pere/sami_parallel huggingface dataset:
Komiteen mener det må bli sikrere bestandsmål.
Lávdegoddi oaivvilda ahte máttodatmihtut galget leat dárkileappot.
For at Stortingets forutsetninger om sikre bestandsmål skal være oppnåelig, må det settes inn betydelige midler til registrering og metodeutvikling i det nasjonale overvåkningsprogrammet for store rovdyr.
Vái Stuorradikki eavttut dárkilis máttodatmihtuid ektui galget leat juvssahahttit, de ferte várret ollu ruđaid stuorra boraspiriid nationála gozihanprográmmas logahallamii ja metodaovddideapmái.
Det må videre settes betydelige midler inn på forebyggende tiltak, og det må bygges opp et apparat for uttak av jaktkvoter og skadedyr.
Viidáseappot ferte várret mearkkašahtti ollu ruđaid eastadandoaimmaide, ja ferte huksejuvvot apparáhta bivdoeriid ja beaiskkuid muddema váste.
Komiteens flertall ønsker at det skal være tillit til rovviltforvaltningen, og mener derfor at streifdyr må forvaltes av rovviltsnemda.
Lávdegotti eanetlohku háliida ahte galgá leat luohttámuš boraspirehálddašeapmái, ja oaivvilda danne ahte vádjalusealliid ferte boraspirenammagoddi hálddašit.
Komiteen ønsker også at Sametinget må få reell innflytelse på den overordnede rovviltpolitikken i samiske områder.
Lávdegoddi háliida maiddái ahte Sámediggi galgá oažžut duohta váikkuhanválddi bajimus boraspirepolitihkkii sámi guovlluin.
Slik ordningen er i dag er den ikke i tråd med statens forpliktelser til å rådføre seg med urfolk i saker som berører dem jf. ILO-konvensjon nr.169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater, og ikke i tråd med konsultasjonsavtalen.
Dálá ortnet ii čuovo daid geatnegasvuođaid, mat stáhtas leat ráđđádallat eamiálbmogiiguin áššiin mat gusket sidjiide, gč. ILO-konvenšuvnna nr. 169 eamiálbmogiid hárrái iešmearrideaddji riikkain, ii ge čuovo konsultašuvdnašiehtadusa.
Komiteens mindretall, medlemmer fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe og Finnmarkslista har følgende merknad:
Lávdegotti unnitlogus, Bargiidbellodaga sámediggejoavkku lahtuin ja Finnmárkkulistta lahtus leat čuovvovaš mearkkašupmi:
Forsøksvirksomhet med økt aktivitet fra Sametingets side opp mot regionale rovviltnemnder.
Geahččaladdamat eanet doaimmaiguin Sámedikki bealis guovlolaš boraspirenammagottiid ektui.
Sametinget er representert i de fire nordligste rovviltnemndene, region 5 til 8.
Sámediggi lea ovddastuvvon njealji davimus boraspirenammagottiin, 5. regiovnna rájes 8. regiovnna rádjai.
I region 8 som består av Finnmark og Troms har Sametinget lederen.
Sámedikkis lea jođiheaddji 8. regiovnnas mas lea Finnmárku ja Romsa.
Regionene har til dels forskjellig primærnæringsstruktur, rovviltbestand og strekker seg over et til tre fylker.
Regiovnnain lea muhtumassii iešguđetlágan vuođđoealáhusstruktuvra, boraspiremáddodat ja regiovnnat leat golmma fylkka viidosaččat.
Dette gjør oppgaven som representant i nemnden utfordrende, kanskje spesielt som representant for Sametinget.
Dát lea hástalussan nammagotti ovddasteaddji doibmii, dáidá erenoamážit og ovddasta Sámedikki.
Sametinget ønsker størst mulig innflytelse på dette området, noe som betinger gode og tette kontakter med de berørte næringene og aktørene ellers.
Sámediggi háliida nu stuorra váikkuhanfámu og vejolaš, mii eaktuda ahte leat lagaš oktavuođat guoskevaš ealáhusaiguin ja oassálastiiguin muđui.
I region 6 ligger konfliktnivået fortsatt på et utilfredsstillende høyt nivå.
6. regiovnnas lea riidodássi ain eahpedohkálaš allat.
Dette skyldes flere forhold utenfor Sametingets muligheter for påvirkning.
Dasa leat máŋga siva maidda Sámedikkis ii leat vejolaš váikkuhit.
Regionen omfatter tre fylker, med til dels ulike forutsetninger.
Regiovnnas lea golbma fylkka, main lea muhtumassii iešguđetlágan eavttut.
Likevel er Sametinget i en særstilling og har derfor store muligheter til å bidra med forbedringer rovviltforvaltningen i regionen, samtidig som denne vil komme mer i tråd med Sametingets policy.
Dattetge lea Sámediggi sierradilis ja danne das lea ge buorit vejolašvuođat leat mielde buorideamen regiovnna boraspirehálddašeami, seammás og dat dalle buorebut čuovošii Sámedikki politihka.
Imidlertid har ikke Sametingets representant i denne nemnden reelle muligheter til tett og oppfølgende dialog med f.eks. reindriften, som er avgjørende forutsetning for et vellykket arbeid.
Muhto de ii leat dán nammagotti Sámediggeovddasteaddjis vejolašvuohta doalahit lagaš gulahallama omd. boazodoaluin ja čuovvolit dán gulahallama, mii lea áibbaš dárbbašlaš jus bargu galgá lihkostuvvat.
Noe av den samme problemstillingen er å finne også i region 5.
Dákkár čuolbmačilgehusat leat maid muhtumassii 5. regiovnnas.
På denne bakgrunn går derfor Sametinget inn for forsøksvirksomhet med styrking av det samiske arbeidet knyttet til rovviltnemnden i region 6, eventuelt at dette også omfatter region 5.
Dán vuođul doarju danne Sámediggi geahččalandoaimma mii nanne sámi barggu 6. regiovnna boraspirenammagotti barggu, vejolaččat ahte dat maid guoská 5. regiovdnii.
Forsøksvirksomheten forutsettes gjennomført i samarbeid med berørte fylkeskommuner og organisasjoner.
Geahččalandoaibma eaktuda ovttasbarggu guoskevaš fylkkagielddaiguin ja organisašuvnnaiguin.
Forslag fra Komiteens mindretall, medlemmer fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe og Finnmarkslista:
Lávdegotti unnitlogus, Bargiidbellodaga sámediggejoavkku lahtuin ja Finnmárkkulistta lahtus leat čuovvovaš mearkkašupmi:
Post 12.1 Barentssamarbeidet styrkes med kr 200.000, slik at disponibelt på kontoen for inneværende år blir kr 350.000.
Poasta 12.1 Barentsovttasbargu nannejuvvo 200 000 ruvnnui, nu ahte dán jagi leat 350 000 ru hálddašeapmái kontos.
Begrunnelse: Styrking av arbeidet blant samene i Barentsregionen er nødvendig, blant annet gjennomføring av pilotprosjekt blant reindriftssamene i nordvest Russland.
Ákkasteapmi: Lea dárbu nannet barggu sámelaččaid gaskkas Barentsguovllus, earret eará geahččaladdanprošeavtta čađaheami davveoarje Ruošša boazodoallosápmelaččaid gaskkas.
Derfor er det viktig at også Sametinget øker sin økonomiske andel til Barentssamarbeidet.
Danne lea deaŧalaš ahte maiddái Sámediggi lasiha ekonomalaš oasis Barentsovttasbargui.
Sametinget har som strategi å bidra til at Barentssamarbeidet inkluderer urfolk med hensyn til deltakelse og prosjekter.
Sámedikki strategiija lea váikkuhit ahte Barentsovttasbargui searvvahuvvojit eamiálbmogat oassálastit ja leat mielde prošeavttain.
Bidra til å utvikle lokalsamfunn med jobbtilbud, tilfredsstillende helse- og velferdstilbud, skole- og utdanningstilbud og annen infrastrukturtiltak.
Veahkehit báikegottiid ovddidit bargofálaldagaiguin, dohkálaš dearvvašvuođa- ja čálgofálaldagaiguin, skuvla- ja oahppofálaldagaiguin ja eará vuođđostruktuvradoaibmabijuiguin.
Post 01 driftsutgifter administrasjon (Rådets forslag) reduseres tilsvarende, slik at posten økes med 699 862,-.
Poasta 01 hálddahusa doaibmagolut (Ráđi evttohus) vuoliduvvojit vástideaddjin, nu ahte poasta lasihuvvo 699 862 ruvnnuin.
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og rår Sametinget til å vedta følgende:
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovačča:
Sametinget støtter for øvrig Sametingsrådets forslag til innstilling.
Sámediggi doarju muđui Sámediggeráđi árvalusevttohusa.
Representant Anders Urheim, Samisk sosialdemokratisk Parti, fremmet følgende forslag
Áirras Anders Urheim, Sáme sosiálademokráhtalasj belludak ovddidii čuvvovaš evttohusaid
Forslag 2 Post 12.1 Barentssamarbeidet styrkes og økes med kr 200.000, slik at disponibelt beløp på kontoen for inneværende år blir kr 350.000, som primært skal brukes til å styrke næringsutvikling på Kolahalvøya (Nord-vestlige Russland).
Evttohus 2: Poasta 12.1 Barentsovttasbargu nannejuvvo ja lasihuvvo 200 000 ruvnnuin, nu ahte dat ruhtasubmi kontos maid beassá hálddašit, šaddá 350 000 ru, mii vuosttažettiin galgá geavahuvvot Guoládatnjárgga (Davvi-oarje Ruošša) ealáhusovddideami nannemii.
Forslag 3 Forslaget om bevilgning på kr 99.862 til Sametingets bygningsvernprosjekt strykes, og forutsettes dekkes gjennom Sametingets ordinære budsjett.
99.862 ruvdnosaš juolludusevttohus Sámedikki vistesuodjalanprošektii nannejuvvo, ja eaktuduvvo gokčojuvvot Sámedikki dábálaš bušeahta bokte.
Post 01 Driftsutgifter – administrasjon – (i forhold til Sametingsrådets forslag) reduseres tilsvarende, slik at økningen for arbeid med samiske fiskerirettigheter og rettighetshevdelser til havarealer økes totalt med kr 400.000.
Poasta 01 Doaibmagolut – hálddahus – (Sámediggeráđi evttohusa ektui) vuoliduvvojit seammamađe, nu ahte lassáneapmi bargui sámi guolástusvuoigatvuođaiguin ja vuoigatvuođagáibádusaiguin mearraareálaide lasihuvvo buohkanassii 400 000 ruvnnuin.
Forslaget om avsetning av kr 300.000 i revidert budsjett for 2007 til å ” styrke og synliggjøre samisk kultur, språk og samfunnsliv i samarbeid med regionale samarbeidsaktører ” – d.v.s. Sametingets inngåtte samarbeidsavtaler med fylkeskommunene – foreslås strøket.
Evttohus várret 300 000 ru 2007 reviderejuvvon bušeahta ” nannet ja čalmmustuhttit sámi kultuvrra, giela ja servodateallima, ovttas regionála ovttasbargiiguin ” – dm. Sámedikki dahkan ovttasbargošiehtadusat fylkkagielddaiguin – evttohuvvo sihkkojuvvot.
Dette anses som en del av tingets ordinære drift.
Dát adnojuvvot leat oassin dikki dábálaš doaimmas.
Samlet vil slik omdisponering utgjøre kr 599.862 til re-fordeling for 2007, som foreslås bevilget slik:
Buohkanaššii addá dákkár ođđasisdisponeren 599.862 ru ođđasis juogadeapmái 2007 várás, ja evttohuvvo juolluduvvot ná:
Pitesamisk Hus; kr 50.000.
Pitesamisk Hus; 50.000 ru..
Bevilgninger til språkprosjekter utenfor språkforvaltningsområdet – sum kr 300.000, fordelt slik; Sørsamisk språkområde; kr 100.000.
Juolludeamit giellaprošeavttaide olggobealde giellahálddašanguovllu – submi 300 000 ru, juogaduvvon ná; Lullisámi giellaguvlui; 100.000 ru..
Lulesamisk språkområde; kr 100.000.
Julevsámi giellaguvlui; 100.000 ru..
Nordsamisk språkområde; kr 100.000.
Davvisámi giellaguvlui; 100.000 ru..
Bevilgninger til samiske barn og unge; kr 249.862, der fordelingen skal skje likt mellom sørsamisk, lulesamisk og nordsamisk språkområde.
Juolludeamit sámi mánáide ja nuoraide; kr 249.862 ru, ja galgá juogaduvvot seamma ollu lullisámi, julevsámi ja davvisámi giellaguovlluide.
ŽPlan- og finanskomiteens forslag 1 ble forkastet med 20 stemmer.
Plána- ja finánsalávdegotti evttohus 1 hilgojuvvui 20 jienain.
ŽAnders Urheims forslag 2 ble forkastet med 20 stemmer.
Áirras Anders Urheim evttohus 2 hilgojuvvui 20 jienain.
ŽAnders Urheims forslag 3 ble forkastet med 36 stemmer.
Áirras Anders Urheim evttohus 3 hilgojuvvui 36 jienain.
3 stemte for.
3 jienastedje beali.
ŽPlan- og finanskomiteens innstilling ble enstemmig vedtatt.
Plána- ja finánsalávdegotti mearrádusárvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
Ved tildelingsbrevet for 2007 var bevilgningen på kr 5 900 000, dvs. kr 200 000 mer enn det Sametinget hadde forutsatt.
2007 juolludusreivves lei juolluduvvon 5 900 000 ru, dm. 200 000 ru eanet go dan maid Sámediggi lei eaktudan.
Behandlingen av saken ble avsluttet 23.05.07 kl. 10.10
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 23.05.07 dii. 10.10.
Sak 20/07 Sametingets tilskuddsstyrets rapport 2006
Ášši 20/07 Sámedikki dorajjastivra raporta 2006
Sametingsrådet25.04.07R 061/07 Nærings- og kulturkomiteen7.-11.05.07 Sametingets plenum21.-25.05.07000/07
Sámediggeráđđi 25.04.07 R 061/07 Ealáhus- ja kulturlávdegoddi 7.-11.05.07 Sámedikki dievasčoahkkin 21.-25.05.07 20/07
Saken påbegynt onsdag 23.05.07 kl. 10.10
Ášši meannudeapmi álggahuvvui gaskavahkku 23.05.07 dii. 10.10
25.04.07SametingsrådetSak R 061/07 20.03.2007Sametingets tilskuddstyreSametingets tilskuddstyrets rapport 2006
25.04.07 Sámediggeráđđi Ášši R 061/07 20.03.07 Sámedikki doarjjastivra Sámedikki dorajjastivra raporta 2006
Sametingsrådet tar til etterretning Sametingets tilskuddstyrets rapport over bruken av virkemidlene for 2006, og oversender herved saken til videre behandling i Sametinget.
Sámediggeráđđi váldá vuhtii Sámedikki doarjjastivrra 2006 ruhtageavaheami raporta, ja sáddet dákko bokte viidáseappot gieđahallamii Sámediggái.
Nærings- og kulturkomiteens innstilling:
Ealáhus- ja kulturlávdegotti árvalus:
Sametingets tilskuddstyre er av Sametingets plenum blitt anmodet om å fremlegge en årlig rapport over bruken av de virkemidler Sametingets tilskuddstyre forvalter.
Sámedikki dievasčoahkkin lea ávžžuhan Sámedikki doarjjastivrra ovddidit jahkásaš raportta daid váikkuhangaskaomiid geavaheami birra maid Sámedikki doarjjastivra hálddaša.
Dette er bakgrunn for at Tilskuddstyret legger frem sin rapport for 2006.
Dat lea duogáš manne Doarjjastivra ovddida raportta 2006.
Komiteen, medlemmene fra Norske samers riksforbund (NSR.), Per-Bjørn Lakselvnes, Susanne Amalie Andersen, Klemet Erland Hætta, Tor Mikalsen, Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap.), Tom Sottinen, Knut Store, Margit Eli Anti Oskal, Bjarne Store-Jakobsen, Marie Therese N. Aslaksen, Per Edvind Varsi, Senterpartiet (Sp), Olaf Eliassen, Sørlista (Sl), Kirsten Appfjell-Eira, Kautokeino flyttsameliste (Kfl), Per A. Bæhr og Samisk sosialdemokratisk Parti (SSP.)
Lávdegoddi, Norgga sámiid riikkasearvvi (NSR) lahtut, Per-Bjørn Lakselvnes, Susanne Amalie Andersen, Klemet Erland Hætta, Tor Mikalsen, Bargiidbellodaga sámediggejoavkku (BB) lahtut Tom Sottinen, Knut Store, Margit Eli Anti Oskal, Bjarne Store-Jakobsen, Marie Therese N. Aslaksen, Per Edvind Varsi, Guovddášbellodat (Gb) lahttu, Olaf Eliassen, Åarjel Læstoe (Ål) lahttu, Kirsten Appfjell-Eira, Guovdageainnu johttisápmelaččaid listu (Gjl) lahttu,
Anders Urheim er meget fornøyd med at fordelingen av tilskudd fra Samisk Utviklingsfond (SUF) fordelt mellom kjønn i 2006 er utjevnet.
Per A. Bæhr ja Sáme sosialdemokráhtalasj belludak (SSB) lahttu Anders Urheim leat hui duhtavaččat go Sámi ovddidanfoandda doarjaga juohkáseapmi lea dássiduvvan sohkabeliid gaskka 2006:s.
Samtidig understreker komiteen at man må fortsette å fokusere på rekruttering av kvinner og ungdom, da det fortsatt er stor forskjell i fordelingen mellom kjønnene i noen næringer.
Seammás deattuha lávdegoddi ahte ferte ain geahččalit oažžut eanet nissonolbmuid ja nuoraid ealáhusaide, go ain lea stuorra erohus sohkabealjuogu gaskka muhtun ealáhusain.
Sametinget har ved flere anledninger vært i kontakt med ansvarlige sentrale myndigheter vedrørende økte midler til samisk kultur og SUF.
Sámedikkis lea leamaš ollu gerddiid oktavuohta guoskevaš guovddáš eiseválddiiguin dan birra ahte oažžut eanet ruđaid sámi kultuvrii ja SOF:ii.
Hele komiteen understreker viktigheten av at det gjennomføres et ordentlig løft i tilskudd til samisk kultur og Samisk utviklingsfond fra sentrale myndigheter, da behovet for økte midler er mye større enn det Sametinget klarer å dekke.
Olles lávdegoddi deattuha ahte lea deaŧalaš oažžut mealgat eanet doarjaga sámi kultuvrii ja Sámi ovddidanfondii guovddáš eiseválddiin, go adnošedje mealgat eanet ruđat dan ektui maid Sámediggi dál sáhttá addit.
Komiteens flertall, alle med unntak av Samisk sosialdemokratisk parti vil bemerke at i målsettingene i næringsavtalen for duodji, må kultur synliggjøres mer i forhold til tiltak og prioriteringer.
Lávdegotti eanetlohku, buohkat earret Sáme sosialdemokráhtalasj belludak, mearkkašit ahte duoji ealáhusšiehtadusa mihttomeriin, ferte kultuvra buktojuvvot eanet albmosii doaibmabijuid ja vuoruhemiid oktavuođas.
Sammenhengen mellom næring og kultur må vektlegges.
Oktavuohta gaskal ealáhusa ja kultuvrra ferte deattuhuvvot.
Dette er viktig for å ivareta og videreutvikle duodji innen urfolks håndverk, tradisjon og kultur.
Dan lea deaŧalaš dahkat vai duodji suodjaluvvo ja viidásetovddiduvvo eamiálbmot duoji, árbevieruid ja kultuvrra siskkobealde.
Flertallet ber forhandlingspartene ta hensyn til dette ved fremtidige forhandlinger.
Eanetlohku bivdá šiehtadallanbeliid váldit vuhtii dán boahttevaš šiehtadallamiin.
Flertallet er også bekymret for rekrutteringen til duodji, spesielt til den videregående skolen.
Eanetlohku lea maid fuolas duodjái rekrutterema geažil, erenoamážit joatkkaskuvllaide.
Også rekrutteringen til den samiske videregående skolen innefor fagkretsen duodji har vært synkende de siste årene, og antall søkere til duodjifaget er lavt.
Maiddái rekrutteren sámi joatkkaskuvlii duodjefágii lea njiedjan maŋimuš jagiid, ja leat unnán ohccit duodjefágii.
Det er viktig at fagopplæringen i duodji styrkes, blant annet ved å opprette og styrke stipendordninger og lærlingordning for elever og studenter.
Deaŧalaš lea ahte fágaoahpahus duojis nannejuvvo, earret eará dainna lágiin ahte ásahuvvojit ja nannejuvvojit stipeandaortnegat ja fidnooahppiortnegat ohppiide ja studeanttaide.
En måte å styrke fremtidig rekruttering på kan være å sikre muligheter til drift av lokale duodjiverksted over duodjiavtalen.
Okta vuohki movt nannet boahtteáigái rekrutterema sáhttá leat ahte sihkkarastit vejolašvuođaid bidjat doibmii duodjebájiid duodješiehtadusa bokte.
Flertallet ser med bekymring på det store gapet mellom antall søknader, total søknadssum og innvilgende tilsagn, under punkt 2.7.
Eanetlohku oaidná fuolain dan stuorra erohusa mii lea ohcciid logu, ollislaš ohcansubmi ja juolludusaid gaskka, čuoggás 2.7.
Det er et skrikende behov for mer midler til samisk kultur, og spesielt er den samiske litteraturen og musikken skadelidende, hvor behovet og avsatte midler spriker enormt mye.
Lea issoras dárbu oažžut eanet ruđaid sámi kultuvrii, ja erenoamážit gillájit sámi girjjálašvuohta ja musihkka, go dárbbu ja várrejuvvon ruđaid gaskasaš erohus lea erenoamáš stuoris.
Tilskuddstyret sier også i sin rapport at behovet er stort for midler til samisk idrett, og komiteens flertall er bekymret over situasjonen for tradisjonell samisk idrett, for eksempel reinkappkjøring og langrenn.
Doarjjastivra dadjá maiddái raporttastis ahte dárbu lea stuoris oažžut ruđaid sámi valáštallamii ja lávdegotti eanetlohku lea fuolas dan dili geažil mii lea árbevirolaš sámi valáštallamis, ovdamearkka dihte heargevuodjimis ja čuoigamis.
Samisk sosialdemokratisk partis medlem har merket seg at Sametingets tilskuddsstyre er av Sametinget blitt anmodet om å fremlegge en årlig rapport over bruken av de virkemidler Sametingets tilskuddstyre forvalter, herunder Samiske utviklingsfond (SUF).
Lávdegotti Sáme sosialdemokráhtalasj belludak lahttu lea bidjan merkii ahte Sámediggi lea ávžžuhan Sámedikki doarjjastivrra ovddidit jahkásaš raportta daid váikkuhangaskaomiid geavaheamis maid Sámedikki doarjjastivra hálddaša, mieldelohkkojuvvon Sámi ovddidanfoanda (SOF).
Dette medlemmet anser rapporten som et godt grunnlag for evaluering av retningslinjene for tilskudd, og forventer at revidering av retningslinjene behandles i plenum i løpet av 2007.
njuolggadusaid revideren meannuduvvo dievasčoahkkimis jagis 2007.
Dette medlemmet anser videre at Samisk Utviklingsfond bør bli mer målrettet i forhold til hvem som bør være de faktiske mottakere av økonomisk støtte fra fondet; den samiske befolkningen på norsk side.
Dasto oaivvilda dát lahttu ahte Sámi ovddidanfoanda ferte šaddat ulbmilaččabu dan ektui ahte geat duođai berrejit oažžut ekonomalaš doarjaga foanddas; sámi álbmot Norgga bealde. Danne mearkkaša
Dette medlemmet vil derfor bemerke at Sametinget bør endre fra hovedkriteriet " geografiske virkeområder " for å være tilskuddsberettiget, til å vektlegge og prioritere hovedkriteriet:"samiske formål " - der samer skal prioriteres ved tildeling av midler fra Samisk utviklingsfond.
dát lahttu ahte Sámediggi berre rievdadit váldoeavttu ahte ” geografalaš doaibmaguovllut ” galget leat doarjjavuoigaduvvon, ja deattuhit ja vuoruhit baicce váldoeavttu: ” sámi ulbmilat ” – nu ahte sámit galget vuoruhuvvot ruđaid juogadeamis Sámi ovddidanfoanddas.
Komiteen har for øvrig ingen merknader eller forslag til saken og tilrår Sametinget å vedta følgende:
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat:
ŽNærings- og kulsturkomiteens innstilling ble enstemmig vedtatt.
Ealáhus- ja kulturlávdegotti mearrádusárvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
Sametinget tar til etterretning Sametingets tilskuddstyrets rapport over bruken av virkemidlene for 2006.
Sámediggi váldá vuhtii Sámedikki doarjjastivrra 2006 ruhtageavaheami raporta.
Behandlingen av saken ble avsluttet 23.05.07 kl. 11.55
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 23.05.07 dii. 11.55
Sak 21/07 St.meld. nr. 21 (2006-2007) Strukturpolitikk for fiskeflåten
Ášši 21/07 Sd.dieđ.nr. 21 (2006-2007) - Bivdofatnasiid strukturpolitihkka
Sametingsrådet11.04.07R 054/07 Plan- og finanskomiteenkomiteen7.-11.05.07PFK 005/07 Sametingets plenum21.-25.05.0721/07
Sámediggeráđđi 11.04.07 R 054/07 Plána- ja finánsalávdegoddi 7.-11.05.07 PFL 005/07 Sámedikki dievasčoahkkin 21.-25.05.07 21/07
Saken påbegynt onsdag 23. mai 2007 kl. 13.35
Ášši meannudeapmi álggahuvvui gaskavahkku miessemánu 23. b.2007 dii. 13.35.
11.04.07SametingsrådetSak R 054/07 I21.08.06 Fiskeri- og kystdepartementetHøring – NOU 2006:16 Strukturvirkemidler i fiskeflåten.
Sámediggeráđi Ášši 054/07 I 21.08.06 Guolástus- ja riddodepartemeanta Gulaskuddan – NOU 2006:16 Strukturvirkemidler i fiskeflåten.
NOUen er tidligere sendt Sametingsrepresentantene U09.10.06SametingetHøringsuttalelse: NOU 2006:16 Strukturvirkemidler i fiskeflåten I13.02.07Fiskeri- og kystdepartementetProtokoll: Konsultasjon, struktur 11.01.07, Oslo I14.03.07Fiskeri- og kystdepartementetProtokoll: Konsultasjon, struktur 27.02.07, Karasjok U Sametinget rådssak 36/02Kvote- struktur- og kondemneringsordninger kyst- og fjordflåten U20.10.02Sametinget, Plenumssak 36/02Kvote- struktur- og kondemneringsordninger i kyst- og fjordflåten U21.02.07SametingetPosisjonsnotat: Konsultasjoner med FKD ang.
NOU lea ovdal sáddejuvvon Sámedikki áirasiidda U 09.10.06 Sámediggi Gulaskuddancealkámuš: NOU 2006:16 Strukturvirkemidler i fiskeflåten I 13.02.07 Guolástus- ja riddodepartemeanta Čoahkkingirji: Konsultašuvnnat, struktuvra 11.01.07, Oslo I 14.03.07 Guolástus- ja riddodepartemeanta Čoahkkingirji: Konsultašuvnnat, struktuvra 27.02.07, Kárášjohka U Sámediggi ráđđeášši 36/02 Riddo-ja vuotnafatnasiid earre-, struktur- ja anuseretváldinortnegat U 20.10.02 Sámediggi, dievasčoahkkinášši 36/02 Riddo-ja vuotnafatnasiid earre-, struktur- ja anuseretváldinortnegat U 21.02.07 Sámediggi Posišunnotháhta: Konsultašuvnnat GRD:in Sd. dieđ. oktavuođas strukturpolitihka birra I 12.02.07 Guolástus- ja riddodepartemeanta E-poasta konsultašuvnnaid birra U 14.02.07 Sámediggi E-poasta konsultašuvnnaid birra I 19.02.07 Guolástus- ja riddodepartemeanta E-poasta konsultašuvnnaid birra U 22.02.07 Sámediggi E-poasta konsultašuvnnaid birra I 09.03.07 Guolástus- ja riddodepartemeanta E-poasta konsultašuvnnaid birra I 26.03.07 Guolástus- ja riddodepartemeanta Preassadieđáhus I 16.03.07 Guolástus- ja riddodepartemeanta Preassadieđáhus U 09.03.07 Stáhtaministtara kantuvra Strukturpolitihkka guolásteami várás U 16.03.07 Sámediggi PRM.:
St.meld. om strukturpolitikken I12.02.07Fiskeri- og kystdepartementetE-post om konsultasjon U14.02.07SametingetE-post om konsultasjon I19.02.07Fiskeri- og kystdepartementetE-post om konsultasjon U22.02.07SametingetE-post om konsultasjon I09.03.07Fiskeri- og kystdepartementetE-post om konsultasjon I26.03.07Fiskeri- og kystdepartementetPressemelding I16.03.07Fiskeri- og kystdepartementetPressemelding U09.03.07Statsministerens kontorStrukturpolitikken for fiskeriene U16.03.07SametingetPRM: Løftebrudd fra regjeringen U21.03.07SametingetPRM: Regjeringen feilinformerer I17.11.06Arbeids- og inkluderingsdepartementet Høringsuttalelse
Ráđđehus rihkku lohpadusaid guolástuspolitihkas U 21.03.07 Sámediggi PRM.: Ráđđehus addá boasttu dieđuid Stuoradiggái I 17.11.06 Bargo- ja searvadahttindepartemeanta Gulaskuddancealkámuš I 16.03.07 Guolástus- ja riddodepartemeanta Sd. dieđ. nr.21 (2006-2007) Strukturpolitikk for fiskeflåten; lea sáddejuvvon áirasiidda
II Forslag og merkander
II Evttohusat ja mearkašumit
Sametinget viser til St.meld. nr. 21 (2006-2007) ’ Strukturpolitikk for fiskeflåten ’.
Sámediggi čujuha Sd. dieđ. nr. 21 (2006-2007) ’ Strukturpolitikk for fiskeflåten ’ (bivdofatnasiid strukturpolitihkka).
Sametingets fremste oppgave er å arbeide for at samene som ett folk gis mulighet til å bevare, utvikle og fornye vår kultur.
Sámedikki deháleamos doaibma lea fuolahit ahte sápmelaččain, oktan álbmogin, lea vejolašvuohta nannet, ovddidit ja ođastit iežaset kultuvrra.
Et folks rett til kulturutøvelse er en grunnleggende menneskerettighet, dette innebærer at både norske myndigheter og Sametinget har en plikt til å sikre naturgrunnlaget for samisk kultur, som også omfattes av fiskeressursene.
Ovtta álbmoga riekti jođihit iežaset kultuvrra lea vuđolaš olmmošvuoigatvuohta, ja dat mielddisbuktá ahte sihke Norgga eiseválddiin ja Sámedikkis lea geatnegasvuohta sihkkarastit sámi kultuvrra luondduvuođu, ja dasa gullet maiddái guolleresurssat.
Gjennom konsultasjoner i henhold til Norges folkerettslige forpliktelser (jf. ILO - konvensjon nr. 169 artikkel 6 og Konsultasjonsprosedyrer fastsatt ved kgl.res. 1. juli 2005), skulle regjeringen og Sametinget søke å oppnå enighet om tiltakene i struktureringspolitikken.
Konsultašuvnnaid bokte Norgga álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid mielde (gč. ILO-konvenšuvnna nr. 169 artihkal 6 ja Konsultašuvnbargovugiid maid gonagaslaš res. mearridii suoidnemánu 1. b. 2005) galggaiga ráđđehus ja Sámediggi geahččalit boahtit ovttaoaivilii strukturpolitihka doaimmaid birra.
Sametinget ser med stor bekymring på at regjeringen valgte å avslutte konsultasjonen uten at det var en gjensidig forståelse fra partene om at det ikke var behov for videre konsultasjoner, uten at departementet hadde gitt full informasjon om alle relevante forhold på alle stadier i behandlingen av saken, og uten at aktuelle tiltaks virkninger for samiske fiskerier sett i forhold til folkerettslige forpliktelser var vurdert.
Sámediggi vuorjašuvvá garrasit go ráđđehus válljii loahpahit konsultašuvnnaid vaikko beliin ii lean seamma ipmárdus dan ektui ahte lei go šat dárbu konsulteret, ja departemeanta ollislaš čilgehusa haga buot relevánta beliid birra buot áššemeannudeami dásiin, ja vel nu ahte áigeguovdilis doaimmaid váikkuhusat sámi guolásteapmái, earenoamážit álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid ektui, eai lean árvvoštallojuvvon.
Samisk fiske har de senere årene blitt sterkt skadelidende på grunn av sammenhengen mellom økologiske forhold og etterfølgende reguleringer, som blant annet adgangsbegrensninger til fiske.
Maŋemus jagiid lea sámi guolásteapmi garrasit gillán oktavuođaid dihte gaskal ekologalaš dilálalašvuođaid ja čuovvu reguleremiid, nugo earret eará guolástusa beassangáržžideapmi.
Etter et tiår med omtrent fritt fiske innenfor aksjonsradiusen til de mindre båtene i mange samiske fjordstrøk, innførte myndighetene såkalte fartøykvoter høsten 1989.
Maŋŋel badjelaš logi jagi veaiddalaš bivddu unnit fatnasiid doaibmaviidodaga siskkobealde sámi vuotnaguovlluin, de bidje eiseválddit čakčat 1989:s johtui nu gohčoduvvon fanaseriid.
Torskebestanden i Barentshavet var da fisket ned til et lavmål og store deler av fangstgrunnlaget var borte på kysten og i fjordene.
Dalle lei dorskenálli Barentsábis bivdojuvvon unnimus dássái ja dorski ii boahtán šat vuonaide.
I denne situasjonen bestemte myndighetene høsten 1989 at man skulle ha fisket et visst kvantum torsk i ett av årene 1987-89 for å få såkalt fartøykvote.
Dan dilis mearridedje eiseválddit čakčat 1989:s ahte livčče galgan bivdit vissis meari dorskiid ovtta jagi gaskal 1987-89 oažžun dihte nu gohčoduvvon fanaseari.
For de aller fleste fiskerne med båter tilpasset fjordfisket var dette umulig å oppfylle.
Eanaš guolásteddjiide geain ledje fatnasat mat leat heivehuvvon vuotnabivdui, lei dat veadjetmeahttun.
Det hadde ikke vært noe å fiske på, både pga nedfisket bestand i Barentshavet og selinvasjoner en rekke steder langs kysten.
Ii livčče mihkke maid bivdit.
Til tross for at folk i disse sjøsamiske områdene hadde fisket torsk i hundrevis og tusenvis av år, var det den manglende ” historiske fangsten ” i årene 1987/88/89, som ble brukt som begrunnelse for å nekte oss retten til å leve av det som alltid har vært en av grunnpilarene for vår bosetting og kultur.
Vaikko olbmot dain mearrasámi guovlluin ledje bivdán dorskiid čuđiid ja duháhiid jagiid, de geavahedje dan váilvaš ” historjjálaš bivddu ” jagiin 1987/88/89 ággan váldit eret sin rivttiid eallit dain riggodagain mat álo leat leamaš vuođđun sin ássamii ja kultuvrii.
Situasjonen for sjøsamisk kultur i mange områder er kritisk.
Olu guovlluin lea mearrasámi kultuvra duođalaš dilis.
Strukturpolitikken for fiskeflåten burde ha som premiss å ivareta de folkerettslige forpliktelsene overfor samene som urfolk, og å styrke situasjonen for det samiske kyst- og fjordfiske.
Fatnasiid strukturpolitihkas berrešii leat eaktun gozihit álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid sámiid ektui eamiálbmogin, ja nannet sámi riddo- ja vuotnaguolásteami dili.
Dette er ikke tilfellet i meldingen.
Dat ii boađe ovdan dieđáhusas.
Tiltakenes virkning for samisk fiske er da heller ikke vurdert i sammenheng med virkningene av reguleringstiltakene fra 1989.
Muhto doaibmabijuid váikkuhus sámi guolásteapmái ii leat ge árvvoštallojuvvon 1989 heivehandoaibmabijuid váikkuhusaid ektui.
Regjeringen er til enhver tid, også i forhold til forslag om nye strukturtiltak, forpliktet til å se til at samene sikres de rettigheter som følger av folkeretten.
Ráđđehusas lea álo geatnegasvuohta fuolahit sámiide daid vuoigatvuođaid mat čuvvot álbmotrievttis, maiddái ođđa strukturdoaimmaid evttohusaid oktavuođas.
Slike forpliktelser kan ikke skyves over til andre utredningsprosesser samtidig som nye tiltak gjennomføres.
Dakkár geatneagasvuohta ii sáhte hoigaduvvot eará čielggadusproseassaide, seammás go ođđa doaimmat čađahuvvojit.
Sametinget viser til FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter artikkel 27 som innebærer en rett for samer til å få adgang til fiske og til å delta i beslutningsprosessene knyttet til forvaltningen av ressursene.
Sámediggi čujuha ON konvenšuvdnii siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaide artihkal 27 mii sisttisdoallá vuoigatvuođa sápmelaččaide beassat bivdit ja searvat resurssaid hálddašeami mearridanproseassaide.
Det vises også til ILO - konvensjon nr. 169 artikkel 15 nr. 1, jf. artikkel 13 nr. 2 som gir utfolk rett til å delta i bruk, forvaltning og bevaring av fiskeressursene.
Čujuhit maiddái ILO-konvenšuvdnii nr. 169 artihkal 15 nr. 1, gč. artihkal 13 nr. 2 mii addá eamiálbmogiidda rievtti geavahit, hálddašit ja bisuhit guolleresurssaid.
Videre vises det til Konvensjonen om biologisk mangfold artikkel 8 j som regulerer statens plikt til å respektere og opprettholde urfolks kunnskaper, fornyelser og praksiser for bevaring og bærekraftig forvaltning av det biologiske mangfoldet.
Viidásit čujuhit konvenšuvdnii biologalaš šláddjivuođa birra artihkal 8 j mii heiveha stáhta geatnegasvuođa vuhtiiváldit ja bisuhit eamiálbmogiid máhtolašvuođa, ođastemiid ja bargovugiid biologalaš šláddjivuođa seailluheami ja guoddevaš hálddašeami váste.
En slik forpliktelse kan vanskelig oppfylles uten at urfolkene gis en aktiv rolle i bruk, forvaltning og bevaring av ressursene.
Dakkár geatnegasvuođa lea váttis doallat jus eamiálbmogiidda ii addo aktiivvalaš rolla geavahit, hálddašit ja bisuhit resurssaid.
Det er Sametingets klare syn at regjeringens forslag til kondemneringsordninger og strukturering av fiskeflåten, hvor samiske interesser blir berørt, vil svekke grunnlaget for en svært viktig samisk næring. Det vil medføre en kvotekonsentrasjon som svekker fiske som grunnlag for samiske bosetting, og det vil svekke muligheten for en helt nødvendig rekruttering fra samiske kyst- og fjordområder til fiskerinæringen.
Sámediggi čielgasit oaivvilda ahte ráđđehusa evttohus bivdofatnasiid anuseretváldinortnegii ja struktureremii mat gusket sámiid beroštumiide, fámohuhttá vuođu sámi dehálaš bivdoealáhusas, dat fas mielddisbuktá guolleearrečoahki mii fámohuhttá guolásteami sámi ássama vuođđun, ja dat raššuda dan áibbaš dárbbašlaš rekruterenvejolašvuođa bivdoealáhussii sámi riddo- ja vuotnaguovlluin.
Sett i sammenheng med virkningene av reguleringspolitikken de siste tiårene, hvor samiske hensyn og rettigheter ikke er ivaretatt, vil disse nye tiltakene være et vesentlig inngrep i samisk næringsvirksomhet som truer bosettingen i samiske områder.
Go dan geahččá maŋemus logi jagiid regulerenpolitihka váikkuhusaid ektui, de oaidná ahte dat ođđa doaimmat garrasit billistit sámi ealáhusdoaimma mii fas áitá ássama sámi guovlluin.
Tiltakene foreslått i St.meld. nr. 21 (2006-2007) innebærer derfor et folkerettslig brudd på statens plikt til samisk kulturvern.
Sd. dieđ. nr. 21 (2006-2007) evttohuvvon doaimmat mielddisbuktet danne álbmotrievttálaš rihkkuma stáhta geatnegasvuođas sámi kultursuodjalusa ektui.
Sametinget konstaterer at regjeringen ikke har foretatt en vurdering av tiltakenes virkninger for samiske fiskerier og da sett i forhold til folkerettslige forpliktelser.
Sámediggi ii sáhte dohkkehit ahte Stuoradiggi mearrida Sd. dieđ. nr. 21 (2006-2007) ’ Strukturpolitikken for fiskeflåten ’ strukturerendoaimmaid čađaheapmái fatnasiidda gaskal 11-15 mehtera, anuseretváldinortnega viidásitdoalvuma ja eanet go 15 jagi áigeráddjejuvvon bivdoeriid.
Sametinget fraråder at Stortinget vedtar St.meld. nr. 21 (2006-2007) ’ Strukturpolitikken for fiskeflåten ’ for gjennomføring av struktureringstiltak for båter mellom 11-15 meter, videreføring av kondemneringsordningen og tidsavgrensede kvoter på mer enn 15 år.
Sámediggi aiddostahttá ahte ráđđehus ii leat árvvoštallan doaibmabijuid váikkuhusaid sámi guolásteapmái álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid vuođul.
Sametinget har tillitt til at Stortinget sikrer at det foreligger et fullstendig og forsvarlig vurderingsgrunnlag av tiltakenes virkninger for samiske rettigheter, og at vedtak for tiltak av betydning for samiske interesser ikke foretas før det er gjennomført en folkerettslig forsvarlig prosess i henhold til ILO - konvensjon nr. 169 artikkel 6 – konsultasjonsplikten
Sámediggi bivdá Stuoradikki sihkkarastit ahte doaibmabijuid váikkuhus sámi vuoigatvuođaide árvvoštallojuvvo ollislaččat ja dohkálaččat, ja ahte doaibmamearrádusat main leat sámi beroštumiid eai dahkko ovdal go lea čađahuvvon álbmotrievttálaš dohkálaš proseassa ILO-konvenšuvnna nr. 169 artihkal 16 – konsultašungeatnegasvuođa vuođul.
Plan- og finanskomiteens innstilling:
Plána- ja finánsalávdegotti árvalus:
Strukturkvoteordningen for kystflåten ble innført høsten 2003, med kvotemessig effekt fra 2004, etter behandlingen av St.meld nr. 20 (2002-2003) og innebar en helt ny ordning i kystflåten.
Riddofatnasiid strukturearreortnet ásahuvvui čakčat 2003, mii váikkuhii guolleeriide 2004 rájes, maŋŋel St.dieđ. nr. 20 (2002-2003) meannudeami ja mielddisbuvttii áibbas ođđa ortnega riddofatnasiidda.
Strukturkvoteordningen for havfiskeflåten ble innført i mars 2005, og erstattet da tidligere enhetskvoteordninger fra 2000, 2001 og 2002 for ulike grupper i havflåten.
Mearrabivdofatnasiid strukturearreortnet ásahuvvui njukčamánus 2005, ja dat buhttii daid ovttadatearreortnegiid mat ledje ásahuvvon iešguđet mearrafanasjoavkkuide jagiid 2000, 2001 ja 2002 várás.
Strukturkvoteordningen ble midlertidig stanset av Stoltenberg regjeringen høsten 2005. 6. januar 2006 nedsatte Fiskeri- og kystdepartementet et utvalg som skulle utrede strukturvirkemidlene i fiskeflåten.
Stoltenberg ráđđehus bissehii strukturearreortnega gaskaboddosaččat čakčat 2005. Ođđajagimánu 6. beaivvi 2006 nammadii Guolástus- ja riddodepartemeanta lávdegotti mii galggai čielggadit bivdofatnasiid strukturgaskaomiid.
Utvalget skulle vurdere effekten av strukturtiltakene, i forhold til målene om å sikre fiskeressursene som felles eiendom, å sikre en fiskeflåte som bidrar til aktivitet langs hele kysten og sikre en flåte som er moderne, variert og lønnsom.
Lávdegoddi galggai árvvoštallat strukturdoaimmaid beavttu, daid mihttomeriid ektui ahte sihkkarastit guolleresurssaid oktasaš opmodahkan, ahte sihkkarastit dakkár bivdofatnasiid mat váikkuhit doaimmaid miehtá rittu ja ahte sihkkarastit ođđaáigásaš, molsašuddi ja gánnáhahtti bivdofatnasiid.
Utvalget skulle videre fremme forslag til en strukturpolitikk som ivaretar disse målene, samtidig som den bidrar til en fiskeflåte som er tilpasset ressursgrunnlaget.
Viidáseappot galggai lávdegoddi ovddidit strukturpolitihkkaevttohusa mii vuhtiiváldá dáid mihttomeriid, seammás go oččoda bivdofatnasiid mat leat heivehuvvon resursavuđđui.
/ SáB), Gunn-Britt Retter, Finnmarkslista (FIN.), Toril Bakken og Samefolkets parti (SáB), Terje Tretnes, har følgende merknad:
/ SáB) lahttu Gunn-Britt Retter, Finnmárkku listta lahttu Toril Bakken, Sámeálbmotbellodaga (SáB) lahttu Terje Tretnes, leat čuovvovaš mearkkašumit:
Fiskeriressursene er et grunnleggende element i bevaring og utvikling av de samiske næringer og er med på å danne det materielle grunnlaget for samisk kultur i kyst- og fjordområder.
Guolástusresurssat leat sámi ealáhusaid nannema ja ovddideami vuođđuoelemeanta, ja dat lea oassi sámi kultuvrra ávnnaslaš vuđđosis riddo- ja vuotnaguovlluin.
Fiskerinæringen har betydd mye og opprettholdt grunnlaget for samiske bosetninger i svært mange fjord- og kystsamfunn.
Guolástusealáhus lea leamaš mávssolaš ja lea bisuhan sámi ássama hui olu riddo- ja vuotnaservodagain.
Fiskerinæringen har bidratt til verdiskapning og arbeidsplasser i disse samfunnene.
Guolástusealáhusa bokte leat dát servodagat ožžon árvoháhkama ja bargosajiid.
Også i fremtiden vil fiskeri være en helt sentral næringsvei i fjordene og langs kysten.
Maiddái boahtteáiggis šaddá guolástus áibbas guovddáš ealáhusgeaidnun rittuin ja vuonain.
Hovedutfordring er å sikre at utviklingen i fiskerinæringen på best mulig vis balanseres i forhold til samfunnsutviklingen for øvrig, hvor man må ta hensyn til de fjord- og kystsamfunnene som er mest avhengig av næringen.
Váldohástalus lea sihkkarastit ahte guolástusealáhusa ovdánahttin nu bures go vejolaš dássejuvvo servodatovdáneami ektui muđui, gos ferte vuhtiiváldit daid riddo- ja vuotnaguovlluid mat dárbbašit ealáhusa eanemusat.
Fisken er en ” evigvarende ” felles ressurs som tilhører folket og skal beskattes med hensyn til bærekraftig høsting, samtidig som en beholder en variert fiskeflåte i landet.
Guolli lea " agálaš " oktasaš resursa mii gullá álbmogii ja man ávkkástallamis galgá vuhtiiváldit nanaguoddevaš bivdima, seammás go doalaha molsašuddi bivdofatnasiid riikkas.
Fiskeriforvaltningen må bygge på nærhets- og avhengighetsprinsippet.
Guolástushálddašeami vuođđun ferte leat lagaš- ja sorjavašvuođaprinsihppa.
Her sees ressursfordelingen i et regionalt og lokalt perspektiv, slik at grunnlaget for sysselsetting og bosetning i fjordene og langs kysten sikres.
Das oaidnit resursajuogadeami guovllulaš ja báikkálaš perspektiivvas, nu ahte barggolašvuohta ja ássan vuonain ja rittuin sihkkarastojuvvo.
Et slikt grunnprinsipp innebærer at de som bor nærmest og er mest avhengig av ressursen for å livnære seg, skal ha en fortrinnsrett ved fangst av ressursen.
Dakkár vuođđoprinsihppa mielddisbuktá ahte sis, geat orrot lagamusat resurssaid ja geat leat eanemus sorjavaččat dainna resurssain ealihit iežaset, galgá leat vuosttašriekti bivdit daid resurssaid.
For å sikre en fremtidig livskraftig samfunnsutvikling i fjordene – og langs kysten, er det avgjørende at det utvikles forvaltningsmodeller hvor lokalbefolkningen kan dra nytte av å ha nærhet til fiskeressursene.
Sihkkarastin dihte nanu servodatovdáneami boahtteáigái vuonaide ja rittuide ferte ovdánahttit dakkár hálddašanmodeallaid mat dahket ahte báikki álbmogii lea ovdamunnin orrot lahka guolleresurssaid.
Sametingets politikk har til hensikt å endre en utvikling hvor det blir stadig færre fiskere og fartøy, og stadig flere fjord- og kystsamfunn har mistet sitt fortrinn i form av nærheten til ressursene.
Sámedikki polithka áigumuš lea rievdadit dan dili ahte šaddet unnit guolásteaddjit ja bivdofatnasat, ja eanet ja eanet riddo- ja vuotnaservodagat masset dan ovdamuni ahte orrut lahka guolleresurssaid.
Komiteens merknader til St.meld. 21 (2006 – 2007) Komiteen anser at strukturpolitikken i fiskeflåten har stor innvirkning i utviklingen av en helhetlig fiskeripolitikk.
Lávdegotti mearkkašumit St. dieđáhussii 21 (2006 – 2007) Lávdegotti mielas váikkuha bivdofatnasiid strukturpolitihkka garrasit ollislaš guolástuspolitihka ovddideapmái.
Strukturpolitikken i fiskeflåten vil ha store konsekvenser for samiske fiskere og samiske bosetningsområder.
Bivdofatnasiid strukturpolitihkas leat stuorra váikkuhusat sámi guolásteddjiide ja sámi ássanguovlluide.
Komiteen støtter Sametingsrådets syn i at strukturpolitikken i fiskeflåten bør ha som premiss å ivareta de folkerettslige forpliktelsene overfor samene som urfolk, og styrke situasjonen for det samiske kyst- og fjordfiske.
Lávdegoddi doarju Sámediggeráđi oainnu ahte bivdofatnasiid strukturpolitihkas berre leat eaktun gozihit álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid sámiid ektui eamiálbmogin, ja nannet sámi riddo- ja vuotnaguolásteami dili.
Forholdet til folkeretten Komiteen er enig med Sametingsrådet i at regjeringen og Sametinget må søke å oppnå enighet om viktige samepolitiske saker i henhold til Norges folkerettslige forpliktelser (jf. ILO – konvensjon nr. 169 artikkel 6 og Konsultasjonsprosedyrer fastsatt av kgl.res 1. juli 2005).
Álbmotrievttálaš gaskavuođat Lávdegoddi lea ovttaoaivilis Sámediggeráđiin ahte ráđđehus ja Sámediggi berrejit geahččalit boahtit ovttaoaivilii dehálaš sámepolitihkalaš áššiin Norgga álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid vuođul (gč. ILO- konvenšuvnna nr. 169 artihkal 6 ja Konsultašunbargovugiid maid gonagaslaš res. mearridii suoidnemánu 1. b. 2005).
Vi vil understreke urfolksdimensjonen med at Norge ratifiserte i 1990, som det første land i verden, ILO-konvensjon nr. 169.
Mii háliidit deattuhit dan eamiálbmotdimenšuvnna go Norga 1990:s, vuosttaš riikan máilmmis, ratifiserii ILO- konvenšuvnna nr. 169.
Siden da har denne konvensjonen vært et sentralt grunnlag i overlegningene om samenes rett til, og medforvaltning av naturressursene i samisk områder.
Dan rájes lea dat konvenšuvdna leamaš guovddážis ráđđádallamiin sámiid vuoigatvuođaid birra sámi guovllu luondduresurssaide, ja daid mielhálddašeami birra.
Både ILO-konvensjon nr. 169, og artikkel 27 – angående beskyttelse av minoriteters kultur, i FNkonvensjonen om sivile og politiske rettigheter fra 1966, gir et vern for fisket som en samisk næring.
Sihke ILO-konvenšuvdna nr. 169, ja artihkal 27 – unnitálbmogiid kultuvrra gáhttema birra, ONkonvenšuvdnnas siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra 1966:s, suodjala guolástusa sámi ealáhussan.
Ut fra de vurderingene i 1997, som ble gjort av Samerettsutvalget, Samerettsutvalgets folkerettsgruppe, og Samisk fiskerutvalg, er staten forpliktet til å sikre grunnlaget for samisk kyst- og fjordfiske etter disse konvensjonene.
Árvvoštallamiid vuođul maid Sámi vuoigatvuođalávdegoddi, Sámi vuoigatvuođalávdegotti álbmotrievttálaš joavku, ja Sámiid guolástuslávdegoddi dahke 1997:s, lea stáhtas geatnegasvuohta sihkkarastit sámi riddo- ja vuotnaguolásteami vuođu dáid konvenšuvnnaid mielde.
Et viktig spørsmål for Stortinget, når man skal vurdere denne saken, er bl.a. om forholdet til ILOkonvensjon nr 169 er utredet.
Dehálaš gažaldat Stuoradiggái, go galgá árvvoštallat dán ášši, lea ee. ahte lea go ILO-konvenšuvnna nr. 169 gaskavuohta čielggaduvvon.
Komiteen mener at Sametinget ikke lengre kan godta at norske myndigheter ikke ivaretar samenes interesser i fiskerisektoren i h. h. t. Norges forpliktelser, i samsvar med Grunnlovens § 110 a og etter FN konvensjonen om sivile og politiske rettigheter artikkel 27, som ved menneskerettighetsloven av 1999 er blitt en del av norsk rett.
Lávdegoddi oaivvilda ahte Sámediggi ii šat sáhte dohkkehit ahte Norgga eiseválddit eai vuhtiiváldde sámiid beroštumiid guolástussektoris Norgga geatnegasvuođaid mielde, Vuođđolága § 110 a mielde ja ONa siviilla ja politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvnna artihkkala 27 mielde, mii lea 1999 mannosaš olmmošvuoigatvuođalága bokte šaddan oassin Norggá rievttis.
Det vises også til ILO konvensjonens artikkel 7, som gir urfolk en rett til å forta sine egne prioriteringer og en plikt for staten til å legge til rette for at urfolks ønsker vektlegges.
Čujuhuvvo maiddái ILOkonvenšuvnna 7. artihkkalii mii addá eamiálbmogiidda vuoigatvuođa dahkat iežaset vuoruhemiid ja mii geatnegahttá stáhta láhčit dilálašvuođaid dasa ahte eamiálbmogiid sávaldagat deattuhuvvojit.
ILO konvensjon nr. 169 er ratifisert av Norge i 1989 og innebærer at staten har akseptert de særskilte forpliktelsene som konvensjonen pålegger staten i forhold til det samiske folk.
Norga dohkkehii ILO-konvenšuvnna 1989 ja dat mielddisbuktá ahte stáhta lea dohkkehan daid erenoamáš geatnegasvuođaid, maid konvenšuvdna bidjá stáhtii sámi álbmoga ektui.
Komiteen vil også vise til at allerede i 1990 uttaler Fiskeridepartementets sakkyndige i en vurdering av hvilke rettslige, forpliktelser myndighetene har i forhold til den samiske befolkning ved reguleringer i fiske følgende: I dagens situasjon, der samisk kultur er så sterkt utsatt, vil ethvert vesentlig inngrep i samisk næringsvirksomhet som truer bosetting i samisk områder, kunne innebære et brudd med statens plikt til samisk kulturvern.
Lávdegoddi čujuha maiddái dasa ahte 1990:a celkkii Guolástusdepartemeantta áššedovdit čuovvovaččat árvvoštaladettiin daid rievttálaš geatnegasvuođaid, mat eiseválddiin leat sámi álbmoga ektui go muddejit guolásteami: I dagens situasjon, der samisk kultur er så sterkt utsatt, vil ethvert vesentlig inngrep i samisk næringsvirksomhet som truer bosetting i samisk områder, kunne innebære et brudd med statens plikt til samisk kulturvern.
(Professor Carsten Smith, juli 1990, i sin oppsummering pkt. 9).
(Professor Carsten Smith, suoidnemánus 1990, su čoahkkáigeasu 9. čuoggás).
Komiteen vil understreke at de folke- og internrettslige lover og konvensjoner som Norge har sluttet seg til forplikter norske myndigheter til å utvikle forvaltningsordninger som er i samsvar med disse.
Lávdegoddi deattuha ahte dat álbmot- ja riikkaidgaskasaš lágat ja konvenšuvnnat, maid Norga lea dohkkehan, geatnegahttet Norgga eiseválddiid oččodit hálddašanortnegiid dáid vuođul.
Dersom det for eksempel åpnes for strukturering av flåten 11 - 15 meter vil bosettingen og bosettingsstrukturen særlig i de sjøsamiske områdene bli varig skadelidende.
Jus mahká 11-15 mehtera guhkkosaš fatnasat galget strukurerejuvvot, de vahágahttojuvvo erenoamážit mearrasámi guovlluid ássan ja ássanstruktuvra.
Slike forslag og konsekvensene av disse vil måtte reverseres, noe som vil bli vanskelig og skape stor usikkerhet blant fiskerne og i fiskerisamfunnene.
Dákkár evttohusaid ja daid váikkuhusaid ferte máhcahit, mii šaddá váttisin ja mii buvttiha eahpesihkarvuođa guolásteaddjiide ja guolástusservodagaide.
Komiteen forstår at en av hovedhensiktene med stortingsmeldinga om strukturpolitikken er å sikre langsiktighet i næringa. Ved å gjennomføre struktureringstiltak uten grundige folkerettslige vurderinger, tiltak som vil kunne være i strid med Kystfiskeutvalgets vurderinger av samiske rettigheter til fiske, risikerer en at en oppnår det motsatte av langsiktighet.
Lávdegoddi ádde ahte okta stuorradiggedieđáhusa ulbmiliin strukturpolitihkain lea sihkkarastit guhkesáigásašvuođa ealáhussii go čađaha strukturdoaibmabijuid almmá vuđolaš álbmotrievttálaš árvvoštallamiid haga, doaibmabijuid mat sáhttet rihkkut Riddoguolástuslávdegotti árvvoštallamiid sámi guolástusvuoigatvuođaid oktavuođas, de sáhttá boađusin leat áibbas eará go guhkesáigásašvuohta.
Strukturordningene Det som mangler fullstendig i Stortingsmeldingen om strukturpolitikken for fiskeflåten, er en vurdering av konsekvensene av tidligere reguleringstiltak fra 1989, og om hvordan de foreslåtte tiltakene i meldingen vil slå ut for samiske fjord- og kystsamfunn.
Strukturortnegat Stuorradiggedieđáhusas bivdofatnasiid strukturpolitihka birra váilu áibbas 1989 muddendoaibmabijuid váikkuhusaid árvvoštallan ja árvvoštallan das mo dieđáhusas evttohuvvon doaibmabijut váikkuhit sámi vuotna- ja riddoservodagaide.
Sametinget konstaterer av reguleringstiltakene fra 1989 og frem til i dag har hatt en negativ virkning for samiske kyst- og fjordsamfunn.
Sámediggi oaidná ahte doaibmabijut 1989 rájes gitta otnážii leat váikkuhan negatiivalaččat sámi riddo- ja vuotnaservodagaide.
En ny fiskeripolitikk må ha som målsetting å snu denne trenden.
Ođđa guolástuspolitihka ulbmil ferte leat jorgalahttit dán soju.
Derfor er det viktig at det ved fremtidige reguleringer, blir foretatt grundige analyser av både positive og negative konsekvenser av reguleringene, før tiltakene settes i verk.
Danne lea ge deaŧalaš ahte boahttevaš muddemiid oktavuođas guorahallojuvvojit muddemiid sihke positiiva ja negatiiva vuđolaš váikkuhusat vuđolaččat ovdalgo doaibmabijut čađahuvvojit.
Komiteen kan ikke se at regjeringen har foretatt slike analyser.
Lávdegoddi ii oainne ahte ráđđehus lea čađahan dakkár guorahallamiid.