediggeráđđi searvan ollu čoahkkimiidda ja ovddastemiide.
Tilsetting av direktør på åremål
Direktora virgáibidjan jahkemearrái
Nåværende direktørs åremålsperiode går ut den 31.5.2008.
Dálá direktora jahkemearri nohká 31.05.2008.
Prosessen med tilsetting av direktør for neste åremålsperiode igangsettes høsten 2007.
Proseassa virgái bidjat direktora boahtte jahkemearreáigodahkii álggahuvvo čakčat 2007.
Sametingsrådet vil fremme saken til første plenumsmøte i 2008.
Sámediggeráđđi áigu ovddidit ášši vuosttaš dievasčoahkkimii 2008:s.
Stortingsmelding om samepolitikken.
Stuorradiggedieđáhus sámepolitihka birra
Arbeids- og inkluderingsdepartementet har igangsatt arbeidet med en stortingsmelding om samepolitikk.
Bargo- ja searvadahttindepartemeanta lea álggahan barggu stuorradiggedieđáhusain sámepolitihka birra.
Sametinget har på flere av saksområdene nedenfor gitt innspill til arbeidet med stortingsmeldingen.
Sámediggi lea ollu áššesurggiin maid birra dás vuollelis lea sáhka buktán árvalusaid bargui stuorradiggedieđáhusain.
Møtesekretærer: Trine G. Anti / Ellen M. GuttormSide 6 av 107
Vuoigatvuođat
Strukturpolitikk for fiskeflåten
Bivdofatnasiid strukturpolitihkka
Regjeringen la den 16.03.07 fram stortingsmelding nr. 21 om strukturpolitikk for fiskeflåten.
Ráđđehus bijai 16.03.07 ovdan stuorradiggedieđáhusa nr. 21 bivdofatnasiid strukturpolitihka birra.
Det ble avholdt to konsultasjoner med Sametinget før meldingen ble lagt fram.
Sámedikkiin ledje guokte konsultašuvnna ovdal go dieđáhus biddjui ovdan.
Sametingets standpunkter om gjennomføring av struktureringstiltak for båter mellom 11 og 15 meter, videreføring av kondemneringsordningen og tidsavgrensede kvoter på mer enn 15 år ble ikke tatt hensyn til i stortingsmeldingen.
Sámedikki oaivilat strukturerendoaimmaid čađaheami birra bivdofatnasiidda gaskal 11 ja 15 mehtera, anuseretváldinortnega viidásitdoalvuma birra ja eambbo go 15 jagi áigeráddjejuvvon eriid birra eai váldojuvvon vuhtii stuorradiggedieđáhusas.
Regjeringen har heller ikke foretatt en vurdering av tiltakenes virkninger for samiske fiskerier og da sett i forhold til folkerettslige forpliktelser. Dette på tross av løfter fra statsråden under konsultasjonsmøte 27. februar om å utarbeide et notat i forhold til dette.
Ja ráđđehus ii leat árvvoštallan ge mo dat doaimmat váikkuhivčče sámi guolásteapmái, go geahččá álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid ektui, vaikko stáhtaráđđi lohpidii konsultašuvdnačoahkkimis guovvamánu 27. b. ráhkadit notáhta dan ektui.
Sametingsrådet mener at konsultasjonene mellom Sametinget og regjeringen ikke var sluttført.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte konsultašuvnnat gaskal Sámedikki ja ráđđehusa eai lean loahpahuvvon.
Arbeidet med nordisk samekonvensjon
Bargu davviriikkalaš sámekonvenšuvnnain
Sametinget deltar i administrativ arbeidsgruppe med medlemmer fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet, Justisdepartementet, Utenriksdepartementet og Sametinget.
Sámediggi searvá hálddahuslaš bargojovkui mas leat mielde Bargo- ja searvadahttindepartemeanta, Justisdepartemeanta, Olgoriikkadepartemeanta ja Sámedikki ovddasteaddjit.
Arbeidsgruppen vurderer konvensjonsforslaget med hensyn til nasjonal rett og folkeretten.
Bargojoavku árvvoštallá konvenšuvdnaevttohusa nationála rievtti ja álbmotrievtti ektui.
Det ventes at rapporten fra arbeidsgruppen foreligger i begynnelsen av juli 2007.
Vurdojuvvo ahte bargojoavkku raportta lea gárvvis 2007 suoidnemánu álgogeahčen.
Sametingspresident Aili Keskitalo deltok på seminar i Stockholm 02. - 03.05.07 om forslaget til nordisk samekonvensjon.
Sámedikki presideanta Aili Keskitalo lei mielde semináras Stockholmmas 02. - 03.05.07 davviriikkalaš sámekonvenšuvdnaevttohusa oktavuođas.
Seminaret ble arrangert av Raoul Wallenberg-instituttet i samarbeid med Justisdepartementet i Finland, Arbeids- og inkluderingsdepartementet i Norge og Jordbruksdepartementet i Sverige.
Raoul Wallenberg-instituttet nammasaš ásahus lágidii seminára ovttasráđiid Suoma Justiisadepartemeanttain, Norgga Bargo- ja searvadahttindepartemeanttain ja Ruoŧa Eanadoallodepartemeanttain.
Sametingspresident Aili Keskitalo og rådsmedlem Jarle Jonassen har den 26.03.07 hatt møte i Alta med Stortingets næringskomité om ny reindriftslov.
Sámedikki presideanttas Aili Keskitalos ja ráđđelahttus Jarle Jonassenis lea 26.03.07 leamaš čoahkkin Álttás Stuorradikki ealáhuslávdegottiin ođđa boazodoallolága birra.
Sametingsrådet beklaget den manglende oppfølging av konsultasjonsavtalen i utarbeidelsen av lovforslaget.
Ráđđi šállošii go konsultašuvdnašiehtadus ii leat čuvvojuvvon láhkaevttohusa ráhkadeami oktavuođas.
Det ble videre gitt uttrykk for at om reindriftsloven skal fungere etter hensikten, må den ha legitimitet i reindrifta selv og i det samiske samfunnet.
Dasto daddjojuvvui ahte jos boazodoalloláhka galgá doaibmat ulbmila mielde, de ferte sihke boazodoallu ieš ja sámi servodat dan dohkkehit.
Rådet framhevet at loven klart må stadfeste at ILO-konvensjon nr. 169 har forrang framfor reindriftsloven og at det må foreligge et bunnfradrag ved reintallsreduksjon.
Ráđđi deattuhii ahte láhka ferte nannet ahte ILO-konvenšuvnnas nr 169 lea ovdamunni boazodoallolága ektui ja ahte boazologu unnideamis ferte leat vuođđogeasus.
Sametingsrådet mener det må fattes et vedtak der Stortinget ber regjeringen om å foreta en utredning av den framtidige organiseringen av reindriftsforvaltningen.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte ferte dahkkojuvvot mearrádus mas Stuorradiggi bivdá ráđđehusa čielggadit boahtteáiggi boazodoallohálddašeami organiserema.
Sametingsrådet har bedt om ytterligere møter med komiteen.
Sámediggeráđđi lea fas bivdán čoahkkima lávdegottiin.
Oppfølging av finnmarksloven
Finnmárkkulága čuovvoleapmi
Det har den 03.02.07 vært et administrativt konsultasjonsmøte om forskriftene til Finnmarkskommisjonen og Utmarksdomstolen for Finnmark.
03.02.07 lea leamaš hálddahuslaš konsultašuvdnačoahkkin Finnmárkkukomišuvnna ja Finnmárkku meahcceduopmostuolu láhkaásahusaid birra.
Det ble oppnådd enighet, og forskriften er fastsatt av Justisdepartementet.
Šattai ovttaoaivilvuohta ja Justiisadepartemeanta lea nannen láhkaásahusa.
På møte mellom sametingspresidenten og justisministeren den 18.04.07 var det enighet om at Justisdepartementet sender brev til brukerrepresentanter i Finnmark, hvor det bes om innspill på kriterier som bør vurderes vektlagt ved oppnevning av kommisjonen.
Sámedikki presideantta ja justiisaministtara gaskasaš čoahkkimis cuoŋománu 18. b. lei ovttaoaivilvuohta das ahte Justiisadepartemeanta sádde reivve geavaheaddjiovddasteaddjái Finnmárkkus, mas bivdá árvalusaid makkár eavttuid berre árvvoštallat galget deattuhuvvot komišuvnna nammadeamis.
Det er enighet om at det skal konsulteres om oppnevningen av kommisjonen.
Ovttaoaivilvuohta lei das ahte komišuvnna nammadeami oktavuođas galgá konsulterejuvvot.
Sametingsrådet er opptatt av at dette kan skje så raskt som mulig, slik at kommisjonen har mulighet til å etablere seg fra årsskifte 2007-2008.
Sámediggeráđis lea beroštupmi ahte dát dáhpáhuvašii nu johtilit go lea vejolaš vai komišuvnna livččii vejolaš ásahit jahkemolsumis 2007-2008.
Konsultasjoner om mineralloven og havressursloven
Konsultašuvnnat minerálalága ja mearraresursalága hárrái
Det har vært avholdt tre konsultasjonsmøter om ny minerallov (31.01, 27.02 og 11.05.07), hvorav ett har vært på politisk nivå.
Ođđa minerálalága oktavuođas leat dollojuvvon golbma konsultašuvdnačoahkkima (31.01, 27.02 ja 11.05.07), mas okta lei politihkalaš dásis.
Konsultasjonsprosessen har så langt vært ryddig og Sametinget er gitt nødvendig informasjon fra Nærings- og handelsdepartementet.
Konsultašuvdnaproseassa lea dán rádjai leamaš čorgat ja Ealáhus- ja gávpedepartemeanta lea addán dárbbašlaš dieđuid Sámediggái.
Møtesekretærer: Trine G. Anti / Ellen M. GuttormSide 7 av 107 vilje til bevegelse for å imøtekomme Sametingets forventninger.
Departemeanta lea čájehan unnán dáhtu moktege miehtat Sámedikki vuordámušaide.
Egil Olli fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe deltok på møtet på politisk nivå og blir av rådet løpende involvert i arbeidet.
Egil Olli Bargiidbellodaga sámediggejoavkkus lei mielde čoahkkimis politihkalaš dásis ja ráđđi searvvaha su bargui dađistaga.
Det har den 19.03.07 vært avholdt innledende konsultasjonsmøte med Fiskeri- og kystdepartementet om ny havressurslov.
19.03.07 dollojuvvui álggaheaddji konsultašuvdnačoahkkin Guolástus- ja riddodepartemeanttain ođđa mearraresursalága hárrái.
Fiskeri- og kystdepartementet har gitt uttrykk for at de tar sikte på at det skal fremmes en Ot.prp. om ny havressurslov i siste statsråd før sommeren.
Guolástus- ja riddodepartemeanta lea dovddahan ahte áigot ovddidit Od. prp. ođđa mearraresursalága hárrái maŋimuš stáhtaráđis ovdal geasi.
Fiskeri- og kystdepartementet har signalisert at de ikke akter å vurdere eller ta stilling til urfolksspørsmål i sitt lovframlegg.
Guolástus- ja riddodepartemeanta lea signaliseren ahte eai áiggo árvvoštallat dahje dahkat oainnu eamiálbmotáššiide láhkaevttohusasteaset.
Begrunnelsen er at dette vil innebære at de foregriper Kystfiskeutvalget sin utredning.
Ággan lea ahte dat livččii Riddoguolástuslávdegotti čielggadusa ovddalgihtii mearrideapmi.
Sametinget har gitt uttrykk for at det vanskelig kan aksepteres at det fremmes en ny ressurslov, som er så sentral for samisk kultur og næringsutøvelse, uten at urfolksretten er vurdert.
Sámediggi lea dovddahan ahte sáhttá leat váttis dohkkehit ođđa resursalága ovddideami, mii lea nu deaŧalaš sámi kultuvrii ja ealáhusaide, almmá ahte eamiálbmotriekti lea árvvoštallojuvvon.