pere/sami_parallel huggingface dataset:
2011... 31 Figur 3.8 Folketilvekst Nordland og Bodø 1951–2012... 32 Figur 3.9 Folketilvekst Tromsø og Tromsø 1951–2012... 33 Figur 3.10 Folketilvekst Finnmark og Alta 1951-2012... 34 Figur 3.11 Indeksert folketall basert på 1990.
2011... 31 Govva 3.8 Álbmotlassáneapmi Nordlánddas ja Bådåddjos 1951-2012... 32 Govva 3.9 Álbmotlassáneapmi Tromssas ja Tromssa gávpogis 1951-2012... 33 Govva 3.10 Álbmotlassáneapmi Finnmárkkus ja Álttás 1951-2012... 34 Govva 3.11 Indekserejuvvon olmmošlohku, mii vuođđuduvvo 1990 dieđuide. Váldolistu..
Hovedoversikt... 40 Figur 3.12 Indeksert folketall basert på 1990.
40 Govva 3.12 Indekserejuvvon olmmošlohku, mii vuođđuduvvo 1990 dieđuide.
STN-områder... 41 Figur 4.1 Samisk-norske kommuner det flyttes fra, og byer / byområder det flyttes til... 50 Figur 4.2 Prosentvis utflytting etter kjønn og årskull... 53 Figur 4.3 Prosentvis total innflytting til byene... 56
Sámi guovllut... 41 Govva 4.1 Sámi- dáru suohkanat gos fárrejit eret ja gávpogat / gávpotguovllu gosa fárrejit... 50 Govva 4.2 Proseantaid mielde eretfárren sohkabeliid ja jahkebuolvva ektui... 53 Govva 4.3 Proseantaid mielde ollislaš fárrenlohku gávpogiidda... 56
Retningslinjer for Faglig analysegruppe for samisk statistikk er fastsatt av Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet 12. september 2011 i medhold av ” Prosedyrer for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget ” av 11. mai 2005, fastsatt ved kgl. res. 1. juli 2005.
Sámi statistihka fágalaš lađastallanjoavkku njuolggadusat leat čakčamánu 12. b. 2011 mearriduvvon Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanttas, miessemánu 11. b. 2005 Stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskasaš konsultašuvnnaid prosedyrat - lága olis, mii mearriduvvui gon. res. suoidnemánu 1. b. 2005.
Faglig analysegruppe skal innen 1. oktober hvert år legge fram en rapport til Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet og Sametinget.
Fágalaš lađastallanjoavku galgá juohke jagi ovdal golggotmánu 1. b. buktit raportta Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartementtii ja Sámediggái.
Rapporten skal, så langt mulig, gi oversikt over og analyse av situasjon og utviklingstrekk i det samiske samfunnet i Norge.
Raporta galgá, nu guhkas go vejolaš, addit bajilgeahčastaga ja árvvoštallama Norgga sámi servvodaga dilis ja ovdáneami sárgosiin.
Den legges til grunn for det årlige budsjettarbeidet og for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget.
Raporta šaddá vuođđun jahkásaš bušeahttabargui ja konsultašuvnnaide gaskal stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki.
Analysegruppen kan drøfte og formidle sine funn gjennom faglige artikler og kronikker, og gruppen kan invitere til og delta i faglige konferanser, seminarer og lignende.
Lađastallanjoavku galgá ságaškuššat ja gaskkustit gávdnosiiddis fágalaš artihkkaliid ja kronihkaid bokte, ja joavku sáhttá bovdet ja oassálastit fágalaš konferánssain, seminárain ja eará sullásaš lágidemiin.
Gruppen har ansvaret for å utvikle og jevnlig forbedre metoder for presentasjon av oversikter og analyser i de årlige rapportene.
Lađastallanjoavkkus lea ovddasvástádus ovddidit ja dađistaga buoridit jahkásaš raporttaid oppalašgeahčastagaid ja analysaid ovdanbuktinvugiid.
I arbeidet med rapporten skal man ta utgangspunkt i foreliggende statistikk og / eller annen relevant data og informasjon fra evaluerings-, utrednings- og forskningsarbeid.
Raportta galget ráhkadit čuožžovaš statistihkaid ja/dahje eará áššáigullevaš dataid ja árvvoštallan-, guorahallan- ja dutkanbargguid dieđuid vuođul.
Analysegruppen har ansvaret for å framskaffe foreliggende statistikk og nødvendig data og informasjon som trengs i arbeidet med å utarbeide rapporten.
Lađastallanjoavkkus lea ovddasvástádus háhkat čuožžovaš statistihkaid ja dárbbašlaš dataid ja dieđuid raportta ráhkadeapmái.
Gruppen bestemmer selv hvilke temaer som behandles i de årlige rapportene.
Lađastallanjoavku mearrida ieš makkár fáttáid meannuda jahkásaš raporttain.
Blant temaer som kan være aktuelle å behandle, er:
Fáttát maid sáhttá leat áigeguovdil meannudit leat:
• Oppvekst, utdanning og forskning
• Bajásšaddan, oahpahusa ja dutkama
• Likestilling
• Dásseárvvu
• Helse og sosial, herunder befolkningsutvikling, demografi, inntekt
• Dearvvašvuođa ja sosiála, dákko bakte olmmošlogu rievdan, demografiija, dienas
• Næringer, herunder sysselsetting, næringsstruktur, tradisjonelle næringer
• Ealáhusat, dákko bakte barggahus, ealáhusstruktuvra, á árbevirolaš ealáhusat
• Miljø- og ressursforvaltning, endringer i det materielle kulturgrunnlaget, deltakelse og innflytelse
• Biras- ja resursahálddašeapmi, ávnnaslaš kulturvuođu rievdadusat, searvan ja váikkuheapmi
• Kulturarbeid og allmennkultur, herunder kunstuttrykk, media
• Kulturbargu ja dábálaš kultuvra, dákko bakte dáiddašlája, media
• Sivile samiske samfunn, herunder organisasjons- og institusjonsutvikling
• Siviila sámi servodat, dás organisašuvdna- ja ásahusovdáneapmi
Faglig analysegruppe kan påpeke mangel på kilde- og kunnskapsgrunnlag og behov for å få utviklet statistikk over temaer gruppen anser for relevante.
Lađastallanjoavku sáhttá cuiggodit váilevaš gáldu- ja máhttovuđđosa ja dárbbu ovddidit statistihka fáttáid siskkobealde maid joavku atná relevántan.
Analysegruppen kan bli bedt om utfyllende vurderinger og eventuelt nærmere bearbeidelse av deler av materialet med tanke på særlige behov som Regjeringen og Sametinget måtte ha.
Lađastallanjoavkku sáhttet bivdit buktit ollislaš árvvoštallamiid ja vaikko vel čiekŋudit osiid materiálas daid sierra dárbbuid ektui mat Ráđđehusas dahje Sámedikkis sáhttet leat.
1.2 Konsultasjonene mellom statlige myndigheter og Sametinget
1.2 Ráđđádallamat gaskal stáhta eiseválddiid ja
Som urfolk har samene rett til å bli konsultert i saker som kan få direkte betydning for dem.
Sápmelaččain lea álgoálbmogiin dat vuoigatvuohta ahte singuin galgá ráđđádallojuvvot buot áššiin mat njuolga váikkuhit sin dillái.
• Bidra til en praktisk gjennomføring av statens forpliktelse til å konsultere med urfolk
• Váikkuheames stáhta geatnegasvuođa ollášuhttimis das ahte ráđđádallat álgoálbmogiiguin.
• Søke å oppnå enighet mellom statlige myndigheter og Sametinget når det overveies å innføre lover eller tiltak som kan påvirke samiske interesser direkte
• Oččodit ovttamielalašvuođa gaskal stáhta eiseválddiid ja Sámedikki go árvvoštallojuvvo ásaheames lágaid dahje doaimmaid mat sáhttet váikkuhit sámiid beroštumiide.
• Legge til rette for utvikling av et partnerskapsperspektiv mellom statlige myndigheter og Sametinget som virker til styrking av samisk kultur og samfunn
• Láhčet vejolašvuođa ovdánahttit guimmešvuođa gaskal stáhta eiseválddiid ja Sámedikki man váikkuhus lea ahte sámiid kultuvra ja servodagat nannejuvvojit.
• Utvikle felles forståelse for situasjonen og utviklingsbehovet i samisk samfunn
• Ovdánahttit oktasaš ipmárdusa sámi servodaga dili ja ovdánahttindárbbuid birra.
15 I prosedyrer for konsultasjon mellom statlige myndigheter og Sametinget heter det videre i paragraf 5 om de faste møtene:
Ráđđádallanbargovugiin gaskal stáhta eiseválddiid ja Sámedikki čállojuvvo ná 5. paragráfas bistevaš čoahkkimiid birra:
• Det skal avholdes faste halvårlige politiske møter mellom statsråden for samiske saker og Sametingspresidenten.
• Ahte galget lágiduvvot jahkebeallasaš politihkalaš čoahkkimat gaskal sámi áššiid stáhtaráđi ja Sámediggepresideanta.
Fagstatsråden deltar på disse møtene etter behov.
Fágastáhtaráđđi searvá čoahkkimiidda dárbbu mielde.
I de faste halvårlige politiske møtene skal en ta opp situasjonen og utviklingsbehovene for samfunn, saker av grunnleggende prinsipiell karakter og pågående prosesser.
Bistevaš jahkebeallasaš čoahkkimiin galget ságastallat servodaga dili ja ovddidandárbbuid, dehálaš prinsihpalaš áššiid ja doaibmi proseassaid.
• Det skal avholdes faste halvårlige møter mellom Sametinget og det interdepartementale samordningsutvalget for samiske saker.
• Ahte galget lágiduvvot jahkebeallásaš čoahkkimat gaskal Sámedikki ja departemeanttaid gaskasaš sámi áššiid ovttastahttinlávdegotti.
I møtene skal det blant annet redegjøres for aktuelle samepolitiske saker i kommende periode.
Čoahkkimiin galget earret eará boahttevaš áigodaga áigeguovdilis sámepolitihkalaš áššiid.
I prosedyrer for konsultasjon mellom statlige myndigheter og Sametinget behandler paragraf 8 behov for utredninger og kunnskapsgrunnlag.
Stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskasaš ráđđádallanvuogádaga 8. paragráfa prosedyrat meannudit čielggadan ja máhttovuođu dárbbuid.
Den sier følgende om kunnskapsgrunnlaget:
Máhttovuođu birra čuožžu ná:
• Kommunal- og regionaldepartementet og Sametinget nedsetter i fellesskap en faglig analysegruppe som blant annet på bakgrunn av samisk statistikk årlig avlegger en rapport om situasjon og utviklingstrekk i det samiske samfunn.
• Gielda- ja guovlodepartemeanta ja Sámediggi nammadit ovttas fágalaš guorahallanjoavkku mii earret eará sámi statistihka vuođul jahkásaččat ovddida raporta sámi servodaga dili ja ovddidandovdomearkkaid birra.
Rapporten legges til grunn for konsultasjoner i konkrete saker og for konsultasjoner om utviklingsbehov for samiske samfunn i ett av de halvårlige møtene mellom statsrådene for samiske saker og Sametingspresidenten.
Raporta geavahuvvo vuođđun go dihto áššiid birra leat ráđđádallamat ja ráđđádallamiin sámi servodaga ovddidandárbbuid birra ovtta dain jahkebeallásaš čoahkkimiin gaskal sámi áššiid stáhtačálliid ja Sámediggepresideanta.
• Når statlige myndigheter eller Sametinget mener det er behov for utredninger for å styrke faktagrunnlaget eller det formelle grunnlaget for vurderinger og beslutninger skal dette tilkjennegis så tidlig som mulig, og partene skal bringe spørsmål knyttet til mandat for eventuelle utredninger inne i konsultasjonsprosessen.
• Go stáhta eiseválddit dahje Sámediggi oaivvildit ahte čielggadeapmi dárbbašuvvo vai nanne árvvoštallama ja mearrideami fáktavuođu dahje formálalaš vuođu de dan berrejit dieđihit nu fargga go vejolaš, ja bealit galget ovddidit gažaldagaid mat gusket vejolaš čielggadeami fápmudussii ráđđádallamiid oktavuođas.
Staten og Sametinget skal søke å oppnå enighet om både mandat, og hvem som skal stå for et eventuelt utredningsarbeid.
Stáhta ja Sámediggi galget bargat olaheames ovttamielalašvuođa ovddas sihke fápmudusa ektui ja das geat galget čađahit vejolaš čielggadanbarggu.
Staten og Sametinget har plikt til å bistå med nødvendige opplysninger og materiale som det er behov for ved gjennomføringen av utredningsarbeidet.
Stáhta ja Sámediggi geatnegahttojuvvojit fuolahit dieđuid ja ávdnasiid mat dárbbašuvvojit čielggadeami čađaheames.
Arbeids- og inkluderingsdepartementet og Sametinget er blitt enige om i fellesskap å oppnevne leder, nestleder og tre medlemmer til analysegruppa, dette med en funksjonstid på fire år.
Bargo- ja searvadahttindepartemeanta ja Sámediggi leaba soahpan ahte ovttas nammadit jođiheaddji, nubbinjođiheaddji ja golbma lahttu guorahallanjovkui, man doaibmaáigodahkan lea njealji jagi.
De oppnevnt er i perioden 2011- 2015:
Sii geat leat nammaduvvon leat:
Magritt Brustad, nestleder (Senter for samisk helseforskning, Romssa universitehta-Universitetet i Tromsø)
Jon Todal jođiheaddji (Sámi allaskuvla-Samisk høgskole) Magritt Brustad nubbinjođiheaddji (Sámi dearvvašvuođadutkama
Kevin Johansen (Nordlánda Universitehtta-Universitetet i Nordland)
guovddáš, Romssa universitehta-Universitetet i Tromsø) Else Grete Broderstad (Sámi dutkamiid guovddáš, Romssa universitehtaPaul Inge Severeide (Statistalaš guovddášdoaimmahat-Statistisk sentralbyrå) Kevin Johansen (Nordlánda Universitehtta-Universitetet i Nordland) Universitetet i Tromsø)
Prosjektleder er Yngve Johansen, som er ansatt i halv stilling.
Prošeaktajođiheaddjin lea Yngve Johansen, guhte bargá beallevirggis.
17 Den følgende teksten er et kronikkmanus som ble publisert i avisa Ságat 6. oktober 2011 (40 000 samer i 40 år) samt i Nordlys 10. oktober 2011 i en litt forkortet versjon (40 000 i 40 år – må det være sånn ?).
Čuovvovaš teaksta lea kronihkkamánus mii deaddiluvvui Ságat áviissas golggotmánu 6. b. 2011 (40.000 samer i 40 år) ja maiddái Nordlys áviissas golggotmánu 10. b. 2011 veaháš oaniduvvon hámis (40 000 i 40 år – må det være sånn ?).
Vi har bedt om å få trykke kronikken på nytt fordi den tar opp kompleksiteten i det å skulle estimere antall samer.
Leat bivdán beassat ođđasit deaddilit kronihka daningo dat govvida mohkkáivuođa mii guoská sápmelaččaid logu mearrádallamii.
Teksten er den første av tre artikler i årets utgave av " Samiske tall forteller " som omhandler demografi.
Teaksta lea vuosttaš golmma artihkkalis dan jagáš “ Sámi logut muitalit ” čállosis mii lea demografiija birra.
Samene i Norge – 40 000 i 40 år ?
Sápmelaččat Norggas – 40 jagi 40 000 ?
Torunn Pettersen, Stipendiat ved Senter for samisk helseforskning, Institutt for samfunnsmedisin, Universitetet i Tromsø og forsker ved Sámi allakuvla / Samisk høgskole
Torunn Pettersen, Stipendiáhta Sámi dearvvašvuođadutkama guovddážis, Servvodatmedisiinna instituhtta, Romssa Universitehta ja Dutki Sámi allaskuvllas
Et vanlig spørsmål om samene i Norge er hvor mange de " egentlig " er.
Dábálaš jearaldat Norgga sápmelaččaid birra Norggas lea man gallis sii “ duohtavuođas ” leat.
Et typisk svar inneholder som regel tallet 40 000, eventuelt som nedre del av et anslag på opp mot 50 000–60 000.
Dábálaš vástádus sisttisdoallá dávjá 40 000 logu, vejolaččat vuolit dássin meroštallamis mii manná 50-60 000 rádjái.
Men ingen kan dokumentere disse tallene, og de samme tallene har vært brukt i snart fire tiår, uten verken framgang eller tilbakegang.
Muhto ii oktage sáhte duođaštit daid loguid, ja seamma loguid leat atnán fargga njeallje logijagi, almmá lassáneami ja maŋosmannama haga.
Må det være sånn ?
Fertego leat nu ?
Og bør det være sånn ?
Ja galgágo leat nu ?
Hvor stammer tallet fra ?
Gos lohku lea ilbman ?
18 Sosiologen Vilhelm Aubert, som analyserte de samiske tellingsdataene for SSB, understreket at disse tallene måtte tolkes med varsomhet.
Sosiologa Vilhelm Aubert, gii árvvoštalai sámi lohkandataid SGD ovddas, deattuhii ahte daid loguid fertii várrogasat dulkot.
For Norge totalt antydet Aubert i sin analyse at det per 1970 antagelig kunne være rundt 40 000 personer " [...] hvis livsvilkår på et eller annet vis er preget av at de har et innslag av det samiske i sin bakgrunn ".
Norggas oppalaččat geažidii Aubert analysastis ahte jagi 1970:s várra sáhtte leat birrasiid 40 000 olbmo " [...] geaid eallineaktu soames ládje lea báidnašuvvan das ahte sis lea muhtin mađe sápmelaš duogážis. "
Etter 1970 har ingen folketelling hatt med samiske spørsmål, verken i nord eller sør.
Maŋŋel 1970 eai leat šat ovttage olmmošlohkamis leamaš sámi jearaldagat, eai davvin, eaige lulde.
Grunnen til at det faktisk ble gjennomført en " sametelling " i 1970, var at samiske organisasjoner helt siden femtitallet hadde etterspurt oppdaterte tall om samebefolkningen og dens levekår.
Go duođas čađahedje “ sápmelašlohkama ” 1970:s, de lei daningo sámi organisašuvnnat ledje jo gitta viđalot-jagi rájes jearahan ođasmahttojuvvon loguid sámeálbmoga ja sin eallinlági birra.
Da denne praksisen tok slutt etter 1945, oppga SSB to grunner: Den ene var at begrepet " rase " hadde kommet i sterk miskreditt på grunn av forholdene under krigen.
Go dat bargovuohki nogai maŋŋel 1945, de ledje SGD:s guokte ákka dasa: Okta lei ahte " čearda " doaba lei gártan hirbmat váigadis dillái soađi dilálašvuođaid dihte.
Ordet samemanntall i sameloven er da også blitt byttet ut med Sametingets valgmanntall.
Sámelága samemanntall sáni sajis leatge maiddái atnigoahtán Sámedikki jienastuslogu doahpaga.
Det er samtidig interessant at dette manntallet har økt fra 5 500 innmeldte ved det første sametingsvalget i 1989 til nesten 14 000 i 2009.
Seammás lea gelddolaš ahte dát jienastuslohku lea lassánan 5 500 dieđihuvvon olbmos vuosttaš sámediggeválggain 1989:s gitta goasii 14 000 olbmui 2009:s.
Økningen kan trolig forklares på flere måter.
Lassáneami sáhttá doaivvu mielde iešguđet ládje čilget.
Juleevangeliet forteller at Josef og Maria dro til Betlehem på keiser Augustus ’ befaling om at all verden skulle innskrives i manntall.
Juovlaeváŋgiljom muitala ahte Jovsset ja Márja vulggiiga Betlehemii daningo keaisár Augustus lei gohččon ahte olles máilbmi galggai čálihuvvot olmmošlohkui.
Det ligger dessuten makt i å gjøre det – og i å la være å telle noe.
Dasalassin lea fápmu lohkamis – ja das go ii loga.
65 prosent tar med tall om befolkningens etniske sammensetning, på en eller annen måte. Men
65 proseanta váldet lohkui álbmoga etnalaš čohkkehusa loguid, muhtin ládje.
20 selv om noe er utbredt, kan det være omstridt.
Muhto vaikko juoga lea dábálaš, de aŋkke sáhttá leat riidduvuloš.
Skal det gjøres eller ikke ?
Galgágo dahkat vai ii ?
I hvilke sammenhenger, og av hvem ?
Makkár oktavuođain ja gii galgá dahkat dan ?
Hvilke kategorier skal benyttes, og hvordan skal man gå fram ?
Makkár kategoriijaid galgá atnit, ja movt čađahit ?
For samer og andre urfolk tilsier urfolkssituasjonen at de er folk uten egne stater.
Sápmelaččaide ja eará eamiálbmogiidda dagaha eamiálbmotdilálašvuohta ahte sii leat álbmogat sierra stáhtaid haga.
Urfolk har derfor sjelden mulighet til selv å avgjøre hvorvidt deres eget folk skal " folketelles ".
Eamiálbmogiin lea danin hárve vejolašvuohta ieža mearridit galgetgo sin olbmuid “ olmmošlohkat ”.
21 3 Stor befolkningsvekst, men hvordan fordeler den seg ?
3 Álbmotlohku lassána ollu, muhto movt dat juohkása ?
Norge passerte 5 millioner innbyggere i slutten av mars 2012.
Olmmošlohku Norggas meattildii 5 miljovnna ássái loahpageahčen njukčamánu 2012 is.
Norge passerte 5 millioner innbyggere i slutten av mars 2012.
Norggas gárte 5 miljovnna ássii loahpageahčen njukčamánu 2012 is.
Det var en milepæl i norsk befolkningshistorie, 37 år etter forrige milepæl, da vi passerte 4 millioner.
Dat lei ođđa olahus Norgga olmmošlogu historjjas, ja lei 37 jagi áigi maŋemus olahusa go Norggas šadde 4 miljovnna ássi.
Befolkningsutviklingen i de samiske områdene (STN-områdene) ble grundig beskrevet i en artikkel i Samiske tall forteller 3.
Olmmošloguovdáneapmi dain sámi guovlluin čilgejuvvui vuđolaččat ovtta artihkkalis “ Sámi logut muitalit 3 ”.
I 1665 var Norges folkemengde på 440 000 innbyggere, og vi passerte ikke 1 million før i 1822.
1665 as ledje Norgga álbmogis 440 000 ássi, eatge mii olahan miljovnna ássái ovdal go 1822 is.
Den andre millionen ble nådd etter 68 år, i 1890, og den tredje i 1942, etter 52 år.
Dan nuppi miljovnna olaheimmet 68 jagi maŋŋá, 1890 is, dan goalmmáda ges 1942 is, 52 jagi maŋŋil.
I 1975, etter 33 år, nådde Norge 4 millioner, og i mars 2012 rundet vi altså den femte millionen.
1975 as, 33 jagi maŋŋil, olahii Norga 4 miljovnna ássi, ja njukčamánu 2012 is jovssaimet dan viđát miljovnna.
Figur 3.1 Norges folkemengde 1750–2012 og antall år for passering av neste million
Govva 3.1 Norgga álbmotlohku 1750-2012 ja man galle jagi golle ovdalgo ain rasttildii ain miljovnnain ássiin
Så sent som i 2005 spådde SSB i sin framskrivning at Norge ville passere 5 millioner i 2019 (hovedalternativet).
Nu maŋŋit go 2005 as einnostii SGD iežaset olmmošlogu rehkenastimis ahte Norga olaha 5 miljovnna ássi 2019 is (váldomolssaeaktu).
Selv det høyeste alternativet med størst forventet vekst antydet en passering i 2015.
Vel dat alimus molssaeaktu olahit 5 miljovnna ássi maid einnostuvvui easka 2015 is.
Den nye framskrivningen (2012) er nå oppdatert med de siste faktiske endringene, og hovedalternativet i den nye modellen spår at Norge vil passere 6 millioner allerede i 2029, altså bare 17 år etter at vi rundet 5 millioner.
Dan ođđa olmmošlogurehkenastimis (2012) leat dál dat ođđa duohta rievdadusat čállon ja váldomolssaeaktu dan ođđa modealla mielde olaha Norga 6 miljovnna ássi 2029 is, dušše 17 jagi maŋŋil go olaheimmet 5 miljovnna ássi.
Bare i 2011 hadde vi en befolkningsvekst på 65 550 personer.
Dušše 2011 is lassáneimmet 65 550 persovnnain.
Det er den høyeste i historien i absolutte tall og innebar en vekst i prosent på 1.3.
Dat lea historjjalaččat stuorimus lohku, go geahččat daidda ollislašloguide, mii mearkkaša ahte olmmošlohku lassánii 1,3 proseanttain.
I Europa var det bare Tyrkia og Luxembourg som hadde større prosentvis vekst enn Norge.
Eurohpas ledje dušše Durkkus ja Luxembourgas, gos proseanttaid mielde lassánedje eambbo olbmot go Norggas.
Veksten i Norge er også høyere enn i land som Kina, USA., Sør-Afrika og Brasil.
Norggas lassánit dál olbmot eambbo go Kiinnas, USAs, Lulli-Afrihkkas ja Brasilas.
Mer konkret bestemmes folketilveksten av forholdet mellom fødselsoverskudd (fødte minus døde) og nettoinnvandring (innvandrede minus utvandrede).
Eambbo konkrehtalaččat mearriduvvo olmmošlohku riegádanbadjebahcaga ektui (man ollu leat riegádan,
24 Historisk sett har disse faktorene variert mye.
Historjjálaččat leat diet oasit rievddadan ollu.
I 1882 utvandret det nær 29 000 personer, som er det høyeste noensinne.
1882 is olggosfárrejedje lagabui 29 000 olbmo, mii lea alimus lohku goassege.
Figur 3.2 Fødselsoverskudd, nettoinnflytting og folkevekst.
Govva 3.2 Riegádanbadjebaza, nettosisafárren ja álbmotlassáneapmi.
Hele landet 1951–2011
Olles riikkas 1951-2011.
Fødselsoverskuddet er redusert fra rundt 30 000 på 1950- og 1960-tallet til et sted mellom 10 000 og 20 000 fra rundt 1975.
Riegádanbadjebaza njiejai 30 000 ássis 1950- ja 1960-logus gitta birrasiid 10 000 ja 20 000 ássái 1975 as.
Det store hoppet i innvandringen fikk vi fra 2005 da arbeidsinnvandringen virkelig skjøt fart.
2005 as lassánii sisafárren, go bargosisafárren duođas lassánii.
Det er særlig personer fra de nye EU-landene som har bidratt til høy innvandring. I
Leat earenoamážiid daid ođđa EO riikkaid olbmot, geat leat lasihan sisafárrema.
25 2011 utgjorde for eksempel personer fra Polen og Litauen halvparten av innvandrerne fra EU.
Bealli dain EO riikkaid sisafárrejeddjiin 2011 is bohte Polenis ja Litauenis.
Uten innvandringen ville Norges befolkning i 2012 ha vært om lag 4,4 millioner.
Jus ii livčče sisafárren Norgii, de livččii Norgga álbmogis 2012 is leamaš birrasiid 4,4 miljovnna ássi.
Hvordan fordeler så denne befolkningsveksten seg ?
3.3 Álbmotlassáneapmi juohke sajis ?
Bidrar utviklingen til ytterligere sentralisering, eller fordeler veksten seg jevnt utover landet slik at alle regioner og kommuner øker sitt folketall ?
Daguha go diet ovdáneapmi eambbo sentraliserema vai juohkása go lassáneapmi jeavddalaččat miehtá riikka, nu ahte guovlluin ja suohkaniin lassána olmmošlohku ?
Et bilde på det er tallene fra 2011 som viser at 203 kommuner hadde et fødselsunderskudd.
2011 logut čájehit ahte 203 suohkanis lei riegádanvuolláibaza.
Den høye innvandringen gjorde at nærmere 100 av disse kommunene likevel fikk befolkningsvekst.
Dat alla sisafárren daguhii ahte 100 dáin suohkaniin goitge lassánedje olbmot.
Totalt var det 311 kommuner med befolkningsvekst i 2011.
Oktiibuot ledje 311 suohkana, main lassánedje olbmot 2011 is.
Oslo og Akershus hadde størst folkevekst med nær 25 000 personer i 2011.
Oslos ja Akershusas lassánii olmmošlohku lagabui 25 000 olbmuin dušše 2011 is.
Det andre området der folketallet vokste kraftig, var Rogaland og delvis Hordaland med henholdsvis Stavanger og Bergen som sentrale midtpunkt.
Nubbe guovlu gos olmmošlohku lassánii garrasit lei Rogalánddas ja veahá Hordalánddas, gos Stavanger ja Bergen ledje bivnnuheamos guovddáš báikkit.
Også i nord finner vi områder med vekst i 2011.
Maiddái davvin gávdnat guovlluid gos olmmošlohku lassánii 2011 is.
I tillegg til byene Bodø, Tromsø og Alta med en vekst på henholdsvis 1,2, 1,3 og 1,1 prosent var det 18 kommuner i de tre nordligste fylkene som hadde en befolkningsvekst på mer enn 1,0 prosent i 2011.
Bådåddjos, Tromssas ja Álttás lassánii olmmošlohku 1,2, 1,3 ja 1,1 proseanttain. Dasa lassin ledje 2011 is 18 suohkana dan golmma davimus fylkkas, gos olmmošlohku lassánii badjel 1 proseanttain.
Hele 12 av disse kommunene ville hatt befolkningsnedgang hvis det ikke hadde vært for en positiv nettoinnflytting.
12 dain suohkaniin livčče olmmošlohku njiedjan, jus ii livčče leamaš positiiva nettosisafárren.
Figur 3.3 Befolkningsvekst etter kommunenes sentralitetsgrad 1980–2011.
Govva3. 3 Álbmotlassáneapmi suohkana guovddášgráda ektui 1980-2011.
Prosent
Proseantaid mielde
Som vi ser, har de mest sentrale kommunene hatt størst vekst i hele perioden siden 1980.
Nugo oaidnit de leat eanemus guovddáš suohkaniin leamaš eanemus lassáneapmi olles áigodagas 1980 rájes.
I 2011 økte folketallet i de mest sentrale kommunene med 1,7 prosent, mens folketallet bare økte med 0,2 prosent i de minst sentrale kommunene.
2011 is lassánii olmmošlohku dain eanemus guovddáš suohkaniin 1,7 proseanttain, ja unnimis guovddáš suohkaniin ii lassánan olmmošlohku eará go 0,2 proseanttain.
Likevel var 2010 det første året folketallet i de minst sentrale kommunene vokste siden 1980.
Goitge lei 2010 dat jahki go olmmošlohku lassánii eanemusat dain unnimus guovddáš suohkaniin 1980 rájes.
Grunnen til dette er den store innvandringen, som påvirker befolkningsutviklingen i nesten alle landets kommuner.
Sivvan dasa lea dat stuora sisafárren, mii váikkuha álbmotovdáneapmái measta buot suohkaniin miehtá riika.
Nasjonalt har som nevnt fødselsoverskuddet blitt redusert siden 1970-tallet, fra rundt 30 000 til mellom 10 000 og 20 000.
Sisriikkalaččat lea riegádanbadjábaza, nugo ovdalis namuhuvvon, njiedjan 1970-logu rájes, birrasiid 30 000 ássis gitta gaskal 10 000-20 000 ássái.
Årsaken til dette er færre fødsler.
Sivvan dasa lea go mánát eai riegádan nu ollu.
Antall barn per kvinne (SFT) gikk dramatisk ned på 1970-og 80 tallet, fra rundt 3,0 på 1950- og 60-tallet til 1,66 på det laveste i 1983–84.
Dat man galle máná juohke nissonis leat njiejai sakka 1970- ja 80-logus. 1950- ja 60-logus ledje 3,0 máná juohke nissonis gitta 1,66 mánnái 1983-84, goas lei dat unnimus lohku.
Tallet har steget noe på 1990-2000-tallet, men er langt fra å nå det nivået vi hadde før 1970. For 2011 var SFT 1,88.
Lohku lea lassánan veahá 1990-2000-loguin, muhto lea guhkin eret dan dásis mii lei ovdal 1970. 2011 is riegádedje 1,88 máná juohke nissona nammii.
Samlet fruktbarhet (SFT.):
Šattolašvuođa čoahkkáigeassu (samlet fruktbarhet (SFT.)):
Summen av ettårige aldersavhengige fruktbarhetsrater 15– 49 år.
Ahkáiguoski šattolašvuođa mearri lea 15-49 jagi.
For at det ikke skal bli befolkningsnedgang på lang sikt, må SFT være større enn 2,06–2,07 (reproduksjonsnivået), når vi ser bort fra inn- og utvandring.
Vai álbmotlohku ii galgga njiedjat guhkit áigge vuollái, de ferte juohke nissonolbmos leat gaskamearálaččat eambbo go 2,06-2,07 máná, jus ii geahča sisa- ja olggosfárren loguide.
I 2011 var for eksempel SFT i Finmark målt til 1,89, mens tilsvarende tall for Oslo var 1,78.
2011 is riegádedje Finnmárkkus 1,89 máná juohke nissona nammii, seammás go Oslos lei diet lohku 1,78 máná.
Den historiske krysningen mellom nettoinnflytting og fødselsoverskudd skjedde i 2008 for Nordland, 2010 for Finnmark og 2011 for Troms.
Dat historjjálaš ovttastumit gaskal nettosisafárrema ja riegádanbadjebáhcaga dáhpáhuvve 2008 is Nordlánddas, 2010 Finnmárkkus ja 2011 is Tromssas.
Samlet for de tre fylkene var nettoinnflyttingen dobbelt så høy som fødselsoverskuddet i 2011 (1664 – 827).
Oktiibuot dan golmma fylkkas 2011 is lei nettosisafárren beali eambbo go riegádanbadjebaza (14-827).
Figur 3.4 Folkemengde 1. januar og endringer i løpet av året.
Govva 3.4 Álbmothivvodat ođđajagimánu 1. beaivvi ja rievdadusat dan jagi.
Nordlánda / Nordland 1951–2011
Nordlánda 1951- 2011
Figur 3.5 Folkemengde 1. januar og endringer i løpet av året.
Govva 3.5 Álbmothivvodat ođđajagimánu 1. beaivvi ja rievdadusat dan jagi.
Romsa / Tromsø 1951–2011
Romsa 1951-2011
Figur 3.6 Folkemengde 1. januar og endringer i løpet av året.
Gáldu:Statistihkkalaš guovddášdoaimmahat Govva 3.6 Álbmothivvodat ođđajagimánu 1. beaivvi ja rievdadusat dan jagi.
Finnmárku / Finnmark 1951–2011
Finnmárku 1951-2011
Figuren under viser flytting fra inn- og utlandet for alle landets fylker i 2011.
Govva dás vuollelis čájeha buot fylkkain fárrema sisa riikii ja olggos riikkas 2011 is.
Vi ser at de tre nordligste fylkene har et betydelig innenlands flyttetap.
Oaidnit ahte dan golmma davimus fylkii eai fárren nu ollu sisriikkalaččat, go dat vuoittahalle fárrema dáfus.
Akershus har også høy innvandring fra utlandet, slik at fylket totalt sett oppnår den største befolkningsveksten i 2011.
Akershusas lei maid alla sisafárren olgoriikkas, nu ahte doppe lassánii olmmošlohku eanemusat 2011 is.
30 Figur 3.7 Nettoinnflytting.
Govva 3.7 Nettosisafárren.
Tar vi dette ned på kommunenivå, hadde 253 kommuner et flytteunderskudd i forhold til andre kommuner i 2011.
Jus geahččat dán suohkandásis, de lei 253 suohkanis fárrenvuolláibáza eará suohkániid ektui 2011 is.
Av de 26 kommunene som hadde et tap på mer enn 2 prosent, er halvparten nordnorske kommuner, blant annet en såpass stor kommune som Vadsø.
Dain 26 suohkanis, main lei táhpa eambbo go 2 proseanta, ledje bealli Davvi-Norgga suohkanat, earret eará nu stuora suohkanis go Čáhcesullos.
Universitetet i Tromsø, som åpnet i 1972, bidro antakelig til flyttegevinst på deler av 1970-tallet, men Troms har også hatt innenlands flyttegevinst tre år på 1990-tallet (1991, 1993 og 1999).
Tromssa universitehta, mii álggahuvvui 1972 is, lei várra dat mii lasihii fárrema muhtin jagiid 1970-logus. Tromssas lea maid golbma jagi lassánan sisriikkalaš fárren 1990-logus (1991, 1993 ja 1992).
I denne delen skal vi se vekstkomponentene samlet og gi et bilde av befolkningsutviklingen i de tre nordligste fylkene fra rundt 1950, med særlig blikk på variasjonene innen fylkene.
Dán oasis galgat geahččat lassánankomponeanttaid čoahkis ja čájehit gova makkár álbmotovdáneapmi lea leamaš dan golmma davimus fylkkas 1950-logu rájes, mas earenoamážiid geahččat variašuvnnaid fylkkaid siskkobealde.
Bare Troms har hatt en jevn vekst i folketallet etter krigen og har i 2012 det høyeste folketallet noen gang.
Dušše Tromssas lea olmmošlohku jeavddalaččat lassánan maŋŋil soađi ja 2012 is lea alimus olmmošlohku mii goassege lea leamaš.
Nordland hadde sitt toppnivå i 1982, mens vi må helt tilbake til 1975, året da Norge passerte fire millioner innbyggere, for å finne Finmarks høyeste folketall.
Nordlánddas lei alimus olmmošlohku 1982 is, ja Finnmárku alimus olmmošlogu gávdnat 1975 as, dalle go Norgga olmmošlohku olahii njeallje miljovnna ássi.
Figur 3.8 Folketilvekst Nordland og Bodø 1951–2012
Govva 3.8 Álbmotlassáneapmi Nordlánddas ja Bådåddjos 1951-2012
Bare siden 2005 har innbyggertallet vokst med 4 000 personer, eller 9 prosent, som er over landsgjennomsnittet.
Dušše 2005 as lea olmmošlohku lassánan 4000 ássiin, dahje 9 proseanttain, mii lea eambbo go olles riikkas lea gaskamearálaš lohku.
Av andre kommuner i fylket var det bare Brønnøy og Sortland som oppnådde sitt befolkningsmessige toppår i 2012.
Eará suohkanat fylkkas gos olmmošlohku lassánii 2012 is ledje Brønnøy ja Suorta.
Narvik har holdt folketallet stabilt på rundt 18 500 de siste 25 årene, men ligger om lag 1000 under toppåret i 1974.
Narvikas lea olmmošlohku bisson dássedin 18 500 ássiin dan maŋemus 25 jagi, muhto lea goitge sulli 1000 ássin vuollelis go buoremus jagi, mii lei 1974 is.
Også i Nordland er det kommuner med dramatiske befolkningsnedganger.
Maiddái Nordlánddas leat suohkanat, gos olmmošlohku lea dramáhtalaččat njiedjan.
Figur 3.9 Folketilvekst Tromsø og Tromsø 1951–2012
Govva 3.9 Álbmotlassáneapmi Tromssas ja Tromssa gávpogis 1951-2012
For Troms ’ vedkommende er Tromsø lokomotivet i befolkningsutviklingen.
Tromssa hárrái lea Tromssa gávpot ovddasmanni álbmotovdáneami dáfus.
Byen har vokst fra rundt 26 000 på begynnelsen av 1950-tallet (dagens kommuneinndeling lagt til grunn) til nær 70 000 innbyggere i 2012.
Gávpogis lea olmmošlohku lassánan birrasiid 26 000 ássis, mii lei álggugeahčen 1950-logu (otná suohkanrájit biddjon vuođđun) gitta 70 000 ássái 2012 is.
Ser vi bort fra Tromsø, ville Troms fylke hatt en helt annen befolkningsutvikling.
Jus eat geahča Tromssa gávpogii, de livčče Tromssa fylkkas leamaš áibbas eará álbmotovdáneapmi.
Etter den tid har fylket (minus Tromsø) gradvis mistet innbyggere, og i dag er folketallet knappe 90 000.
Dan maŋŋil leat fylkkas (earret Tromssa gávpoga) dađistaga unnon ássit, ja leat dál bas ládje 90 000 ássi.
Ved siden av Tromsø var Harstad den eneste kommunen i Troms som oppnådde sitt høyeste folketall i 2012.
Áidna suohkan Tromssas, earret Tromssa gávpoga, mii olahii iežas alimus olmmošlogu 2012 is lei Hárštá.
Noen kommuner har hatt dramatisk nedgang, som for eksempel Bjarkøy, som har redusert folketallet med 64 prosent siden kommuneendringen i 1964.
Muhtin suohkaniin lea dramáhtalaččat njiedjan olmmošlohku, nugo ovdamearkka dihte Bjarkøyas, gos olmmošlohku lea njiedjan 64 proseantain maŋŋil suohkanrievdadusa 1964 is.
Også Ibestad, Torsken, Kvænangen, Dyrøy og Gratangen har hatt befolkningsnedgang siden toppårene på rundt 50 prosent.
Maiddái Ivvárstáđihis, Doaskus, Návuonas, Divrrahis ja Rivttagis lea olmmošlohku njiedjan birrasiid 50 proseantain daid buoremus jagiid maŋŋil.
I Finnmark var det kun Alta og Hammerfest som nådde sitt befolkningsmessige toppår i 2012.
Finnmárkkus lei dušše Áltá ja Hámmárfeasta, gos olmmošlohku 2012 is lei eanet go goassege ovdal.
Alta har vokst jevn og trutt og har i dag nær 10 000 flere innbyggere enn i 1964, da Alta og Talvik ble slått sammen til en kommune.
Áltá lea jeavddalaččat sturron ja doppe leat dál lagabui 10 000 ássi eambbo go 1964 is, dalle go Áltá ja Dálbmeluokta šattaiga oktan suohkaniin.
Hammerfest har hatt en lavere vekst enn Alta, men har etter sammenslåingen med Sørøysund i 1991 økt sitt folketall med vel 500 personer. Som i de to andre nordnorske fylkene er
Hámmárfeastas ii leat olmmošlohku lassánan nu ollu go Álttás, muhto lea maŋŋil go oktiičaskkui Sállannuriin 1991 as lassánan 500 olbmuin.
det også her kommuner med kraftig nedgang i folketallet.
Finnmárkkus leat muhtin suohkaniin, seamma ládje go dan guovtti DavviNorgga fylkkain, olmmošlohku njiedjan garrasit.
Figur 3.10 Folketilvekst Finnmark og Alta 1951-2012
Govva 3.10 Álbmotlassáneapmi Finnmárkkus ja Álttás 1951-2012
Bodø, Tromsø og Alta er vekstsentrene som ” suger ” til seg folk og til dels bidrar til å holde folketallet i fylkene opp. Men samtidig bidrar de også til en viss avfolkning i distriktene og dermed en tydelig sentralisering.
Bådåddjo, Tromsa ja Áltá leat bivnnuhepmosat olbmuid gaskkas, ja doalahit fylkkaid olmmošlogu badjin, muhto seammás maid dagahit ahte boaittobeale báikkit muhtin muddui guorranit ja nu de maid šaddá čielga sentraliseren.
3.6 Utviklingen de siste fem årene – vekst og
3.6 Ovdáneapmi viđá maŋemus jagis – lassánan- ja
Hvor finner vi disse kommunene ?
Gos dastto daid suohkaniid gávdnat ?
Høyest rager likevel en Rogalands-kommune, Rennesøy, med en vekst på nær 25 prosent siden 2007.
Bajimusas lea goitge muhtin Rogalándda suohkan, Rennesøy, gos olmmošlohku lea lassánan lagabui 25 proseanttain 2007 rájes.
Rennesøy ligger en snau halvtimes kjøring fra Stavanger, et vekstområde både økonomisk og befolkningsmessig.
Rennesøyas ádjána diibmobeale vuodjit Stavangerii, mii lea guovlu mii lassána ollu sihke ekonomalaččat ja álbmoga dáfus.
Blant de 24 kommunene med nedgang på 5 prosent eller mer er hele 75 prosent, eller 18 kommuner, å finne i de tre nordligste fylkene.
Njiedjansuohkanat Dan 24 suohkanis, gos olmmošlohku lea njiedjan 5 proseantain dahje eambbo, lea olles 75 proseanta dahje 18 suohkana dan golmma davimus fylkkas.
Nedgangskommunene (nedgang på 5 prosent eller mer)
Njiedjansuohkanat (njiedjan 5 proseanttain dahje eambbo) Telemárku: Tokke Hordalánda: Granvin ja Fedje Davvi Trøndelaga: Lierne, Røyrvik ja Fosnes Nordlánda: Bindal, Grane, Dielddanuorri, Flakstad ja Bievát Tromsa: Bjarkøy, Ivvárstáđit, Rivttat, Divrrát, Doasku, Birgi, Ivgu ja Návuotna Finnmárku: Várggat, Láhppi, Fálesnuorri, Muosat ja Bearralváhki
Hva bidrar til vekst og nedgang ?
Mii daguha lassáneami ja njiedjama ?
Tabell 3.1 Befolkningsutviklingen i Oslo, vekst- og nedgangskommunene 2007–2012
Tabealla 3.1 Álbmotovdáneapmi Oslos, lassánan- ja njiedjansuohkanat 2007 – 2012
Vekstkommunene Nedgangskommunene Oslo
Lassánansuohkanat Njiedjan- suohkanat Oslo
Antall Prosent Antall Prosent Antall Prosent
Galle % Galle % Galle % Olmmošlohku 1.1. 2007
Nettoinnvandring 24 026 5,1 2,4 39 363 7,2
Nettosisafárren olgoriikkas 24 026 5,1 2,4 39 363 7,2
Vi ser at det er det innenlandske flyttetapet som bidrar mest til nedgangen for de 24 kommunene med størst befolkningsnedgang. Totalt
Mii oaidnit ahte lea dat sisriikkalaš fárrentáhpa mii eanemusat njiejaha olmmošlogu dan 24 suohkanis, gos dat njiedjá eanemusat.
37 mistet disse kommunene nær 6 prosent av befolkningen på den måten.
Oktiibuot másse dat suohkanat lagabui 6 proseanta álbmogis dien vuogi mielde.
Veksten er meget høy også i Oslo, nær 12 prosent, men som en ser, er det fødselsoverskuddet og ikke minst nettoinnvandringen fra utlandet som bidrar til veksten.
Oslos lea hui ollu lassánan olmmošlohku, lagabui 12 proseantain.
Den innenlandske flyttebalansen er i motsetning til de øvrige kommunene i gruppen svakt negativ.
Doppe lea riegádanbadjebáza ja lea alla olgoriikka sisafárren lohku, mii dagaha ahte olmmošlohku lassána.
Her spiller antakelig boligmangelen og de høye boligprisene inn og er en av årsakene til at en del flytter ut til nabokommunene for å bosette seg der og heller pendle inn til jobb i Oslo.
Sisriikkalašfárrenbalánsa lea veahá negatiivvalaš, mii sirre suohkana eará suohkaniid ektui dán joavkkus.
Alder og kjønn
Sivvan dasa go olbmot fárrejit ránnjásuohkaniidda orrut ja baicca johtit bargui Osloi, sáhttá leat go Oslos váilot ásodagat ja go dat leat nu divrasat.
Aldersfordelingen i de to gruppene er forskjellig.
Ahki ja sohkabealli Dan guovtti joavkkus leat goabbatlágán ahkejoavkkut.
Tabell 3.2 Aldersfordeling i de to kommunegruppene 2012
Tabealla 3.2 Ahkejuohkáseapmi dan guovtti suohkanjoavkkuin 2012
Vekstkommunene Nedgangskommunene
Oktiibuot 1 141 046 31 519
Antall Prosent Antall Prosent
Gáldu: Statistihkkalaš guovddášdoaimmahat
Som også Rustads artikkel fra 2010 viser (Samiske tall forteller 3), er det en aldrende befolkning, og andelen kvinner i fødedyktig alder er synkende.
Nugo maiddái Rustada artihkkal 2010 is (Sámi logut muitalit 3) čájeha, de lea álbmot boarásmuvvame ja dat oassi nissonolbmuin, geat leat mánáid riegádáhttin agis, leat njiedjame.
3.7 Befolkningsutviklingen i de samiske områdene
3.7 Álbmotovdáneapmi sámi guovlluin
Dette temaet er grundig behandlet i Samiske tall forteller 3, så her skal vi bare se på utviklingen de siste to årene.
Dien birra lea vuđolaččat čilgejuvvon “ Sámi logut muitalit 3 ”, nu ahte dás geahččat dušše movt dan maŋemus guovtti jagis lea ovdánan.
I Samiske tall forteller 3 ble utviklingen siden 1990 beskrevet, og konklusjonen var at de samiske områdene (STN) har hatt en større befolkningsmessig nedgang enn de øvrige områdene nord for Saltfjellet, når de største byene holdes utenfor.
“ Sámi logut muitalit 3 ” čilgejuvvui movt ovdáneapmi lei 1990 rájes. Dan čoahkkáigeassu lei ahte sami guovlluin njiejai olmmošlohku eambbo go dain eará guovlluin davvelis Sáltoduoddara, go dat stuorimus gávpogat eai lohkkon mielde.
Figur 3.11 Indeksert folketall basert på 1990.
Govva 3.11 Indekserejuvvon olmmošlohku, mii vuođđuduvvo 1990 dieđuide.
Figur 12 viser at denne trenden fra 1990 til årsskiftet 2009/2010 fortsetter i 2010 og 2011, til tross for at dette har vært to år med rekordstor nasjonal vekst.
Govva 12 čájeha ahte tendeansa mii lea leamaš 1990 rájes gitta 2009/2010 radjái joatká ain 2010 is ja 2011 is, vaikko riika dásis lea olmmošlohku lassánan earenoamáš ollu.
Nedgangen de siste to årene er likevel ikke veldig stor, men det skyldes primært en positiv innflyttingen fra utlandet som bremser nedgangen, en nedgang som er et resultat av fødselsunderskuddet og nettotapet til andre kommuner.
Dan guovtti maŋemus jagi olmmošlogu njiedjan ii leat goitge nu stuoris, go de leat dan mađe ollu sisafárren olgoriikkas, mii lea bissehan olmmošlogu njiedjama.
De to siste årene sank folketallet i STN-områdene med 0,9 prosent.
Dat lea maid boađusin das go nu unnán leat riegádan mánát ja go olbmot leat fárren eará suohkaniidda.
De øvrige områdene nord for Saltfjellet når de store byene holdes utenfor, hadde en svak økning.
Dan guovtti maŋemus jagis lea sámi guovlluin olmmošlohku njiedjan 0,9 proseantain.
Alders- og kjønnsfordelingen endret seg naturlig nok lite i en så kort periode,
Dain eará guovlluin davábealde Sáltoduoddara lassánii olmmošlohku veaháš, ja de eai leat dat stuora gávpogat lohkkon mielde.
40 men selv på to år ser vi at trenden i retning færre kvinner og en aldrende befolkning i STN-områdene ikke er på retur.
Ahke- ja sohkabeallejuohkáseapmi ii diehttelas ge rievdan ná oanehis áigodagas, muhto vel guovtti jagis maid oaidnit sámi guovlluin dan tendeanssa ahte leat unnit nissonolbmot ja boarrásit álbmot, juoga mii ain orru bissume.
Splitter vi opp STN-områdene i ulike regioner, ser vi av figur 13 at kun SørTroms / Midt-Troms har hatt vekst de to siste årene.
Jus juohkit sámi guovlluid iešguđet regiovnnaide, de oaidnit govva 13, ahte lea dušše Lulli / Gaska Romsa gos olmmošlohku lea lassánan dan guovtti maŋemus jagis.
Etter en liten nedgang i 2010 økte regionen folketallet med 105 personer i løpet av 2011.
Maŋŋil go olmmošlohku lei veahá njiedjan, de lassánii 2011 is olmmošlohku 105 olbmuin dan regiovnnas.
Det er en høy innflytting fra utlandet som har sikret denne veksten.
Lea alla olgoriikka sisafárren mii lea lasihan olmmošlogu guovllus.
Det er primært Skånland kommune som står for veksten i regionen med en økning på 76 personer eller 2,6 prosent i 2011.
Lea Skánit suohkan, gos 2011 is lea eanemus lassánan olmmošlohku, 76 olbmuin dahje 2,6 proseantain.
Figur 3.12 Indeksert folketall basert på 1990.
Govva 3.12 Indekserejuvvon olmmošlohku, mii vuođđuduvvo 1990 dieđuide.
STN-områder
Sámi guovllut
Størst nedgang hadde nordre Nordland.
Stuorimus njiedjan dáhpáhuvai Davvi Nordlánddas.
Referanser
Referánssat
Rustad, Øivind 2010. Befolkningsutvikling i STN-området 1990–2010.
Høydahl, Even og Rustad Øivind: Befolkningsvekst, men ikke over alt.
43 4 Bo- og flyttetrender i norsksamiske kommuner gjennom 40 år i relasjon til sysselsetting
Samfunnsspeilet nr. 5-6 2009 Orrun- ja fárrentreanddat dáru- ja sámisuohkaniin 40 jagi áigodagas, go guoská barggahusaid ektui
Ann Ragnhild Broderstad, forsker, dr.med, Senter for samisk helseforskning, Universitetet i Tromsø, og overlege, Medisinsk klinikkk, Universitetetssykehuset Nord-Norge, Harstad
Ann Ragnhild Broderstad Dutki, dr.med., Sámi dearvvašvuođa dutkanguovddážis, Servodatmedisiinna instituhtas, Tromssa Universitehtas Medisiinnalaš klinihkka, Davvi-Norgga Universitehtabuohcciviesus, Hárštas
Norsk institutt for by- og regionforskning (NIBR)
Kjetil Sørlie Seniora dutki Norgga gávpot ja regiovnnadutkama instituhtas / Norsk institutt for by og regionforskning (NIBR)
En registerstudie som følger utflyttet befolkning over tid, er gjennomført av Senter for samisk helseforskning i samarbeid med Norsk institutt for by og regionforskning (NIBR) i 2011–2012 Grunnlaget for analysene er Det nasjonale folkeregisteret, hvor all informasjon om blant annet bosted, sysselsetting, flytting og utdanninger er registrert for hele Norges befolkning.
Sámi dearvvašvuođa dutkanguovddáš lea fárrolaga Norgga gávpot- ja regiovnnadutkama instituhtain (Norsk institutt for by og regionforskning (NIBR)) dahkan registtardutkama 2011-2012, mas guhkit áigge leat dutkan álbmoga mii leat eretfárren. Guorahallama vuođđu lea Našunála álbmotregisttar, gos leat buot Norgga álbmoga birra dieđut earret eará ássanbáikkiid, barggahusaid, fárremiid ja oahpuid ektui. Dan registtaris leat
Registeret har informasjon tilbake til 1964.
dieđut 1964 rájes juo.
44 Kommunene i studien er valgt ut fra at de har både en samisk og norsk bosetning, totalt 23 samisk-norske kommuner fra Finnmark fylke i nord til NordTrøndelag i sør.
Suohkanat, mat dán dutkamis leat mielde, leat válljejuvvon danne go dain orrot sihke sápmelaččat ja dáččat, oktiibuot 23 sámi-dáru suohkaniin Finnmárkkus davvin gitta Davvi-Trøndelágai lullin.
Informasjon om etnisk bakgrunn finnes i folketellingene fra 1970.
Dieđut čearddalaš duogáža birra gávdnojit álbmotlohkamis 1970.
I tillegg ble Helse- og levekårsundersøkelsen fra 2003–2004, utført ved Senter for samisk helseforskning, brukt som bakgrunnsdokumentasjon ved definisjon av utvalgskommuner.
Dasa lassin atne Dearvvašvuođa- ja birgenlágidutkama, maid Sámi dearvvašvuođadutkan guovddáš čađahii 20032004, duogáš duođaštussan, go galge válljet daid dihto suohkaniid.
Av disse har nesten hver tredje ungdom flyttet ut fra sin oppvekstkommune og bosatt seg permanent i en by, totalt 8318 personer (36 % av dem 4489 kvinner og 3829 menn.
Sis lea juohke goalmmát fárren ruovttusuohkanis eret ja leat bistevaččat orrugoahtán gávpogiin, oktiibuot 8318 persovnna (36% main ledje 4489 nieidda ja 3829 bártni.
Det er stor variasjon i sysselsettingsnivået mellom de sju områdene.
Barggahusdássi rievddada dan čieža guovllus.
Generelt pendles det mindre i de samisk-norske kommunene enn i landet som helhet.
Eai leat nu oallugat dain sámi-dáru suohkaniin, geat johtet guhkes gaskkaid barggu geažil, go muđui dahket riikkas.
Kvinner pendler også bare halvparten av det menn gjør, dette gjelder både i vår studie og i landet for øvrig.
Leat beali unnit nissonolbmot go dievdoolbmot, geat johtet guhkes gaskkaid barggu geažil, sihke min dutkamis ja muđui riikkas.
Resultatene som er presentert i dette kapittelet, er deler av trinn 1 i studien Fra bygd til by.
Nuppi oasis dán iskkádeamis galgat geahččat makkár eallindilli lea olbmuin, geat leat fárren giliin gávpogiidda.
Trinn 2 er en undersøkelse som skal sette søkelys på levekår hos personer som har flyttet fra distriktsområder til bykommuner. Trinn 2 vil basere seg på spørreskjema utsendt til utflyttete personer, og er planlagt gjennomført høsten 2012 og vinteren 2013.
Dán oasi vuođđun galgá leat jearahallanskovvi, maid leat sádden sidjiide, geat leat fárren gillin gávpogiidda, ja lea plánejuvvon čađahuvvot čakčat 2012 – dálvi 2013.
I denne artikkelen vil vi presentere bo- og flyttedata fra 23 kommuner i NordNorge med samisk og norsk bosetning, og samtidig se på hvor stor andel av befolkningen som er sysselsatt, og hvor de jobber.
Dán artihkkalis áigut ovdanbidjat orrun- ja fárrendieđuid 23 suohkanis DavviNorggas, gos orrot sihke sápmelaččat ja dáččat, ja seammás geahččat man oallugat álbmogis leat barggahusain ja gos sii barget.
4.2 Begrepsavklaring
4.2 Doabačilgehus
I det følgende vil vi avklare en del begrep som brukes i teksten (ramme 1).
Čuovvovaččat áigut vuos čilget muhtin doahpagiid, maid geavahit teavsttas (rámma 1).
Registeranalyse Alle personer bosatt i Norge er registrert i flere register.
Registtarguorahallan Buot olbmot, geat orrot Norggas, leat registrerejuvvon máŋgga registtarii.
Eksempel på register er Det nasjonale folkeregister, Fødselsregisteret, Kreftregisteret, Trygderegisteret etc..
Ovdamearkka dihte dakkár registtariin leat Nášunála álbmotregisttar, Riegádahttinregisttar, Borasdávdaregisttar, Oadjoregisttar jna..
Analysene i denne artikkelen er basert på informasjon om oppvekststed og bosted senere i livet for årskullene født mellom 1950 og 1974.
Dán artihkkala guorahallamis leat olbmuid birra dieđut, geat leat riegádan gaskal 1950 ja 1974, gos lea sin bajasšaddanbáiki ja gos lea sin orrunbáiki maŋŋil eallimis.
Lokalbefolkning Her forstått som summen av bofaste, tilbakeflyttere og internflyttere i et gitt område.
Dás oaivvildit fástaorruid, olbmuid, geat leat ruovttoluotta fárren ja siskkáldasfárrejeddjiid muhtin vissis guovllus.
Bofaste personer Her forstått som personer som aldri har meldt flytting ut av oppvekstkommunen sin etter fylte 15 år.
Dás oaivvildit olbmuid, geat eai leat goassege dieđihan iežaset fárren eret bajasšaddansuohkanis, maŋŋil go leat deavdán 15 jagi.
Internflyttere Her forstått som personer som har flyttet til en annen kommune i egen region.
Dás oaivvildit olbmuid, geat leat fárren nuppi suohkanii seamma regiovnna siskkobealde.
De fraflyttede Her forstått som de som har flyttet ut fra egen region.
Dás oaivvildit olbmuid, geat leat fárren eret iežaset regiovnnas.
Fraflytterne finner vi igjen i en av fem soner: enten i en av bygruppene, i et av de andre samiskTilbakeflyttere Her forstått som personer som har flyttet ut og senere tilbake til oppvekstkommunen i løpet av den aldersfasen vi ser på.
Eretfárrejeddjjiid gávdnat ovtta dan viđa joavkkus: muhtin gávpotjoavkkus, muhtin eará sámi-dáru suohkanis, muhtin eará suohkanis Davvi-Norggas, muhtin eará suohkanis LulliNorggas dahje juo olgoriikkas.
Tilflyttere Her forstått som personer som har flyttet inn til en region og fortsatt bor der.
Ruovttoluotta fárrejeaddjit Dás oaivvildit olbmuid, geat leat fárren eret ja maŋŋil fas ruovttoluotta bajasšaddansuohkanii dan agi olbmuin, maid mii leat geahččan.