pere/sami_parallel huggingface dataset:
Som en oppfølging av dette gjorde Sametingsrådet i 2006 en henvendelse til organisasjonene for å få til faste dialogmøter.
Dán čuovvoleapmin válddii Sámediggeráđđi 2006:s oktavuođa organisašuvnnaiguin oažžun dihtii bistevaš gulahallančoahkkimiid.
Det ble avholdt møter mellom Sametingsrådet og Sámi NissonForum, Sáráhkka og Dievddut i slutten av 2006.
Sámediggeráđđi doalai čoahkkimiid Sámi NissonForum, Sáráhkká ja Dievddut organisašuvnnaiguin loahpageahčen 2006.
Denne dialogen er viktig for oss for å få innspill på utfordringer innen likestilling og få høre den kritiske røsten fra organisasjoner som engasjerer seg i de sivile samiske samfunn.
Dát gulahallan lea deaŧalaš midjiide vai gullat daid hástalusaid mat leat dásseárvosuorggis ja vai gullat siviilla sámi servodaga áŋgirušši organisašuvnnaid kritihkalaš jiena.
Vi har mange utfordringer å ta tak i og naturlig nok er organisasjonene utålmodige og ønsker at vi skulle få gjort mer.
Mis leat ollu hástalusat maiguin bargat ja lunddolaš lea ahte organisašuvnnat leat eahpegierdevaččat ja háliidit ahte mii galggašeimmet dahkat eanet.
Dialogmøtene vil vi fortsette med og utvikle over tid.
Mii joatkit gulahallančoahkkimiiguin.
Gjennom oppfølgingen av likestillingskonferansen, vil vi også få et utstrakt samarbeid.
Mis šaddá maiddái viiddes ovttasbargu dásseárvokonferánssa čuovvoleami bokte.
Det er hyggelig å registrere at også den norske regjering har lagt merke til arbeidet som de samiske organisasjonene gjør.
Mii illudit oaidnit ahte Norgga ráđđehus lea fuobmán dan barggu maid sámi organisašuvnnat čađahit.
Dievddut er nylig invitert til å bidra i arbeidet med en ny stortingsmelding som skal omhandle menn og likestilling.
Dievddut bovdejuvvojedje gieskat veahkehit barggus ođđa stuorradiggedieđáhusain almmáiolbmuid ja dásseárvvu birra.
Likestillingstest av Samisk utviklingsfond
Sámi ovddidanfoandda iskan dásseárvvu perspektiivvas
I den forrige sametingsplanen var det en uttalt målsetting at midlene som ble tildelt gjennom Samisk utviklingsfond skulle bidra til å styrke kvinners deltagelse og likestilling i næringslivet.
Ovddit sámediggeplána ovtta ulbmiliin lei ahte dat ruđat mat juolluduvvojit Sámi ovddidanfoandda bokte, galget váikkuhit nannet nissonolbmuid oassálastima ja dásseárvvu ealáhuseallimis.
Som en oppfølging av dette målet bestemte Sametingsrådet at det skulle gjøres en likestillingstest av fondet i
Dán
www.samis.no 2006.
www.samis.no čuovvoleapmin mearridii Sámediggeráđđi ahte foanda galggai iskkaduvvot dásseárvvu perspektiivvas 2006:s.
Testen skulle si noe om vi hadde nådd den målsettingen vi hadde satt oss, og å se på mulighetene for å sette inn tiltak hvis målet ikke ble nådd.
Iskkadeapmi galggai muitalit leat go juksan dan mihttomeari maid mii leimmet bidjan, ja guorahallat vejolašvuođaid álggahit doaibmabijuid jus mihttomearri ii lean juksojuvvon.
Metoden som ble brukt i analysen var den svenske 3R-metoden.
Iskkadeamis geavahuvvui ruoŧa 3R-vuohki.
I metoden vurderes representasjon og ressursfordeling og realitet i fordelingen.
Vuogis árvvoštallojuvvo juogadeami ovddasteapmi ja resursajuogadeapmi ja realitehta.
For representasjonsindikatoren viste testen at kvinneandelen blant søkerne var lav.
Ovddastusindikáhtora oktavuođas čájehii iskan ahte nissonolbmuid oassi ohcciid gaskkas lei uhcci.
Ressursindikatoren viste at den prosentvise fordelingen på midler tildelt, tilsvarte fordelingen av søkerne.
Resursaindikáhtor čájehii ahte proseantta vuođul ruhtajuogadeapmi vástidii ohcciidjuogadeapmái.
Dette betyr at menn fikk en betydelig større andel av fondets midler enn det kvinner gjorde.
Dát mearkkaša ahte almmáiolbmot ožžo mealgat stuorát oasi foandda ruđain go dan maid nissonolbmot ožžo.
Realitetsdiskusjonen satte søkelyset på flere årsaker til at man får de resultatene på representasjonsindikatoren og ressursindikatoren.
Realitehtadigaštallan čalmmustuhtii máŋga siva dasa ahte ledje diet bohtosat ovddastusindikáhtoris ja resursaindikáhtoris.
Representasjon og ressursfordelingen gjenspeiler til en viss grad strukturene i næringslivet i SUF-området.
Ovddastus ja resursajuogadeapmi dávista muhtun muddui SOF-guovllu ealáhuseallima struktuvrraide.
Samisk utviklingsfond har tradisjonelt prioritert støtte til primærnæringen som er mannsdominerte næringer.
Sámi ovddidanfoanda lea árbevirolaččat vuoruhan doarjut vuođđoealáhusaid main leat eanaš almmáiolbmot.
Testen viste også at kvinner og menn velger ulike næringer når de etablerer seg.
Iskan čájeha maiddái ahte nissonolbmot ja almmáiolbmot eai vállje seammaláhkai go álggahit ealáhusaid.
De fleste kvinner etablerer seg innen duodji, service og handel og kultur / frivillig sektor.
Eanaš nissonolbmot álggahit duodje-, bálvalus- ja kultur- / eaktodáhtolaš suorggi ealáhusaid.
Mennene etablerer seg innenfor reiseliv, reindrift og fiskeri.
Almmáiolbmot fas álggahit mátke-, boazodoallo- ja guolástusealáhusaid.
I testen ble det i tillegg satt søkelys på tiltaksapparatet i kommunene og hvor godt dette er tilpasset kvinners og menns behov og hvor mye kunnskap som er i de ulike kommunene om Samisk utviklingsfond.
Iskkadeamis čalmmustuhttojuvvui maiddái gielddaid doaibmabidjoapparáhta ja man bures dát lea heivehuvvon nissonolbmuid ja almmáiolbmuid dárbbuide ja man ollu dieđut iešguđet gielddain leat Sámi ovddidanfoandda birra.
Det at andel kvinnelige søkere er størst i kommuner der fondet har hatt sitt virkeområde lengst, kan indikere at det gis for lite informasjon til kvinner i områder som ikke har vært innlemmet i Samisk utviklingsfond sitt virkeområde så lenge.
Dat ahte nissonlaš ohcciid oassi lea stuorámus daid gielddain main foanda lea doaibman guhkimusat, sáhttá čujuhit ahte addojuvvojit menddo uhccán dieđut nissonolbmuide daid guovlluin mat eai leat gullan Sámi ovddadanfoandda doaibmguvlui nu guhká.
Hvis midlene som blir fordelt gjennom Samisk utviklingsfond skal bidra til å styrke kvinners deltakelse og likestilling i næringslivet, må vi være villige til å endre prioriteringen som gjøres i Samisk utviklingsfond.
Jus dat ruđat mat juolluduvvojit Sámi ovddidanfoandda bokte, galget leat mielde nannemin nissonolbmuid oassálastima ja dásseárvvu ealáhuseallimis, de fertet leat mielas rievdadit Sámi ovddidanfoandda vuoruheami.
Det å øke kvinners medvirkning i næringslivet er ønskelig ut i fra et rettferdighetsprinsipp.
Vuoiggalašvuođaprinsihpa vuođul lea sávahahtti lasihit nissonolbmuid oassálastima ealáhuseallimis.
I tillegg er kvinnelige næringsutøvere en stor uutnyttet ressurs som bør få større plass i Sametingets næringspolitiske satsing.
Dan lassin leat nissonlaš ealáhusdoallit stuorra resursa mii ii leat geavahuvvon ja berrešii oažžut stuorát saji Sámedikki ealáhuspolitihkalaš áŋgiruššamii.
Dette krever imidlertid som sagt en omprioritering av de midlene som går til næringsutvikling i dag, eller en betydelig økning av denne budsjettposten og en utvidelse av innsatsområdene for fondet.
Muhto nu go daddjojuvvui de dat gáibida ahte dat ruđat mat mannet ealáhusovddideapmái, vuoruhuvvojit earaláhkai go dál, dahje ahte dát poasta lasihuvvo mealgat ja ahte foandda áŋgiruššansuorggit viiddiduvvojit.
Det er i år igangsatt et arbeid med å revidere retningslinjene for Sametingets tilskuddsordninger.
Dán jagi lea álggahuvvon Sámedikki doarjjaortnegiid njuolggadusaid ođasmahttin.
Dette arbeidet bør gjøres med utgangspunkt i et kjønnsperspektiv.
Dát bargu dahkkojuvvo sohkabealperspektiivva vuođul.
For å sikre kvinners innflytelse i etablerte bedrifter må vi i tillegg stille krav om at 40 % regelen for styrer for søkerbedrifter er oppfylt.
Vai nissonolbmuide sihkkarastojuvvo váikkuhanfápmu ásahuvvon fitnodagain, de mii fertet maiddái gáibidit ahte ohccifitnodagaid stivračoahkádusa oktavuođas lea 40 % njuolggadus ollašuhttojuvvon.
Likestillingstesten viser også at kvinner i større grad søker støtte til etablererstipend og produktutvikling enn menn.
Dásseárvoiskan čájeha maiddái ahte nissonolbmot eanet ohcet álggahanstipeanda- ja buvttaovddidandoarjaga go dan maid almmáiolbmot dahket.
Etablererstipend i fondet er begrenset til kombinasjonsnæringer og det er vanskelig å få tilskudd til produktutvikling der bedriften selv går inn med sin kompetanse i utviklingen av produktene, da kun ekstern bistand er støtteberettiget.
Foandda álggahanstipeanda leat ráddjejuvvon lotnolasealáhusaide ja lea váttis oažžut doarjaga dakkár buvttaovddideapmái, mas fitnodat ieš geavaha iežas gelbbolašvuođa buvttaovddideamis, go dušše olggobeale veahkkái sáhttá oažžut doarjaga.
Hvis vi ønsker en annerledes fordeling av midler til næringsutvikling så må de overnevnte forholdene endres slik at kvinner i større grad kan få ta del i disse.
Jus mii háliidit earaláhkai juogadit ruđaid ealáhusovddideapmái, de ferte rievdadit bajábealde namuhuvvon beliiid vai nissonolbmot eanet sáhttet oažžut oasi das.
I Sametingets tilskuddstyrets rapport for 2006, som også behandles i dette plenum, ser vi en positiv tendens når det gjelder kjønnsperspektivet i Samisk utviklingsfond.
Sámedikki doarjjastivrra 2006 raporttas, mii maiddái meannuduvvo dán dievasčoahkkimis, oaidnit positiivva soju Sámi ovddidanfoandda sohkabealperspektiivvas.
Fordelingen av tilsagnene på kvinner og menn viser at prosentandelen som går til kvinner har økt fra 29,8 % i 2005 til 41,5 % i.
Juolludemiid juohkáseapmi nissonolbmuide ja almmáiolbmuide čájeha ahte dat proseantaoassi mii manná nissonolbmuide, lea lassánan 29,8 proseanttas jagis 2005 41,5 prosentii jagis 2006.
Dette skyldes i hovedsak at det i 2006 var overvekt av kvinner som fikk tilskudd over duodjiavtalen.
Sivvan lea vuosttažettiin dat ahte jagis 2006 ledje eanaš nissonolbmot geat ožžo doarjaga duodješiehtadusa bokte.
I tillegg er det flere kvinnelige søkere som har fått støtte over jordbruket enn tidligere.
Dan lassin leat eanet nissonlaš ohccit geat leat ožžon doarjaga eanadoalu bokte go ovdal.
Dette er positivt i forhold til en mer rettferdig fordeling mellom kjønnene.
Dát lea positiiva vuoiggaleabbo juogadeami dáfus sohkabeliid gaskkas.
For å få en mer varig endring, må det likevel gjøres noe med innsatsområdene.
Ferte anŋkke dahkat juoidá áŋgiruššansurggiiguin jus rievdadusain galggašedje leat guhkesáiggi váikkuhusat.
I fordelingen framkommer bare tilsagnene til kvinner og menn, og ikke bedrifter.
Juogadeamis bohtet dušše ovdan juolludeamit nissonolbmuide ja almmáiolbmuide, eai fal fitnodagaide.
Bedriftene mottar 52,9 % av
Fitnodagat
tilsagnene.
ožžot 52,9 % juolludemiin.
Likestilling i reindrifta
Dásseárvu boazodoalus
Reindrifta er både en næring, en livsform og en viktig kulturbærer.
Boazodoallu lea sihke ealáhus, eallinvuohki ja deaŧalaš kulturovddideaddji.
Sametingsrådet er derfor spesielt fornøyd med at dette er det fagområdet Sametinget er kommet lengst med i arbeidet med å implementere et likestillingsperspektiv på alle nivå og i alle faser.
Danne lea Sámediggeráđđi erenoamáš duhtavaš go dát leat dat fágasuorgi mainna Sámediggi lea ollen guhkelepmosit oččodeamis dásseárvoperspektiivva buot dásiide ja muttuide.
I forbindelse med revisjon av reindriftsloven har Sametinget rettet fokus på at reindriftskvinnenes rettsstilling og posisjon i reindrifta skal bli ivaretatt.
Boazodoallolága ođasmahttima oktavuođas lea Sámediggi čalmmustuhttán dan ahte boazodoallonissoniid riektedilli ja sadji boazodoalus galgá fuolahuvvot.
Herunder har bestemmelser som omhandler kvinners rettigheter ved samlivsbrudd og / eller dødsfall, og kvinners innflytelse på reindriftas interne spørsmål, vært av betydning.
Dás leat leamaš deaŧalaččat dat mearrádusat mat gieđahallet nissonolbmuid vuoigatvuođaid earráneami ja/dahje jápmima oktavuođas, ja nissonolbmuid váikkuhanfápmu boazodoalu siskkáldas áššiide.
Sametingsrådet har kommet med konkrete innspill under konsultasjoner om revisjon av loven.
Sámediggeráđđi lea buktán konkrehta evttohusaid konsultašuvnnain lága ođasmahttima oktavuođas.
Sametingsrådet har pekt på at det i reindrifta gjerne er slik at den ene av ektefellene må ha lønnet arbeid utenfor reindrifta.
Sámediggeráđđi lea čujuhan dasa ahte boazodoalus lea dávjá nu ahte nuppi náittosguoimmis ferte leat bálkábargu olggobealde boazodoalu.
I lønnsinntekt kan dette gjerne utgjøre mer enn den andre ektefellen tjener i reindrifta.
Dát bálkáboađus sáhttá áinnas leat eanet go dan maid nubbi beallelaš dine boazodoalus.
Normalt er det kvinnene som er i arbeid utenfor reindrifta.
Dábálaččat lea nissonolmmoš gii bargá olggobealde boazodoalu.
Ved dødsfall eller opphør av ekteskap / samboerskap kan man komme i den situasjon at den ektefellen som tjener mer utenfor reindrifta vil rammes av bestemmelsen om hovednæring.
Jápmima dahje earráneami oktavuođas sáhttá šaddat dakkár dillái ahte dan beallelažžii, gii dine eanemusat olggobealde boazodoalu, čuohcá váldoealáhusmearrádus.
Dette kan gi en uønsket kjønnsdiskriminerende effekt.
Boađusin sáhttá šaddat eahpesávvojuvvon sohkabealvealaheapmi.
Sametingsrådet har også foreslått at det i loven fastslås at dersom begge ektefellene / samboerne i fellesskap står som ledere og begge arbeider full tid i næringen, må Statens økonomiske ordninger likestille ektefellene / samboerne.
Sámediggeráđđi lea maid evttohan ahte lágas mearriduvvo ahte jus goappašat beallelaččat / elošteaddjit ovttas leaba jođiheaddjit ja goappašagat bargaba ollesáiggi ealáhusas, de fertejit Stáhta ekonomalaš ortnegat bidjat beallelaččaid / elošteaddjiid ovttadássásažžan.
Det ble også foreslått at det i tilfeller der begge ektefeller / samboere står som felles ledere i en siidaandel skulle begge ha 5 stemmer hver på distriktets årsmøte.
Evttohuvvui maiddái ahte dakkár diliin go goappašat beallelaččat / elošteaddjit leaba oktasaččat jođiheaddjin siidaoasis, de galgá goappašagain leat 5 jiena goappásge orohaga jahkečoahkkimis.
Dette har ikke Sametinget fått medhold i.
Dása ii ožžon Sámediggi mieđáhusa.
Sametingsrådet vil derfor foreslå at i tilfeller der siidaandelen blir drevet i fellesskap med ektefelle, skal dette generere til økt antall stemmer på distriktsårsmøtet.
Danne evttoha Sámediggeráđđi ahte dakkár diliin go beallelaččat ovttas doaimmahit siidaoasi, de dát galgá dagahit ahte jietnalohku lasihuvvo orohtajahkečoahkkimis.
Når det gjelder eierskap innenfor reindrifta var lovutvalgets forslag at dersom to med hver sin siidaandel inngår ekteskap, blir den ene siidaandelen lagt sovende så lenge ekteskapet eller samlivet består.
Eaiggáduššama oktavuođas boazodoalus evttohii láhkalávdegodde ahte go guovttes geain goappás ge lea siddaoassi, náitaleaba, de nubbi siidaoassi orru geavatkeahttá nu guhká go náittosdilli dahje elošteapmi bistá.
Dette har Sametinget hele tiden ment ville slå negativt ut for kvinnens siidaandel, siden det oftest er kvinnene som tar arbeid utenfor reindrifta.
Sámediggi lea álo oaivvildan ahte dát čuohcá negatiivvalaččat nissonolbmo siidaoassái, go dávjjimusat leat nissonolbmot geat váldet barggu boazodoalu olggobealde.
Etter Sametingsrådets påtrykk ble derfor utkast til lovtekst endret til at det ved ekteskap mellom to med hver sin siidaandel, skal begge ektefellene få beholde sine andeler.
Sámediggeráđi áŋgiruššama geažil rievdaduvvui láhkateakstaevttohus nu ahte go guovttis geain lea goappásge siidaoassi, náitaleaba, de galgaba goappašat beallálaččat beassat doallat osiideaskka.
Dette vil helt klart styrke kvinners rettigheter i reindrifta.
Dát nanne čielgasit nissonolbmo vuoigatvuođaid boazodoalus.
Sametingsrådet vil i det videre arbeidet med likestilling i reindrifta fortsette det arbeidet som er påbegynt.
Sámediggeráđđi áigu viidáseappot dásseárvobarggus boazodoalus joatkit álggahuvvon barggu.
Vi vil i alle innspill til reindriftsforhandlingene fortsette å ha likestilling som en selvsagt og prioritert del av innspillet.
Mis galgá buot evttohusain boazodoallošiehtadusaide ain leat dásseárvu diehttalas ja vuoruhuvvon oassi evttohusas.
Stortinget vil i nærmeste framtid behandle revisjonen av reindriftsloven.
Stuorradiggi lea lagamus boahtteáiggis meannudeamen boazodoallolága ođasmahttima.
Da vil ventelig en ny revisjon stå for tur.
Dalle šaddá vuordimis sáhka ođđa ođasmahttimis.
Denne gangen vil forvaltningen være i fokus.
Dán vuoru leat šiehtadallamat guovddážis.
Sametingsrådet vil i neste revidering arbeide for at kvinner får plass i de formelle foraene og i reindriftas styringsorganer.
Sámediggeráđđi áigu boahtte ođasmahttima oktavuođas bargat dan ala ahte nissonolbmot ožžot saji formálalaš forain ja boazodoalu stivrenorgánain.
Som nevnt innledningsvis trenger arbeid med likestilling et kontinuerlig fokus på utfordringene.
Nu mo lea namuhuvvon álggos de ferte dásseárvobargu álo čalmmustuhttit hástalusid.
Vi har nå tatt et tilbakeblikk og forsøkt å få fram noe av det vi har fått til, samtidig som vi har sagt noe om hvordan vi skal arbeide videre med sakene.
Mii leat dál geahčasatan ruovttoluotta ja geahččalan oažžut ovdan oasi das maid mii leat juksan dán rádjai, seammás go leat dadjan juoidá dan birra mo mii galgat bargat viidáseappot dáid áššiiguin.
Det er mye arbeid som gjenstår.
Lea ain ollu bargu.
Vi må derfor sette oss nye mål og identifisere nye utfordringer i likestillingsarbeidet.
Danne fertejit mis leat ođđa ulbmilat ja mii fertet identifiseret ođđa hástalusaid dásseárvobarggus.
Sametingsrådet vil i dette arbeidet ta utgangspunkt i noen av de sakene som ble diskutert på likestillingsseminaret under komitéuka.
Sámediggeráđđi áigu dán barggus bidjat vuođđun muhtun dain áššiin mat digaštallojuvvojedje lávdegoddevahku dásseárvosemináras.
Likestilling blir ofte sett på som en kvinnesak.
Dásseárvu adnojuvvo dávjá nissonáššin.
En av de største utfordringene er kanskje å få flere menn inn på den likestillingspolitiske arenaen.
Okta stuorámus hástalusain dáidá leat oažžut eanet almmáiolbmuid searvat dásseárvopolitihkkii.
På seminaret under komitéuka ble det sagt at menn som forsøker å delta i de likestillingspolitiske debattene, ofte må stå til ansvar for alt det menn gjør og har gjort av negativ karakter gjennom alle tider.
Lávdegoddevahku semináras daddjojuvvui ahte dat almmáiolbmot, geat geahččalit searvat dásseárvopolitihkalaš digaštallamiidda, dávjá fertejit váldit ovddasvástádusa buot dain negatiiva daguin maid almmáiolbmot dahket ja leat dahkan áiggiid čađa.
Det ble derfor reist spørsmål om hvordan en skal få menn til å føle seg hjemme i likestillingsdebatten.
Danne jerrojuvvui mo galggašii oadjudit almmáiolbmuid dásseárvodigaštallamiidda.
Vi må også være bevisst på og gi dem anledning til å være med på å legge premissene for denne debatten.
Mii fertet maiddái leat diehtomielas das ahte addit sidjiide vejolašvuođa leat mielde bidjamin eavttuid dán digaštallamii.
Sametingsrådet vil derfor oppfordre spesielt mennene i denne salen til å fremme saker som de mener vil styrke mennenes engasjement når det gjelder likestilling.
Danne ávžžuha Sámediggeráđđi erenoamážit dán lanja almmaiolbmuid ovddidit áššiid maid sii oaivvildit nannešedje almmáiolbmuid áŋgiruššama dásseárvvu oktavuođas.
Bruk og forvaltning av utmarka er et annet tema der likestillingsperspektivet bør integreres i sterkere grad.
Meahcceeatnamiid geavaheapmi ja hálddašeapmi lea eará fáddá masa dásseárvoperspektiiva berre ovttaiduhttojuvvot eanet.
Dette er spesielt viktig nå når finnmarksloven nylig er trådt i kraft, og det foregår et grunnlagsarbeid når det gjelder områder utenfor Finnmark.
Dát lea erenoamážit deaŧalaš dál go Finnmárkkuláhka aiddo lea boahtán fápmui, ja vuođđobargu lea dahkkojuvvomin daid guovlluid ektui, mat leat olggobealde Finnmárkku.
Utmarka er arena for både næringsaktivitet, høsting til privat bruk og friluftsopplevelser.
Meahcceeatnamiin leat sihke ealáhusdoaimmat, priváhta ávkkástallan ja astoáiggedoaimmat.
I fjorårets redegjørelse ble det reist spørsmål om kvinner og menn har forskjellige behov for beskyttelse av sine rettigheter i en slik sammenheng, og blir ulik bruk og behov godt nok ivaretatt.
Diimmá čilgehusas jerrojuvvui leat go nissonolbmuin ja almmáiolbmuin iešguđetlágan dárbbut suodjalit iežaset vuoigatvuođaid dakkár oktavuođas, ja fuolahuvvojit go iešguđetlágan geavaheamit ja dárbbut doarvái bures.
Dette må vi følge opp videre.
Dán mii fertet čuovvolit viidáseappot.
På seminaret under komitéuka trakk representant Toril Bakken fram det hun opplevde som menns dominans i utmarksdebatten.
Lávdegoddevahku semináras válddii áirras Toril Bakken ovdan juoidá maid son vásihii almmáiolbuid dominánsan meahccegeavahandigaštallamis.
Hun opplevde at det er sidene i utmarksdebatten som gjerne blir omtalt som maskuline, som gir status.
Son vásihii ahte dat leat dat bealit meahccegeavahandigaštallamis mat daddjojuvvojit leat maskuliidnan, mat addet stáhtusa.
Hun eksemplifiserte det med at i hennes næringsvirksomhet får fiske større oppmerksomhet og status enn sanking av urter og bær.
Son geavahii ovdamearkan ahte su ealáhusdoaimmas oažžu guolásteapmi stuorát beroštumi ja stáhtusa go urtasiid čoaggin ja murjen.
Dette blir gjerne fulgt opp i media der det om sommeren og høsten er mange reportasjer om laksefiske og jakt, men lite om bærplukking.
Dán čuovvolit áinnas mediat dainna lágiin ahte geassit ja čakčat leat ollu reportášat luossabivddu ja fuođđobivddu birra, muhto uhccán murjema birra.
Vi må spørre oss om dette også virker inn når strukturene for bruk og forvaltning av utmarka skal legges ?
Mii fertet jearrat lea go dán láhkai go meahcceeatnamiid geavaheami ja hálddašeami struktuvrrat galget biddjojuvvojit ?
Et annet tema som ble tatt opp under komitéuka er problemer knyttet til miljøgifter og reproduksjon.
Eará fáddá mii váldojuvvui ovdan lávdegoddevahkus lea birasmirkkuid ja sahkaneami váttisvuođat.
Viktig i samisk kulturutøvelse er å høste produkter av naturen.
Sámi kulturdoaimmas lea deaŧalaš ávkkástallat luonddu buktagiiguin.
Produkter som vi liker å tro er sunne for oss; magert reinkjøtt, fisk med omega 3, bær med c-vitaminer og antioksidanter.
Buktagiiguin mat min mielas leat dearvvašlažžan midjiide; ruoidna bohccobiergu, guolli mas lea omega 3, muorjjit main leat cvitamiinnat ja antioksidánttat.
Vi bor imidlertid i sårbare områder.
Muhto mii ássat rašis guovlluin.
Forurensning fra Europa føres nordover med havstrømmene.
Nuoskkideapmi Eurohpas dolvojuvvo davás áhperávnnjiid mielde.
Det er derfor stor fare for at innholdet av miljøgifter i maten er stor i nordlige områder.
Danne lea várra ahte borramušas davvi guovlluin lea ollu birasmirkko.
Dette kan ses ikke bare i et næringsperspektiv, men også i et familieperspektiv.
Dán sáhttá geahččat ii dušše ealáhusperspektiivvas, muhto maiddái bearašperspektiivvas.
For nåtidens kvinner venter lengere med å få barn enn tidligere, med lengere tid å akkumulere miljøgifter i kroppen.
Dálá nissonolbmot vurdet guhkit áiggi oažžut mánáid go ovdal, ja dalle čoagganit birasmirkkot goruhii guhkit áiggi.
På den ene siden må vi derfor arbeide for at kvinner har et reelt valg når det gjelder å få barn tidligere.
Danne fertet nuppi bealis bargat dan ala ahte nissonolbmuin lea duohta válljenvejolašvuohta oažžut mánáid árat.
Dette kan gjøres ved bedre studiefinansiering for familier, og et utdanningstilbud i nærområdene.
Dan sáhttá dahkat dainna lágiin ahte buorida bearrašiid studerenruhtadeami, ja ahte buorida oahppofálaldagaid lagasbirrasiiin.
Det må også arbeides for at mennene får bedre permisjonsrettigheter i forbindelse med fødsler.
Ferte maiddái bargat dan ala ahte almmáiolbmot ožžot buoret virgelohpevuoigatvuođaid riegádahttima oktavuođas.
På den andre siden må klimaforskningen i større grad fokusere på urfolks utfordringer generelt og konsekvensene på kvinnenes reproduksjon spesielt.
Nuppi bealis ferte dálkkádatdutkan buorebut čalmmustuhttit eamiálbmogiid hástalusaid oppalaččat ja dálkkádatváikkuhusaid erenoamážit mánáid oažžumii sihke ovdal ja maŋŋá sahkaneami.
Fagutvalget for ny valgordning til sametingsvalget overleverte nylig sin rapport til Sametingsrådet.
Sámediggeválgga ođđa válgaortnega fágalávdegoddi geigii gieskat raporttas Sámediggeráđđái.
Utvalgets arbeid skal danne et faglig grunnlag for å vurdere forslag til endringer av samelovens valgbestemmelser.
Lávdegotti bargu galgá leat fágalaš vuođđun dasa ahte árvvoštallat sámelága válgamearrádusaid rievdadusevttohusaid.
Nåværende Sameting har lik representasjon av kvinner og menn.
Dálá Sámedikkis leat sullii seamma ollu nissonolbmot go almmáiolbmot.
Dette er unikt i verdenssammenheng.
Dát lea áidnalunddot máilmmi dásis.
Resultatet ble oppnådd etter et grundig forarbeid med kjønnsbalanse i fokus.
Boađus bođii maŋŋá vuđolaš ovdabarggu mas sohkabeale dássedeaddu lei áigumuššan.
Det vi kanskje lærte av valgarbeidet er at resultatene ikke kommer av seg selv når det gjelder å få lik representasjon av kvinner og menn.
Mii várra oahpaimet válgabarggus ahte bohtosat eai boađe iešalddis eai dan oktavuođas ge ahte oččodit ovddastusa nissoniid ja álmmáiolbmuid bealis seamma dássái.
Utvalget har heller ikke foreslått noen spesielle tiltak for å opprettholde den kjønnsrepresentasjonen vi har nå.
Ii ge lávdegoddi leat evttohan sierra doaibmabijuid bisuhit dan sohkabealovddastusa mii mis lea dál.
Saken er nå sendt ut på høring, og det er anledning til å komme med sine synspunkter på dette.
Ášši lea dál sáddejuvvon gulaskuddamii, ja dál lea vejolašvuohta buktit ovdan oainnuid dasa.
Det er uansett viktig at Sametinget også ved neste valg har en god balanse når det gjelder kjønn.
Almmatge lea deaŧalaš ahte Sámedikkis maiddái boahtte válggas lea buorre dássedeaddu sohkabeliid gaskkas.
Utfordringen da er kanskje å også rekruttere unge menn ?
Hástalussan dáidá dallet leat ahte oččodit mielde maiddái nuorra almmáiolbmuid ?
I fjorårets likestillingspolitiske redegjørelse ble det trukket fram nødvendigheten av et godt beslutningsgrunnlag for å avklare hvilke større endringer og tiltak som er nødvendig for å oppnå reell likestilling.
Diimmá dásseárvopolitihkalaš čilgehusas deattuhuvvui deaŧalažžan ahte lea buorre mearrádusvuođđu go galget čielggaduvvot guđe stuorát rievdadusat ja doaibmabijut mat dárbbašuvvojit vai juksat duohta dásseárvvu.
Grunnlaget for best mulig samfunnsutvikling, herunder likestillingspolitikk, må altså baseres på kunnskap om kvinners og menns liv i de samiske områdene.
Buoremus vuođđun servodatovddideapmái, dás maiddái dásseárvopolitihkkii, ferte nappo leat máhttu nissonolbmuid ja almmáiolbmuid eallima birra sámi guovlluin.
Dette betyr at vi må arbeide for økt forskning og fokus på samisk perspektiv i likestillingsspørsmål i samfunnsdebatten.
Dát mearkkaša ahte mii fertet bargat dan ala ahte sámi perspektiiva dutkojuvvo ja čalmmustuhttojuvvo eanet servodatdigaštallama dásseárvogažaldagain.
Det foreligger nå en samisk statistikk som forskere kan dra nytte av.
Dál gávdno sámi statistihkka mainna dutkit sáhttet ávkkástallat.
Under likestillingskonferansen fikk vi også eksempler på at det foregår mye interessant forskning som kan knyttes til likestilling i samiske samfunn. Utfordringene er å bruke denne forskningen i arbeidet med likestilling i samiske samfunn, og samtidig stimulere til mer forskning og utredning knyttet til dette.
Dásseárvokonferánssas oaččuimet maiddá ovdamearkkaid das ahte dahkkojuvvo ollu miellagiddevaš dutkan mii sáhttá čadnojuvvot dásseárvui sámi servodagain, ja mii seammás sáhttá movttiidahttit eanet dutkamii ja čielggademiide dán oktavuođas.
Det er mange utfordringer å ta tak i når det gjelder likestillingsarbeid og det er mange måter å tilnærme seg de ulike utfordringene på.
Dásseárvobarggus leat ollu hástalusat maid ferte dustet ja ollu vuogit mo dáid hástalusaiguin bargat.
På seminaret under komitéuka ble det sagt at likestillingsarbeid ikke bare må bli fine ord, arbeidet krever handling.
Lávdegoddevahku semináras daddjojuvvui ahte dásseárvobargu ii galgga šaddat dušše fiinna sátnin, muhto bargu gáibida doaibmama.
Som denne redegjørelsen viser har Sametingsrådet fokus på dette.
Nu go dát čilgehus čájeha, de lea Sámediggeráđđi čalmmustuhttimin dán.
Sametingsrådet har blant annet satt i gang tiltak og strategier for at likestilling skal bli en naturlig del av alle sider ved Sametingets arbeid.
Sámediggeráđđi lea earret eará álggahan doaibmabijuid ja strategiijaid vai dásseárvu šaddá lunddolaš oassin buot beliin Sámedikki barggus.
Fram mot plenum i november vil dette arbeidet konkretiseres ytterligere gjennom utarbeidelsen av en handlingsplan for likestilling.
Skábmamánu dievasčoahkkimii galgá dát bargu konkretiserejuvvot ain eanet dainna lágiin ahte ráhkaduvvo dásseárvodoaibmaplána.
Likestillingsarbeid krever en tverrpolitisk oppslutning og det krever politisk mot.
Dásseárvobargu gáibida politihkarasttideaddji searvama ja gáibida politihkalaš duostilvuođa.
I debatten i tilknytning til denne beretningen håper Sametingsrådet derfor på fortsatt gode innspill til handlingsplanen.
Digaštallamis dán dieđáhusa oktavuođas ain sávvá Sámediggeráđđi oažžut buriid evttohusaid doaibmaplánii.
Med dette har Sametingsrådet lagt fram den likestillingspolitiske redegjørelsen for 2007.
Dákko bokte lea Sámediggeráđđi bidjan ovdan dásseárvopolitihkalaš čilgehusa 2007 várás.
ŽDet ble ikke votert over denne sak.
Dán áššis ii jienastuvvon.
13 Terje Tretnes 14 Per Andersen Bæhr 15 Marianne Balto 16 Kjersti Myrnes Balto 17 Arild Pettersen Inga 18 Kirsti Guvsám 19 Jørn Are Gaski, til forretningsorden 20 Bjørg Eli Masternes Aili Keskitalo
Olaf Eliassen Jørn Are Gaski Magnhild Mathisen 11 Gunn-Britt Retter 12 Sten Erling Jønsson Aili Keskitalo 13 Terje Tretnes 14 Per Andersen Bæhr 15 Marianne Balto 16 Kjersti Myrnes Balto 17 Arild Pettersen Inga 18 Kirsti Guvsám 19 Jørn Are Gaski, čoahkkinortnegii 20 Bjørg Eli Masternes Aili Keskitalo
Sametingsrådets likestillingspolitiske redegjørelse tas til etterretning.
Sámediggeráđi dásseárvopolitihkalaš čilgehus váldojuvvui diehtun.
Behandlingen av saken ble avsluttet 24.05.07 kl. 11.50.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 24.05.07 dii. 11.50.
Sak 18/07 Sametingets møteplan 2008
Ášši 18/07 Sámedikki jagi 2008 čoahkkinplána
Møtelederskapet17.04.0701/07 Oppvekst- og utdanningskomiteen8. – 10.05.07006/07 Sametingets plenum21.-25.05.0725/07
Čoahkkinjođihangoddi 17.04.07 01/07 Bajásšaddan- ja oahppolávdegoddi 8. – 10.05.07 006/07 Sámedikki dievasčoahkkin 21.-25.05.07 18/07
Saken påbegynt tirsdag 22. mai 2007 kl. 17.15
Ášši meannudeapmi álggahuvvui distaga miessemánu 22. b. 2007 dii. 17.15.
Møtelederskapets forslag til innstilling:
Čoahkkinjođihangotti mearrádusárvalus
Sametingets plenumsmøter 2008:
Sámedikki dievasčoahkkimat 2008:
- Uke 09 25. – 29. februar
- 09. vahkus guovvamánu 25. b. – 29. b. - 22. vahkus miessemánu 26. b. - 30. b. - 39. vahkus čakčamánu 22. b. - 26. b. - 48. vahkus skábmamánu 24. b. - 28. b..
Sametingets komitémøter 2008:
Sámedikki lávdegoddečoahkkimat 2008:
- Uke 0711. - 15. februar
- 07. vahkus guovvamánu 11. b. - 15. b. - 19. vahkus miessemánu 5. b. - 9. b. - 37. vahkus čakčamánu 8. b. - 12. b. - 46. vahkus skábmamánu 10. b. - 14. b..
Oppvekst- og utdanningskomiteens innstilling:
Bajášaddan- ja oahppolávdegotti árvalus:
Møtelederskapet har fremmet møteplan for 2008 for plenumsbehandling.
Čoahkkinjođihangoddi lea ovddidan čoahkkinplána jahkái 2008 dievasčoahkkima meannudeapmái.
, Synnøve Solbakken-Härkönen, Jon Harald Skum, Tor Dalseng, Ingolf Kvandahl, Kjersti Myrnes Balto og Nils Djupen, Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap.)
Olles lávdegoddi dáiguin miellahtuiguin: NSR:a sámedikkejoavku; Synnøve Solbakken-Härkönen, Kjersti
; Jørn Are Gaski, Terje Balandin, Josef Vedhugnes, Hilde Anita Nyvoll og Per-Ivar Henriksen, Klar samisk røst (Ksr), Jánoš Trosten, Samer bosatt i Sør-Norge (Sbs), Johan Mikkel Sara har ingen merknader eller forslag og rår Sametinget til å vedta følgende:
Myrnes Balto, Ingolf Kvandahl, John Harald Skum, Tor Dahlseng ja Nils Djupen, Sámit lulli-Norggas; Johan Mikkel Sara, Bargiidbellodaga sámedikkejoavku; Jørn Are Gaski, Terje Balandin, Josef Ingmar Vedhugnes, Hilde Anita Nyvoll ja Per-Ivar Henriksen, Čielga sámi jietna; Janoš Trosten; rávve Sámedikki mearridit čuovvovačča: Sámediggi doarju Čoahkkinjođihangoddi mearrádusevttohusa.
ŽOppvekst- og utdanningskomiteens innstilling ble enstemmig vedtatt.
Bajasšaddan- ja oahppolávdegotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
1 Kjersti Myrnes Balto, saksordfører Jørn Are Gaski
1 Kjersti Myrnes Balto, áššejođiheaddji Jørn Are Gaski
Behandlingen av saken ble avsluttet 22.05.07 kl. 17.20.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 22.05.07 dii. 17.20.
Originalspråk:Norsk
Vuođđogiella: Dárogiella
Sak 19/07 Sametingets reviderte budsjett 2007
Ášši 19/07 Sámedikki reviderejuvvon bušeahtta 2007
Sametingsrådet11.04.07R 051/07 Plan- og finanskomiteen7.-11.05.07PFK 004/07 Sametingets plenum21.-25.05.0718/07
Sámediggeráđđi 11.04.07 R 024/06 lávdegoddi 7.-11.05.07 PFL 004/07 Sámedikki dievasčoahkkin 21.-25.05.07 000/07
Saken påbegynt onsdag 23.05.07 kl. 09.05
Ášši meannudeapmi álggahuvvui gaskavahkku 23.05.07 dii. 09.05
Sametinget er definert som en nettobudsjettert virksomhet, derfor beholder og fordeler Sametinget sine budsjettoverskudd.
Sámediggi lea definerejuvvon nettobušehterejuvvon doaibman, danne doalaha ja juogada Sámediggi iežas bušeahttabadjebáhcaga.
Eventuelt underskudd dekkes inn ved neste års budsjett.
Vejolaš vuolláibáza gokčojuvvo boahtte jagi bušeahtas.
Sametinget foretar årlige budsjettrevisjoner i mai plenum, på bakgrunn av vedtaket av årsmelding i februar som også inkluderer årsregnskapet.
Sámediggi čađaha jahkásaš bušeahttarevišuvnnaid miessemánu dievasčoahkkimis, guovvamánu jahkedieđáhusa mearrádusa vuođul mii maiddái sisttisdoallá jahkerehketdoalu.
Sametinget kan forvalte post 50-midler tildelt fra departementene fritt.
Sámediggi sáhttá friija hálddašit poastta 50 ruđaid maid departemeanttat leat juolludan.
Dette gjelder ikke øremerkede midler som kommer fra andre departementale poster, så som postene 22 og 72.
Dát ii guoskka daidda ruđaide, mat leat várrejuvvon dihto doaimmaide ja bohtet eará departementála poasttain nu go poasttain 22 ja 72.
Tilleggsbevilgningene vil likevel tas med i det reviderte budsjettet.
Lassejuolludusat sáhttet dattetge váldojuvvot mielde reviderejuvvon bušehttii.
Det vises for øvrig til Sametingets årsregnskap og Sametingets årsmelding 2006 sak 05/07.
Muđui čujuhuvvo Sámedikki jahkerehketdollui ja Sámedikki jahkedieđáhussii 2006 áššis 05/07.
Sametingets regnskap for 2006 viser et regnskapsmessig overskudd på kr 1 629 862.
Sámedikki jahkerehketdoallu 2006 čájeha rehketdoalu dáfus 1 629 862 ruvdnosaš badjebáhcaga.
Sametingets overskudd i 2006 til refordeling i revidert budsjett 2007 vil være på kr 1 629 862.
Sámedikki 2006 badjebáza mii galgá ođđasis juogaduvvot reviderejuvvon bušeahtas, lea 1 629 862 ruvnno.
Fordeling av ekstra tildelinger og refordeling av budsjettet for 2007 fremgår av nedenforstående tabeller med tilhørende omtale av de enkelte poster.
Lassejuolludemiid juogadeapmi ja jagi 2007 bušeahta ođđasisjuogadeapmi boahtá ovdan vuolábeale tabeallain oktan iešguđet poastta máinnašumiiguin.
Budsjett -07Ekstra tildeling Refordeling budRev.
B u š e a h tta - 0 7 L iig e ju o lu d e a p m iO đ đ a s is ju o g. b u šR e v.
bud-07
b u š - 0 7
Driftsinntekter Bevilgninger fra departementene270 147 000200 000270 347 000
D o a ib m a b o a đ u id s u b m i2 7 0 1 4 7 0 0 02 0 0 0 0 02 7 0 3 4 7 0 0 0
Virkemidler Opplæring29 433 00029 433 000 Språk50 379 00050 379 000 Kultur43 141 00043 141 000 Bibliotektjenester8 607 0008 607 000 Næring24 529 000430 00024 959 000 Miljø- og kulturvern14 771 00014 771 000 Helse- og sosialsatsing3 850 000200 0004 050 000 Reginonal utvikling og samarbeid3 100 000300 0003 400 000 Internasjonalt arbeid1 231 0001 231 000 Likestillingstiltak650 000650 000 Samiskrelatert statistikk i Norge300 000300 000 Andre Tilskudd (politisk arbeid)4 451 0004 451 000 Konferanser1 085 0001 085 000 Utdeling av pris100 000100 000 Samefolkets fond Andre virkemidler1 674 0001 674 000
G ir je r á d jo b á lv a lu s a t8 6 0 7 0 0 08 6 0 7 0 0 0
Sum virkemidler187 301 000200 000730 000188 231 000
D e a r v v a š v u o đ a - ja s o s iá la á ? g ir u š š a n3 8 5 0 0 0 02 0 0 0 0 04 0 5 0 0 0 0
Sum driftsinntekter - virkemidler82 846 000-730 00082 116 000
G u o v llu g u o v d a s a š o v d d id e a p m i ja o v tta s b a r g u3 1 0 0 0 0 03 0 0 0 0 03 4 0 0 0 0 0
Driftskostnader Drift politisk nivå20 226 00020 226 000 Drift administrasjon58 245 000899 86259 144 862 Investeringer1 500 0001 500 000 Spesielle prosjekter2 875 0002 875 000
S á m iid e g u o s k i s ta tis tih k k a N o r g g a s3 0 0 0 0 03 0 0 0 0 0
Post 50 Bevilgninger fra departementene
Poasta 50 Departemeanttaid juolludusat
Totaltabell Sametingets samlede inntekter - revidert budsjett 2007
B u o h k a n a s ta b e a lla S á m e d ik k i b o a đ u t b u o h k a n a s s ii - r e v id e r e ju v v o n b u š e a h tta 2 0 0 7
PostBeskrivelseBudsjett -07 Ekstra tildelingRefordel.
P o a s ta V á ld d a h a lla n B u š e a h tta - 0 7 L iig e ju o lu d.
Totalt bevilget II274 797 000200 000274 997 000 Sametingets totale budsjett for 2007 er på totalt kr 274 797 000, inkl avkastning til Samefolkets fond på kr 4 650 000.
Sámedikki ollislaš 2007 bušeahtta lea buohkanassii 274 797 000 ru sturrosaš, oktan Sámeálbmotfoandda 4 650 000 ruvdnoasaš reanttuiguin.
Bevilgningen for 2007 fra Helse- og omsorgsdepartementet (HOD) var ikke spesifisert i henhold til HODs forslag til statsbudsjettet for 2007 til Sametinget.
Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeantta (DFD) juolludus ii lean spesifiserejuvvon DFDa 2007 stáhtabušeahttaevttohusa mielde Sámediggái.
Sametinget har i sitt budsjett for 2007 budsjettert med kr 5 700 000.
Sámediggi lea 2007 bušeahtastis bušehteren 5 700 000 ru..
Ved tildelingsbrevet for 2007 var bevilgningen på kr 5 900 000, dvs kr 200 000 mer enn det Sametinget hadde forutsatt.
5 900 000 ru, dm. 200 000 ru eanet go dan maid Sámediggi lei eaktudan.
Fordeling av overskuddet og ekstra tildeling Tabellene nedenfor viser fordelingen av overskuddet på kr 1 629 862, samt tildelingen på kr 200 000 fra Helse- og omsorgsdepartmentet.
Badjebáhcaga ja lassejuolludusa juogadeapmi Vuolábeale tabeallat čajáhit 1 629 862 ru sturrosaš badjebáhca juogadeapmi, ja 200 000 ru sturrosaš juolludusa Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanttas.
Post 01 BenevnelseBud 2007 Ekstra tildeling Refordeling bud.
P o a s ta 0 1 N a m a h u s B u š e a h tta - 0 7 L iig e ju o lu d.
Det avsettes kr 800 000 til arbeidet med rettighetssaker og fiskerisaker i administrasjonen.
800 000 ru várrejuvvo hálddahusa bargui vuoigatvuođaáššiiguin ja guolástusáššiiguin.
Dette på grunn av økt saksmenge og nødvendig prioritering av saksområdene, herunder spesielt oppfølging av samerettsutvalget II og fiskerisaker.
Sivvan leat lassánan áššehivvodat ja áššesurgiid dárbbašlaš vuoruheapmi, dás maiddái sámi vuoigatvuođalávdegotti II ja guolástusáššiid erenoamáš čuovvoleapmi.
I tillegg avsettes det kr 99 862 til Sametingets bygningsvernprosjekt i Sirma.
Lassin várrejuvvo 99 862 ru Sámedikki vistesuodjalanprošektii Sirpmás.
Prosjektet er i hovedsak eksternt finansiert, men ble imidlertid ikke igangsatt før i slutten av 2006.
Prošeakta lea vuosttažettiin olggobealde ruđaiguin ruhtaduvvon, muhto ii dattetge álggahuvvon ovdal loahpageahčen 2006.
Prosjektet er dermed påløpt kostnader i år, og stansing av prosjektet i dette stadiet anses som uheldig.
Danne leat golut gártan dán jagi, ja prošeavtta bisseheapmi dán muttus adnojuvvo unohassan.
Sametinget avsetter kr 899 862 i revidert budsjett for 2007 til arbeidet med rettighets-og fiskerisaker i administrasjonen og i tilegg settes det av midler til bygningsvernsprosjektet i Sirbma.
Sámediggi várre 899 862 ru 2007 reviderejuvvon bušeahtas hálddahusa bargui vuoigatvuođaáššiiguin ja guolástusáššiiguin ja lassin várrejuvvojit ruđat vistesuodjalanprošektii Sirpmás.
Post BenevnelseBudsjett -07Ekstra tildelingRefordeling bud.
P o a s ta N a m a h u s B u š e a h tta - 0 7 L iig e ju o lu d.
Samisk kulturfond0,0 %
2 0 4 S á m i fe s tiv á la t - v u o đ đ o d o a r jja1 7 3 0 0 0 01 7 3 0 0 0 0
Post 200 BenevnelseBudsjett -07Ekstra tildelingRefordeling bud.
P o a s ta 2 0 0 N a m a h u s B u š e a h tta - 0 7 L iig e ju o lu d.
Litteratur3 236 000150 0003 386 000 Musikk1 550 0001 550 000 Billedkunst / duodji670 000670 000 Teaterformål500 000500 000 Barns oppvekstvilkår1 900 0001 900 000 Andre tiltak2 001 0002 001 000 Samiske språklige tegneserier300 000160 000460 000
P o a s ta 2 0 8 N a m a h u s B u š e a h tta - 0 7 L iig e ju o lu d. O đ đ a s is j. b u šR e v. b u š - 0 7
Samisk publikasjoner 0,0 %
2 0 8 0 0 N is s o n b lá đ đ i G á b a5 0 0 0 0 05 0 0 0 0 0
Post 208 BenevnelseBudsjett -07Ekstra tildelingRefordeling bud. Rev. bud-07
2 0 8 0 2 M á n á id b lá đ đ i3 1 0 0 0 0-3 1 0 0 0 0
Kvinneblad500 000500 000 Nuorttanaste230 000230 000 Barneblad310 000-310 000 Ungdomsblad773 000773 000 Samiske språklige tegneserier
2 0 8 0 3 N u o r a id b lá đ đ i Š7 7 3 0 0 07 7 3 0 0 0
Det er ikke blitt utgitt barneblad de siste årene.
Maŋimus jagiid eai leat mánáidbláđet almmuhuvvon.
Derfor overføres midlene på kr 310 000 fra post 208 samiske publikasjoner til post 200 samisk kulturfond.
Danne sirdojuvvo 310 000 ru poasttas 2008 sámi prentosat postii 200 sámi kulturfoanda.
Disse midlene går det tiltak for barn- og unge.
Dát ruđat galget geavahuvvot doaibmabijuide mánáid ja nuoraid várás.
Post 300 Næring
Poasta 300 Ealáhusat
Samletabell - Samisk næring
O đ đ a s is j. b u šR e v. b u š - 0 7
PostBenevnelseBudsjett -07 Ekstra tildelingRefordeling bud.
3 0 1 D u o d je á s a h u s a t ja - o r g a n s is a š u v n n a t2 4 5 9 0 0 02 4 5 9 0 0 0
Samisk utviklingsfond21 820 000430 00022 250 000 Duodjiinstitusjoner og organisasjoner2 459 0002 459 000 Grunntilskudd til Goahtegearrat250 000250 000
Sámediggi várre 430 000 ru 2007 reviderejuvvon bušeahtas nannet ealáhusovddideami ja láhčit buoret ealáhusovddideapmái Sámi ovddidanfoandda geográfalaš guovllus.
Samisk utviklingsfond3,5 %
S á m i d e a r v v a š v u o đ a - ja s o s iá la á ?
Post 300 BenevnelseBudsjett -07 Ekstra tildelingRefordeling bud.
P o a s taN a m a h u s B u š e a h tta - 0 7 L iig e ju o lu d.
Fiskeri4 050 000115 0004 165 000 Jordbruk2 950 000115 0003 065 000 Duodji - avtale8 220 0008 220 000 Annet næringsliv5 900 000200 0006 100 000 Interreg700 000700 000
4 5 0 D e a r v v a š v u o đ a - ja s o s iá la á ? g ir u š š a n3 8 5 0 0 0 02 0 0 0 0 04 0 5 0 0 0 0
Sametinget avsetter kr 430 000 i revidert budsjett for 2007, til å styrke og tilrettelegge bedre for næringsutvikling innenfor Samisk utviklingsfonds geografiske område.
Poasta 500 Regionála ovddideapmi ja ovttasbargu
Post BenevnelseBudsjett -07Ekstra tildeling Refordeling bud. Rev. bud-07
G u o v llu g u o v d a s a š o v d d id e a p m i ja o v tta s b a r g u
PostBenevnelseBudsjett -07Ekstra tildeling Refordeling bud.
P o a s taN a m a h u s B u š e a h tta - 0 7 L iig e ju o lu d.
Samarbeidsavtaler med fylkeskommunene3 100 000300 0003 400 000
5 0 0 O v tta s b a r g o š ie h ta d u s a t fy lk k a g ie ld d a ig u in3 1 0 0 0 0 03 0 0 0 0 03 4 0 0 0 0 0
Sametinget avsetter kr 300 000 i revidert budsjett for 2007, til styrke og synliggjøre samisk kultur, språk og samfunnsliv i samarbeid med regionale samarbeidsaktører.
Sámediggi várre 300 000 ru 2007 reviderejuvvon bušeahtas nannet ja čalmmustuhttit sámi kultuvrra, giela ja servodateallima, ovttas regionála ovttasbargiiguin.
Plan- og finanskomiteens - Innstilling
Plána- ja finánsalávdegotti árvalus:
Sametingsrådet har fremmet revidert budsjett 2007.
Sámediggeráđđi lea ovddidan reviderejuvvon bušeahta 2007.
Sametinget har i 2006 et regnskapsmessig overskudd på 1 629 862 som er til fordeling i revidert budsjett.
Sámedikkis lea 2006:s rehkedoalu dáfus 1 629 862 ruvdnosaš badjebáza mii galgá juogaduvvot reviderejuvvon bušeahtas.
Sametinget fikk i tillegg 200 000 mer fra Helse – og Sosialdepartementet enn først antatt.
Sámediggi oaččui dan lassin 200 000 ru Dearvvvašvuođa- ja sosiáladepartemeanttas eanet og dan maid álggos lei vuordán.
Plan og finanskomiteen har behandlet Sametingets reviderte budsjett 2007, og har følgende merknader og forslag:
Plána- ja finánsalávdegoddi lea meannudan Sámedikki reviderejuvvon bušeahta 2007, ja ovddida čuvvovaš mearkkašumiid ja evttohusaid:
Komiteen, medlemmene fra Norske samers riksforbund (NSR.), Roger Pedersen, Ann-Mari Thomassen, Kirsti Guvsám, Aili Keskitalo og Miriam Paulsen, Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap.), Vibeke Larsen, Egil Olli, Sten Erling Jønsson, Åge B. Pedersen og Magnhild Mathisen, Norske samers riksforbund / Samefolkets parti (NSR.
Lávdegoddi, Norgga sámiid riikkasearvvi (NSR) lahtut Roger Pedersen, Ann-Mari Thomassen, Kirsti Guvsám, Aili Keskitalo ja Miriam Paulsen, Bargiidbellodaga (BB) sámediggejoavkku lahtut Vibeke Larsen, Egil Olli, Sten Erling Jønsson, Åge B. Pedersen ja Magnhild Mathisen, Norgga sámiid riikkasearvvi / Sámeálbmotbellodaga (NSR.
/ SáB), Gunn-Britt Retter, Finnmarkslista, Toril Bakken og Samefolkets parti (SáB), Terje Tretnes, har følgende merknad:
/ SáB) lahttu Gunn-Britt Retter, Finnmárkku listta lahttu Toril Bakken, Sámeálbmotbellodaga (SáB) lahttu Terje Tretnes, oaivvildit ahte:
Komiteen vil påpeke at jordbruket i samiske områder står overfor store utfordringer.
Lávdegoddi čujuha dasa ahte sámi guovlluid eanadoalus leat stuorra hástalusat.
Tilskuddsstyrets rapport for 2006 viser at tildelte midler til jordbruk overskred budsjettet med nærmere 50%.
Doarjjastivrra 2006 raporta čájeha ahte eanadollui juolluduvvui lagabui 50% eanet ruhta og dan mii lei bušehterejuvvon.
Virkemidlene som er tilgjengelige innen for Sametingets eget system og Innovasjon Norge er ikke tilstrekkelige til å opprettholde dagens antall gårdsbruk i samiske områder.
Dat váikkuhangaskaoamit maid Sámediggi iežas vuogádagas ja maid Innovasjon Norge hálddašit, eai leat doarvái dasa ahte bisuhit dálá eanadoaluid logu sámi guovlluin.
Rammebetingelsene for å drive med gårdsbruk må derfor bedres betraktelig.
Eanadoalu rámmaeavttut fertejit danne buoriduvvot mealgat.
De usikre framtidsutsiktene som har vært i jordbruket i samiske områder det siste tiåret har ført til at gårdsbruk ikke har prioritert utbygginger eller vedlikehold.
Sámi guovllluid eanadoalu maŋimus logijagi eahpesihkkaris boahtteáigi lea dagahan ahte eanadoallu ii leat vuoruhan huksemiid dahje bajásdoallama.
Det har ført til nedslitte bruk og lite tidsmessige bruk.
Danne leat doalut gollan ja uhccán heivehuvvon dálááigái.
Gårdene drives så lenge det ikke skjer eierskifte.
Doalut doaimmahuvvojit nu guhká og eai lonuhuvvo eaiggádat.
Tilstanden for mange av disse brukene er av en slik karakter at unge vegrer seg for å overta.
Dáin doaluin leat máŋga dakkár dilis ahte nuorat leat balus daid váldimis badjelasaset.
I tillegg står jordbruket overfor nye krav, blant annet den nye løsdriftsordningen.
Dan lassin leat eanadollui ođđa hástalusat, earret eará ođđa luovosdoallortnega.
Komiteen bemerker at det er et nasjonalt ansvar å opprettholde jordbruk i samiske områder.
Lávdegoddi mearkkaša ahte lea nationála ovddasvástádus bisuhit eanadoalu sámi guovlluin.
Komiteen ønsker at Sametinget skal jobbe overfor sentrale myndigheter for å styrke det samiske jordbruket.
Lávdegoddi háliida ahte Sámediggi galgá bargat guovddáš eiseválddiid ektui dainna ulbmiliin ahte nannet sámi eanadoalu.
Komiteen konstaterer også at tilskuddsstyret har mulighet til å omfordele inntil 20% av midlene på budsjettet i forhold til behovene det til enhver tid er.
Lávdegoddi konstatere maiddái ahte doarjjastivrras lea vejolašvuohta ođđasis juogadit gitta 20% rádjai bušeahta ruđain daidda dárbbuide mat ain leat.
Tilskudd til Goahtegearret Komiteen viser til fotnote i Sametingets budsjett 2007 post 30200 at tilskuddet utbetales under forutsetning av at alle krav i henhold til tildelingsbrev er oppfylt.
Doarjja Goahtegerrehii Lávdegoddi čujuha juolgenohtii Sámedikki 2007 bušeahta posttas 30200 mas čuožžu ahte doarjja máksojuvvo dainn eavttuin ahte buot juolludusreivve gáibádusat leat ollašuhttojuvvon.
Komiteen er orientert om at kontrollkomiteen har igangsatt undersøkelse angående Sametingets tilskudd til Goahttegearret.
Lávdegoddi diehtá ahte bearráigeahččanlávdegoddi lea álgán guorahallat Sámediggeráđi doarjagiid Goahtegerrehii.
Sametingsrådet anmodes derfor å ikke utbetale tilskudd til organisasjonen før kontrollkomiteen har kommet med en konklusjon i saken.
Danne ávžžuhuvvo Sámediggeráđđi vuordit máksimis doarjaga organisašuvdnii ovdalgo bearráigeahččanlávdegoddi lea buktán konklušuvnna áššis.
Komiteens flertall, medlemmer fra NSR.
Lávdegotti eanetlogus, NSR.
, NSR.
, NSR.
/ SáB og SáB har følgende merknad til:
/ SáB ja SáB lahtuin, lea čuovvovaš mearkkašupmi:
Rovviltsforvaltning Komiteens flertall er skeptisk til de høye bestandsmålene for rovvilt i de samiske bosettingsområdene, hvor det beite for både rein og sau.
Lávdegotti eanetlogus leat eahpádusat daid alla boraspiremáttodatmihtuid geažil sámi ássanguovlluin, gos leat sihke boazo- ja sávzaguohtumat.
Tapstallene er stabilt meget høye, og i mange områder også økende.
Massimat leat bistevaččat hui stuorrát, ja ollu guovlluin maiddái lassáneamen.