pere/sami_parallel huggingface dataset:
I denne næringen var gjennomsnittsalderen 46,2 år, noe som var 1,6 år lavere enn landsgjennomsnittet.
Guovllus leat 4811 barggolačča, lagabui golmma gearddi nu ollu go julevsámi guovllus.
For nesten alle næringer har gjennomsnittsalderen økt fra 2008 til 2012.
Áigodagas 2003 rájes 2012 rádjái njiejai barggolašvuohta guovllus 3 proseanttain.
Dette gjelder for alle de tre geografiske områdene. Unntaket er fiske, fangst og fiskeoppdrett og delvis offentlig administrasjon og forsvar, der gjennomsnittsalderen har gått ned med noen måneder.
Rievdamat golmma stuora almmolaš barggolašvuođajoavkkuin – almmolaš hálddahus / politiija / suodjalus jna., oahpahus, dearvvašvuohta ja sosiálabálvalus ledje sivvan barggolašvuođa njiedjamii.
Pensjonsreformen som ble innført fra 1. januar 2011, har blant annet som formål å
Vuosttaš namuhuvvon ealáhus njiejai 23 proseanttain, oahpahus 9 proseanttain, seammás go dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusas, stuorimus barggaheaddji guovllus, ii lean njieddju.
I alt42,643,441,742,341,041,7 01 Jordbruk, jakt og viltstell44,946,246,948,946,047,8 03 Fiske, fangst og fiskeoppdrett46,646,545,144,843,443,1 10-33 Industri41,441,539,841,241,842,7 41-43 Bygge og anleggsvirksomhet41,041,740,741,139,440,0 47 Detaljhandel35,335,834,534,733,333,9 49-53 Transport og lagring44,545,844,645,243,044,0 84 Offentlig administrasjon og forsvar45,145,743,643,444,043,6 85 Undervisning45,146,245,545,845,145,1 86-88 Helse- og omsorgstjenester43,444,042,743,342,242,6 Andre næringer41,142,540,541,540,341,2
Dearvvašvuođa ja sosiálabálvalusat – 21 proseanta barggolaččain, lea guovllus stuorimus barggolašvuođasuorgi. Dán guovllus barggolašvuohta lea leamaš bissovaš maŋemus logijagi.
~ 46 ~ stimulere folk til å stå lenger i arbeid, og kan være en viktig årsak til at gjennomsnittsalderen har gått opp.
Almmolaš hálddahus, suodjalus jna. barggahit 10 proseanta, njieddju das lea 23 proseanta.
Bedre helse, høyere utdanning og økt kvinneandel har også på ulike måter påvirket gjennomsnittsalderen blant de sysselsatte.
Dat lea vuosttažettiin suodjalusa unnideami dihte Porsáŋggus, ja muđui suohkan doaimmaid unnideapmi, mii lea heiveheapmi dan ektui go olmmošlohku lea njiedjan.
Figur 3.2 Sysselsatte etter alder, andel av sysselsatte i samme aldersgruppe og område. 4. kvartal 2012
Oahpahus barggaha 9 proseanta ja lea njiedjan 9 proseanta 2003 rájes (Angell ja earát 2014).
Kilde: SSBs Registerbaserte sysselsettingsstatistikk.
Guolástus lea stuorimus priváhta ealáhus, mas lea 14 proseanta barggolašvuohta.
Øvrige områder nord for Saltfjellet omfatter ikke personer bosatt i Alta, Tromsø, Harstad og Bodø.
Ealáhus lea njiedjan 5 proseanttain 2003 rájes.
Figur 3.2 viser andelen sysselsatte personer fordelt på femårige alderstrinn for de tre geografiske områdene i 2012.
Gálvogávppašeapmi dahká 12 proseanta ja lea njiedjan 6 proseanttain.
Den viser for eksempel at 7,7 prosent av de sysselsatte i STN-området var i alderen 30–34 år.
Fievrrideapmi ovddasta 6 proseanta barggolašvuođas ja lea áigodagas lassánan 16 proseanttain.
For landet samlet sett var 10,5 prosent av de sysselsatte i alderen 30–34 år.
Mátkeealáhus barggaha maiddái 6 proseanta ja lea lassánan 8 proseanttain maŋemus logijagi.
Hovedtrekkene i figuren viser at STN.
Márkosámi guovllus lea leamaš 10 proseanta barggolašvuođanjieddju áigodagas.
/ Norge nord for Saltfjellet hadde høyere andel av de sysselsatte i den yngste aldersgruppen (15–19 år) og de eldste aldersgruppene (over 45 år).
Rievdan golmma almmolaš barggolašvuođasurggiin čilge ollu manne nu lea.
I aldersgruppen 20–44 år lå andelene i hovedsak under tilsvarende andeler for Norge samlet sett.
Badjelaš bealli barggolaččain dán guovllus – 51,7% - leat bargguin dain surggiin.
STN-området skiller seg ut med at de hadde lavest andel av de sysselsatte i de to aldersgruppene fra 25–34 år, og høyest andel sysselsatte i de tre aldersgruppene over 55 år, sammenlignet med de to andre områdene.
Guovtti almmolaš barggolašvuođasuorggis lei stuora njieddju, almmolaš hálddahus jna. njiejai 23 proseanta, oahpahus 29 proseanta.
STN-områderØvrige områder nord for SaltfjelletNorge
Dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusat lassánedje dušše 1 proseanttain.
3.4 Sysselsetting og utdanning
Huksen ja rusttet baicca lassánii 4 proseanttain.
Andelen av de sysselsatte i Norge som hadde universitets- / høyskoleutdanning, var 36 prosent for fjerde kvartal 2012.
Nordkapp lea mielde dán suohkanjoavkkus.
I STN-området var tilsvarende andel 25 prosent.
Angell ja earáid (2014) mielde sáhttá dákko
Andelen som hadde videregående skole som høyeste utdanning, var relativt lik i de tre områdene, og lå på 42 til 45 prosent, der øvrige områder nord for Saltfjellet hadde den høyeste andelen.
leat juoga mii ii leat registrerejuvvon, go lea ollu áigodatbargu ja dát statistihkka mihtiduvvo čakčat, maŋŋil go váldoáigodat geassi lea nohkan.
Tabell 3.5 Sysselsatte 15–74 år fordelt etter utdanning og kjønn, 4. kvartal
Tabell 2.3 Muhtun SED-guovlluid barggolašvuođarievdan. Proseanta.
I altGrunnskole
Barggolačča
Videregående skole Universitet / høyskole, lavere nivå Universitet / høyskole, høyere nivå
Barrgolašv. lassáneapmi 2003-2012. %
Menn, STN-områder14 6435 3236 8112 016
Barggolašvuođaovdáneapmi Priváhta
Kilde: SSBs Registerbasert sysselsettingsstatistikk.
Almmolaš Vuotna Nuorta-Finnmárku Unjárga, Deatnu, Gáŋgaviika, Davvesiida
Unntatt personer bosatt i Alta, Tromsø, Harstad og Bodø.
6 Guolast.: +32% Gálvogávp: + 4% Eanad./boazod.: -3%
Menn, øvrige områder nord for Saltfjellet47 32014 40422 9957 6502 271
+ 29%. Oahpahus: -30 %. Dearvvašv./sosiála: + 1%
Menn, Norge1 375 190325 676628 214277 042144 258
Kárášjohka / Guovdageaidnu Kárášjohka, Guovda-geaidnu
Kvinner, STN-områder12 3373 3324 6783 797
5 Eanad./boazod.:
Kvinner, øvrige områder nord for Saltfjellet41 04010 45816 54012 1721 870
jna.: + 5% Gálvogávp: - 14% Almm. háldd, jna: -23% Oahpahus: -9%
Kvinner, Norge1 213 810240 625464 676398 448110 061
Davvi-Romsa Návuotna Gáivuotna, Omasvuotna, Ivgu
Andeler
2 Huksen / rusttet: +25% Gálvogávp: - 8% Guolás jna: -42% Eand / boazod: -23%
Menn, STN-områder100 %36 %47 %14 %3 %
Off adm: - 11%9 Oahpah.:
Menn, øvrige områder nord for Saltfjellet100 %30 %49 %16 %5 %
-10 Eanad / boazod: -33% Guolás: - 4 Huksen / rusttet: + 4% Gálvogávp: -14% Fievrrid: -21%
Menn, Norge100 %24 %46 %20 %10 %
Almm háldd jna: -23% Oahpahus: - 29% Dearvv./sos: +1%
Kvinner, STN-områder100 %27 %38 %31 %4 %
ealáh: -26% Minerálrogg+82 %
Kvinner, øvrige områder nord for Saltfjellet100 %25 %40 %30 %5 %
Almm háldd jna.: +28% Oahpahus: -8% Dearvv / sos:+13 %
Kvinner, Norge100 %20 %38 %33 %9 %
2.6 Iešguđetge SED-guovlluid ovdáneami dovdomearkkat
Det var færre sysselsatte kvinner enn menn i STN-området i 2012.
Barggolašvuođalassáneapmi SED-guovlluin lea unnit go riikkaoasis ja riikkas muđui maŋemus logijagi áigodaga, ja dat rievddada guovllu siskkobealde.
Til tross for dette var det flere kvinner enn menn blant sysselsatte i STN-området som hadde høyere utdanning.
Njealji guovllus guđa guovllus dahje oasseguovllus lei barggolašvuođalassáneapmi, ja guovtti guovllus lei njiedjan.
Dette er sammenhenger som gjaldt alle de tre områdene, men det var mest markant i STN-området.
Njiedjan juohkása máŋgga ealáhusa gaskkas, eaige leat seamma ealáhusat mat sturrot dahje unnon iešguđetge guovlluin.
Andelen med høyere utdanning i STN-området var 35 prosent blant kvinner, og 17 prosent blant menn.
Álbmothivvodaga rievdan logijagiáigodagas lea baicca eanet oktasaš buot osiide guovllus; buot guovlluin lea olmmošlohku njiedjan.
Tilsvarende for Norge sett under ett var 42 og 31 prosent.
Muhto maiddái das leat erohusat, iige juohke guovllus leat seamma ollu njiedjan.
Tabell 3.6 Gjennomsnittsalder for sysselsatte personer med høyskole- / universitetsutdanning.
Tabell 2.4 Barggolašvuođa rievdan SED-guovllu oasseguovlluin 2002-2012 ja olmmošlohku 2000-2013 (Gáldu: SSB., Sámi statistihkka 2014)
4. kvartal 2012.
Márkosámi guovlu
Kilde: SSBs Registerbaserte sysselsettingsstatistikk.
-&gt; Julevsámi guovlu Vuotna / riddo Oarje-Finnmárku
Unntatt personer bosatt i Alta, Tromsø, Harstad og Bodø.
Barggolašvuođanjieddju ja ollu olmmošlohkonjieddju
I STN-området hadde sysselsatte personer med høyere utdanning en høyere gjennomsnittsalder enn sysselsatte med tilsvarende utdanning i landet sett under ett.
Nu dahket dát suohkanat Oarje-Finnmárkkus oasseguovllu SED-guovllus gos lea eanemus negatiiva ovdáneapmi logijagiáigodagas 2002-2012. Olmmošlohkonjiedjan lea 18 proseanta áigodagas, ja guovlu lea vásihan 3 proseanta barggolašvuođanjiedjama.
Fordelt på kjønn var gjennomsnittsalderen høyere for menn enn for kvinner.
Guokte bargi viđa bargis barget almmolaš sektoris, ja guolástus lea stuorimus priváhta ealáhus.
STN-områder Øvrige områder nord for SaltfjelletNorge Begge kjønn44,443,542,4 Menn46,445,343,8 Kvinner43,342,341,1
Barggolašvuođanjieddju ja unnán olmmošlohkonjieddju Maiddái dán joavkkus lea dušše okta guovlu: márkosámi guovlu.
Figur 3.3 Aldersfordeling for sysselsatte kvinner / menn 15–74 år i STN-området og Norge med høyskole / universitetsutdanning.
Almmolaš sektor dahká 45 proseanta barggolašvuođas, earret dearvvašvuođa ja sosiálabálvalusaid, main lei veaháš lassáneapmi áigodagas.
4. kvartal 2012.
Eará almmolaš sektorat leat njiedjan sakka.
Kilde: SSBs Registerbaserte sysselsettingsstatistikk.
Lassáneapmi ja unnán olmmošlohkonjieddju
Figur 3.3 viser samlet andel kvinner og menn med høyere utdanning, og hvordan disse fordeler seg etter aldersgrupper.
Golbma oasseguovllus SED-guovllus lea barggolašvuođalassáneapmi ja unnán olmmošlohkonjieddju.
Den røde heltrukne linjen viser hvordan de 4 327 kvinnene i STN-området med høyere utdanning i tabell 3.5 fordeler seg etter alder.
Vuotna / riddo Nuorta-Finnmárkkus lea leamaš stuorimus barggolašvuođaslassáneapmi, 6 proseanttain áigodagas.
Ut fra figuren kan vi se at litt over 14 prosent av kvinnene med høyere utdanning i STN-området var i alderen 35–39 år.
Lassáneapmi lea priváhta sektoris, vuosttažettiin guolástusealáhusas, muhto maiddái almmolaš hálddahusas.
Tilsvarende var det bare litt over 10 prosent av mennene med høyere utdanning som var i samme aldersgruppe.
Logijagiáigodagas lea guovllus leamaš olmmošlogu njiedjan vuollelaš 9 proseanta.
I figuren ser vi videre at i de eldre aldersgruppene er fordelingen motsatt.
Kárášjogas / Guovdageainnus lea barggolašvuohta lassánan 5 proseanttain jagiid 2003-2012.
Nesten 12 prosent av mennene i STN-området med høyere utdanning var i alderen 60 til 64 år.
Dat lea nubbin eanemus lassáneapmi buot guovlluin mat leat SED-guovllus.
Tilsvarende for kvinner var litt over seks prosent.
Dain suohkaniin Sis-Finnmárkkus lea seammás njiedjan olmmošlohku 7,3 proseanttain.
Generelt ser vi at kvinner med høyere utdanning hadde høyere andeler i unge aldersgrupper enn tilsvarende for menn. For landet sett under ett var det tilsvarende tendenser, men forskjellen mellom kjønnene var mindre.
Barggolašvuođa lassáneapmi lea sihke priváhta sektoris – mii dáppe lea boazoealáhus- ja almmolaš sektoris, erenoamážit dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusas, muhto maiddái media / kulturealáhusas ja oahpahusas.
Grunnlaget for tabeller og figurer er Statistisk sentralbyrås registerbaserte sysselsettingsstatistikk for 4. kvartal det enkelte år.
Davvi-Romssas lea maiddái leamaš unnimus barggolašvuođalassáneapmi dan golmma guovllus dán joavkkus, 2 proseanta.
Populasjonen omfatter bosatte personer 15–74 år som har utført arbeid av minst én times varighet i referanseuken, eller som var midlertidig fraværende fra slikt arbeid.
Seammás lea Davvi-Romsa vásihan unnimus olmmošlohkonjiedjama áigodagas buot guovlluin SED-guovllus; 3,5 proseanta.
Denne statistikken er basert på flere ulike registre med ulik presisjon.
Barggolašvuođalassáneapmi lea leamaš almmolaš sektoris, erenoamážit
For personer i små jobber, frilansere, ordførere, en del næringsdrivende og noen andre grupper kan tallene være litt upresise.
dearvvašvuođa / sosiálabálvalusain, mat dahke 30 proseanta barggolašvuođas.
Om og hvordan dette slår ut i forhold til tabeller og figurer i denne artikkelen, er ikke undersøkt. Mer statistikk om sysselsatte, og mer om datagrunnlaget finnes på ssb.no/regsys.
Priváhta sektoris lea leamaš barggolašvuođanjieddju buot ealáhussurggiin, ja erenoamážit vuođđoealáhusain guolástusas ja eanadoalus.
Menn, STN-områdetKvinner, STN-områdetMenn, NorgeKvinner, Norge
2.7 Hástalusat ovddosguvlui
Opplysninger om STN-området og annet som ikke er hentet fra sysselsettingsstatistikken, er i hovedsak hentet fra ssb.no/befolkning/statistikker/samisk.
Olmmošlohkorievdan lea leamaš positiiva 2007 rájes, 0,6 proseanta lassánemiin jahkásaččat, dat lea bealli lassánanleahtus riikkagaskameari ektui. Lassáneapmi dáhpáhuvvo eanet sisafárremiin.
Definisjon av høyere utdanning Universitets- / høyskoleutdannelse, lavere nivå – - Alle som har fullført en universitets- og høgskoleutdannelse av en varighet på inntil
Dát joavku lea njiedjan, ja erenoamážit nissonoassi joavkkus lea njiedjan. Riegádahttojit unnit mánát, maiddái suohkaniin main ovdal lea leamaš relatiivvalaš ollu riegádahttinbadjebáza.
– - Alle som har fullført 120 studiepoeng eller mer i universitets- og høgskolesystemet fra og med 1998/99, men som ikke har fullført en høyere gradsutdannelse.
Dássážii lea barggolašvuođalassáneapmi sámi guovlluin leamaš vejolaš eanas dan dihte go sisafárren guovlluide lea lassánan. Áigodagas leat boahtán eanet sisafárrejeaddjit, ja
Universitets- / høyskoleutdannelse, høyere nivå – - Alle som har fullført en universitets- og høyskoleutdannelse på mer enn fire år.
~ 36 ~ sisafárrejeaddjit leat eanet bargagoahtán. Dás lea sáhka eanas bargosisafárremis, ja erenoamážit bargosisafárrejeddjiin Nuorta-Eurohpás.
– - Alle som har fullført en forskerutdannelse uansett periode.
Gaskal 40 ja lagabui 52 proseanta dain geat leat barggus guovllus barget almmolaš sektoris.
Mer utdanningsstatistikk og definisjoner knyttet til utdanningsstatistikk finnes på www.ssb.no/utdanning/statistikker/utniv/aar /.
Dat bargosajit eaige leat nu gitta gilvvus ja ekonomalaš konjunktuvrrain go dábálaš eksportaealáhusat guolástus ja mátkeealáhusa leat.
3.6 Flere tilnærminger basert på sysselsettingsstatistikken
Dat soaitá erenoamáš dehálaš boahttevaš jagiid suohkanrájiid vejolaš rievdadan proseassa dáfus.
I denne artikkelen er det valgt figurer og tabeller for å belyse noen få utvalgte temaer ved hjelp av SSBs sysselsettingsstatistikk.
Angell ja earát (2014) gávnnahedje ahte bargguhisvuohta davvin lea njiedjame riikkagaskameari dássái.
De omtalte temaene kan beskrives grundigere ved å ta med flere dimensjoner, som yrke, arbeidstid, utdanningstype, antall ansatte hos arbeidsgiver, sivilstatus osv..
Dievdduid gaskkas leat goitge ain eanet go muđui riikkas, muhto bargguhisvuohta ja bargooassálastin nissoniid gaskkas lea lahka riikkagaskadási.
For å danne seg et mer omfattende bilde av utviklingen av sysselsettingen i STN-området kan man også gå videre på noen av områdene nevnt nedenfor.
Bargojohttin lea oassin Davvi-Norgga bargoeallimis, ja eanet johtet eret davvinorgga suohkaniin go sisa (Angell ja earát 2013).
Analyser av enkeltnæringer Finnes det næringer som går bra i STN-området ?
Bargojohttin lea lassánan 2000-logus, ja erenoamážit guovlluin main lea oanehis gaska bargomárkanguovddážiidda.
Hvor er disse ?
Siskkáldas bargojohttin riikkaoasis lea vuosttažettiin lassánan guovlluin main lea oanehis gaska guovddážiidda main lea alla bargomárkanintegrašuvdna.
Er det næringer som forsvinner ? Hvor blir det av de sysselsatte ?
Eanet dievddut go nissonat johtet barggu geažil, dat guoská buot guovlluide SED-guovllus.
Enkeltnæringer / områder som er satsningsområder Er det næringer / områder som har fått særskilt støtte/oppfølging ?
Figuvra 2.6 čájeha bargojohttiid olggos guovllus, lohku lea stuorimus guovlluin mat leat lahka stuorit bargomárkana, nugo gávpogiid Tromssa, Hámmárfeasta, Álttá dahje Čáhcesullo.
Hvordan har det gått med disse ? Øker sysselsettingen ?
Bargomátkkošteapmi olggos lea stuorimus DavviRomssas, eatnasat Romsii.
Man kan se på utviklingen i sysselsettingen i enkeltnæringen over tid fordelt på ulike geografiske områder.
Erenoamážit Davvi-Romssas sáhttá bargojohttin olggos mielde čilgeme barggolašvuođalassáneami ja ahte olmmošlohku ii leat njiedjan eanet go lea guovllus.
Sysselsetting innen offentlig sektor Hvor stor er offentlig sektor ?
Figuvra 2.6 Barggolaččat agis 15-74 geain bargobáiki lea olggobealde ássansuohkana.
Har andelen endret seg ?
2012, 4. kvartála.
Hvem jobber der ?
(Gáldu: SSB)
Hvordan er utviklingen i antall arbeidsplasser i STN-området ?
Jagi 1990 riegádedje 650 máná SED-guovllus, ja 2010 lei lohku 330.
Denne artikkelen viser sysselsatte personer som er bosatt i STN-området.
Dat lea lagabui 50 proseanta njiedjan. Šattolašvuođalohku sámi guovlluin lei 2,08 jagi 1990, de lei seamma lohku 1,73 guoktelogi jagi maŋŋil.
Men det sier ikke noe om hvor de jobber.
statistihkka).
Det er mulig å fordele alle jobber (inkludert bijobb og personer på korttidsoppdrag) etter arbeidssted og å se på pendling til / fra STN-området.
Olmmošlohkorievdan jagi 2030 rádjái orru čájeheame ahte jus SED-suohkaniin galgá lassánit olmmošlohku de lea eaktun sisafárren.
Sysselsetting og utdanning Utdanningsnivå Man kan se på utdanningsnivå i ulike næringer.
Dáin suohkaniin lea álbmogis unnán potensiála “ iešlassáneapmái ”.
Hva er alder ved fullført utdanning, antall som tar videreutdanning som voksen ?
Guhkes áiggi badjel leat nuorra rávisolbmot eanet fárren eret go fárren suohkaniidda, ja de maiddái leat unnit olbmot dan ahkejoavkkus geat riegádahttet mánáid.
Sammenhengen mellom utdanning og jobb, sysselsettingsandeler fordelt etter utdanning er også interessant.
Nugo Angell ja earát (op cit, s 7) čállet: ” Vel stuorit hástalus lea boarásnuvvi álbmot mii SED-guovllus lea, ja dat boahtá vaikko makkár eavttut doaimmahuvvet olmmošlohkoovdáneami ektui. ”
Status til de ikke-sysselsatte Hvem er de ? Er de under utdanning ?
Álbmot mii boarásnuvvá, unnán nuorat daid gaskkas, ja dušše moadde guovllu gos lea riegádahttinbadjebáza lea hástaleaddji vuolggasadji.
Er de sesongarbeidere (disse kommer stort sett ikke med i statistikken) ? Arbeidsledige ? Uføre ?
Maŋemus jagiid sisafárremat Davvi-Norgii leat dahkan guvlui barggolašvuođalassáneami vejolažžan.
Folk i jobb som flytter vor blir de av, hvem er de ?
Eanet bargosisafárren Nuorta-Eurohpás,
Flytter de til andre STN-områder ?
mas lea oassin oanehisáigge bargosisafárren, lea leamaš dehálaš barggolašvuođalassáneapmái.
Flytter de til byene i nord ? Eller i sør ?
Muhto lassáneapmái lea maiddái váikkuhan dat go eanet sisafárrejeaddjit leat álgán bargat.
Flytter kvinnene ? Flytter menn ?
SED-guovllus lea leamaš eanet lassáneapmi almmolaš sektora barggolašvuođas go priváhta sektoris áigodagas 2003-2012.
Flytter de som har høy / lav utdanning ?
Vuollelaš bealli dain geat leat barggus SED-guovllus leat barggus almmolaš sektoris.
Sysselsatte personer i STN-området, hvor kommer de fra ?
Dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalus lea dat stuorimus suorgi almmolaš bargosajiin, ja lea suorgi mii barggaha eanet ahte eanet bargiid jagis jahkái.
Hvor bodde de da de gikk på ungdomsskolen.
Dat guoská buot guđa guvlui SED-guovllus.
Er det noen næringer som har høy andel sysselsatte som kommer fra nærområdet ?
Seammás go dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalus lea sektor mii stuorru almmolaš barggolašvuođas, de njidjet logut eará sektoriin.
Er det ulike utdanningsnivå avhengig av oppvekststed ?
Dat guoská ovdamearka dihte almmolaš hálddahussii, suodjalussii, politiija ja eará ja oahpahussii.
Personer på korttidsopphold i landet Øker andelen i STN-området ?
Stáhta hálddahusa oppalaš unnideapmi oktan suodjalusa unnidemiin orru stuorit go almmolaš hálddahusa stuorideapmi, ja de vuosttažettiin sámi hálddahusa dáfus.
Er det ulike andeler i ulike STN-områder ?
Áidna čilgehus dat ii goitge leat.
I hvilke næringer er de sysselsatt ?
Dasa boahtá maiddái digaštallan geasuheaddjivuođas.
Flere jobber, deltidsarbeid ?
Girjjálašvuohta:
Er dette mer utbredt i STN-området enn i andre områder ?
Slaastad, Tove Irene: Samisk statistikk 2014/Sámi statistihkka 2014, Statistisk sentralbyrå, Rapporter 2014/1
4 Ei bærekraftig reindrift ?
4 Ceavzilis boazoealáhus ?
Jan Åge Riseth, forsker I, dr.scient., Norut Tromsø Sammendrag Bærekraft i reindrifta er ei meget relevant og aktuell problemstilling både ut fra internasjonal politikk og reindriftspolitikken de siste to tiårene.
Jan Åge Riseth, Dutki I, dr. scient., Norut Tromsa Čoahkkáigeassu Ceavzilvuohta boazoealáhusas lea hui relevánta ja áigeguovdilis áššečuolbma leamaš gaskariikkalaš politihkas ja boazodoallopolitihkas dan maŋemus logi jagis.
Den konkrete betydningen av dette er foreløpig bare definert for økologisk bærekraft – gjennom en veileder fra Landbruks- og matdepartementet fra 2008.
Dat konkrehtalaš mearkkašupmi dás lea dássážii dušše meroštallon ekologalaš ceavzilvuođas Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta bagadusas, mii ráhkaduvvui 2008.
For et mer overordnet utgangspunkt bruker jeg tilnærminger fra internasjonal fellesressursforskning.
Dan oktavuođa ektui guoskkaha gaskariikkalaš oktasašresursadutkan.
Dette ble bekreftet av Høyesterett så sent som i 1981.
Dat duođaštuvvui Alimusrievttis nu maŋŋit go 1981.
Landbruksdepartementet og Stortinget sikra framtida for denne reindrifta gjennom en ny lov i 1984.
Eanandoallodepartemeanta ja Stuoradiggi sihkkaraste dán boazodoalu boahtteáiggi ođđa lága bokte 1984.
Reindriftssamene i Røros-området har vært utsatt for hardt press fra det ekspanderende bondesamfunnet og myndighetene.
Boazosámiide Plassje-guovllus lea leamaš stuora noađđi go boandaservodat ja eiseválddit leat garrasit lassánan ja viidon.
Reindrifta i Nord-Trøndelag var også med på produktivitetsrevolusjonen på 1980-tallet, men har siden tidlig på 1990-tallet i stadig sterkere grad fått føle konsekvensene av den nye rovdyrpolitikken.
Boazodoallu Davvi-Trøndelagas lei maid mielde dan alla buvttadanrevolušuvnnas 1980-logus, muhto leat álggu geahčen 1990-logu rájes dađistaga šaddan dovdat ođđa boraspirepolitihka váikkuhusaid.
Nordland og Troms reindriftsområder er begge preget av at grenseoppgjøret mellom Norge og Sverige i 1751 førte til at Norge fikk overskudd på sommerbeiter, mens Sverige fikk overskudd på vinterbeiter.
Nordlándda ja Tromssa boazodoalloguovlluide lea goappašagaide čuohcan, go Norgga ja Ruoŧa rádjesoahpamuš 1751 mielddisbuvttii ahte Norga oaččui badjelmeare geasseorohagaid ja Ruoŧŧa ges badjelmeare dálveorohagaid. Go našunalisma ideologiija doaibmagođii
Da nasjonalistiske ideologier slo inn fra midten og slutten av 1800-tallet, førte dette til sterk kontroll av reindrifta for å fremme jordbrukets ekspansjon og også til tiltakende utestenging av svenske reindriftssamer, iverksatt fra og med 1923, blant annet fra øyene i
~ 53 ~ gaskamutto gitta loahpageahčái 1800-logu, de mielddisbuvttii dat garra bearráigeahču boazodollui. Sii galge ovddidit eanandoallo viidáneami ja maiddái olgguštit Ruoŧa boazosápmelaččaid, earenoamážiid Tromssa sulluin.
Troms. Norge og Sverige er for tida uten en gyldig konvensjon, og det kan stilles spørsmål ved om Norges ensidige forlengelse av 1972-kovensjonen i 2005 er gyldig.
Norga-Ruoŧŧa leaba dál dohkkehuvvon konvenšuvnna haga ja sáhttá jearrat leago Norgga sierranas guhkideapmi 1972-konvenšuvdna doallevaš, mii dahkkui 2005.
De siste konvensjonsforhandlingene har vært meget vanskelige, men ei samisk arbeidsgruppe har nylig lagt fram forslag til en ny konvensjonstekst.
Dat maŋemus konvenšuvdnašiehtadallamat leat leamaš hui váddásat, muhto okta sámi bargojoavku lea aiddo báliid almmuhan árvalusa ođđa konvenšuvdnatekstii.
Unntaket er Polmak / Varanger, som har gjennomført produktivitetsrevolusjonen og går med godt overskudd.
Earret Buolbmát / Várjjat mii lea čađahan buvttadanrevolušuvnna ja doaibmá buriin badjelbáhcagiin.
Etter krav fra NRL, utredning og dialog fikk man en ny reindriftslov i 2007.
Maŋŋil NBRa gáibádusa, guorahallama ja ságastallama oaččuimet ođđa boazodoallolága 2007.
Foruten bærekraft fokuserer denne loven reindriftas egne institusjoner og prosesser, men har unntaksbestemmelser som gir sentrale myndigheter muligheter til å overstyre reindriftsorganene.
Earret ceavzilvuođa, de čalmmustahttá dát láhka boazodoalu iežas ásahusaid ja proseassaid, muhto leat spiehkastatmearrádusat mat addet guovddášeiseválddiide vejolašvuođa mearridit badjel boazodoalloorgánaid.
Jeg tilrår at: – myndighetene utvikler en politikk for å styrke beskyttelsen av reindriftas driftsområder og vektlegger reindriftas positive bidrag til å opprettholde et åpent landskap og biodiversitet – konsultasjonsordningen brukes mer aktivt for å utvikle en forpliktende dialog med reindriftsamene, NRL og Sametinget – myndighetene må gi reindrifta i Finnmark og reindriftas organer ro til å gjennomføre fastsetting av bruksregler og påfølgende reduksjon av reintall.
(2) Konsultašuvdnaortnet adno eambbo aktiivvalaččat vai ovddida dan geatnegahtton gulahallama boazosápmelaččaiguin, NBRain ja Sámedikkiin. (3) Eiseválddit fertejit Finnmárkku boazodollui ja boazodoalloorgánaide addit ráfi mearridit doaibmanjuolggadusaid ja dasto unnidit boazologu. (4) Sámi bargojoavkku, maid Norgga Sámediggi lea jođihan, árvalii ođđa boazoguohtonkonvenšuvnna Ruoŧain.
– forslaget til ny reinbeitekonvensjon med Sverige fra den samiske arbeidsgruppa ledet av Sametinget i Norge må søkes ratifisert og iverksatt snarest – myndighetene må utforme en rovdyrpolitikk som tar mye klarere hensyn til reindrifta og andre beitebrukere
Dan ferte ohcat ratifiserejuvvot, vai doaibmagoahtá jođáneamos lági mielde. (5) Eiseválddit fertejit hábmet boraspirepolitihka mii čielgaseappot vuhtiiváldá boazodoalu ja eará guohtoneana geavaheddjiid.
For det andre må det være et tema som det finnes tilstrekkelig datagrunnlag til å skrive om.
Dasto ferte maid leat fáddá man birra leat doarvái dieđut čállit.
Løsninga er blitt å skrive om bærekraft, både fordi dette er den offisielle målsettinga for reindrifta slik den er formulert i reindriftsloven av 2007, men også fordi det er en målsetting som spiller en framtredende rolle i internasjonal miljø- og utviklingspolitikk, slik den har utviklet seg det siste kvarte århundret.
Čoavddus šattai čállit ceavzilvuođa birra, sihke go lea dat almmolaš mihttu boazodoalu ektui, nugo 2007 boazodoallolágas boahtá ovdan, muhto maiddái go lea mihttu mii lea guovddáš rolla gaskariikkalaš biras- ja ovdánahttinpolitihka birra, nugo dat lea ovdánan dan maŋemus kvárta jahkečuođis.
Den uttrykte målsettinga for Lappekodicillen (1751) var den «Lappiske Nations Conservationš, og regimet den etablerte, innebar i tråd med dette en anerkjent samisk selvforvaltning innenfor nasjonalstatenes rammer.
Celkojuvvon ulbmil Lappekodicillen (1751) lei dat «Lappiske Nations Conservationš, ja ráđđenvuohki mii ásahuvvui lei nugo oaivvilduvvon dovddus sámi iešhálddašeapmi našunálastáhtaid rámmaid siskkobealde.
Den politiske målsettinga for reindrifta kan karakteriseres som en avviklingsmålsetting og ble formulert slik i en innstilling til reindriftslov: Saalenge Flytlappernes Næring nyder Lovgivningens Beskyttelse, har den Følgelig Krav paa at bydes saadanne Vilkaar, at den kan bestaa.
Dat politihkalaš ulbmil boazodoalu ektui sáhttá gehččot dego heaittihanulbmilin ja celkui dáinna lágiin boazodoallolága mearrádusevttohusas: Saalenge Flytlappernes Næring nyder Lovgivningens Beskyttelse, har den Følgelig Krav paa at bydes saadanne Vilkaar, at den kan bestaa.
Men i og med dens Stilling som en historisk Overlevering, der ikke i ringe Grad virker som en Hemsko paa Udviklingen af bedre og formaalstjeneligere Samfundsinteresser, er Grænserne for dens Krav givne.
Men i og med dens Stilling som en historisk Overlevering, der ikke i ringe Grad virker som en Hemsko paa Udviklingen af bedre og formaalstjeneligere Samfundsinteresser, er Grænserne for dens Krav givne.
Og disse Grænser maa etter Forholdets Natur blive vikende (Indredepartementet 1904).
Og disse Grænser maa etter Forholdets Natur blive vikende (Indredepartementet 1904).
Denne målsettinga slår altså fast at reindrifta kun omfattet tålt bruk og hadde vikeplikt overfor andre interesser, særlig jordbruket.
Diet ulbmil, mii vuođđuduvvui dan nammii ahte boazodoallu lea dušše gillájeaddji / gierdevaš ealáhus ja mii ferte addit saji eará beroštumiide, earenoamážiid eanandollui.
Den lå til grunn for den første landsomfattende reindriftsloven, som ble endelig vedtatt i 1933 og var i kraft helt til 1978.
Diet lei vuođđun dan vuosttaš riikaviidosaš boazodoalloláhkii mii mearriduvvui 1933 ja mii doaimmai gitta 1978 rádjái.
Forgjengeren, felleslappeloven av 1883 og den første norsk-svenske reinbeitekonvensjonen satte i praksis Lappekodicillen til side og dannet til sammen en ny «grunnlovš for relasjonene mellom reindriftssamene og statsmyndighetene, og dermed også mellom reindriftssamene og omgivelsene, særlig bøndene.
Dat ovddit láhka, 1883 oktasašsámeláhka ja dat vuosttaš Norgga-Ruoŧa boazoguohtonkonvenšuvdna duvdilii Lappekodicillena eret ja álggahii oktasaččat ođđa “ vuođđolága ”, mii guoskkahii boazosápmelaččaid ja stáhtaeiseválddiid oktavuođaid, ja nu
Fra og med 1980 Reindriftsadministrasjonen, inntil siste årsskifte Reindriftsforvaltningen, etter årsskiftet Statens reindriftsforvaltning, siden 1.7.2014 Landbruksdirektoratet, Reindriftsavdelingen.
1980 rájes gohčoduvvui Boazodoallohálddahussan, maŋemus jahkemolsašumi rájes ges Stáhta Boazodoallohálddahus, gitta 1.7.2014 rádjái go de rievddai namma Eanandoallodirektoráhtta, Boazodoalloossodat.
Felleslappeloven av 1883 som gjaldt for Sverige og Norge sør for Finnmark. I kommuner i Sør-Norge som ikke var kommet med i den etablerte distriktsinndelinga. Fra 1890-tallet sør for Finnmark, i Finnmark fra 1935.
Norga-Ruošša 1826, Norga- Suopma 1852 ja Ruoŧŧa-Suopma 1889 1883 Oktasašsámiláhka mii gustui Ruŧŧii ja Norgii lullelis Finnmárkku Suohkaniin Lulli-Norggas mat eai lean mielde dain orohatjuohkimin 1890-logus lullelis Finnmárkku, ja Finnmárkkus ges 1935 rájes.
~ 54 ~ omkring forrige århundreskifte.
~ 55 ~ maiddái gaskal boazosápmelaččaid ja sin birrasiid, earenoamážiid boanddaid.
De første praktiske resultatene av reindriftssamenes organisasjonsstrev kom på slutten av 1960-tallet og innebar at reindrifta ble akseptert som landbruksnæring.
Dat vuosttaš praktihkalaš bohtosat boazosápmelaččaid organisašuvdnarahčamis bohte easka loahpas 1960-logu, go de dohkkehuvvui boazodoallu eanandoalloealáhussan.
Videre dialog la grunnlaget for at NRL og Landbruksdepartementet i 1976 signerte Hovedavtalen for reindriftsnæringen.
Viidásit gulahallan vuođđuduvvui dan ala ahte NBR ja Eanandoallodepartemeanta vuolláičálle váldošiehtadusa boazodollui 1976.
Denne reformen ble styrket av en ny reindriftslov i 1978.
Diet reforbma nannejuvvui ođđa boazodoallolágain 1978.
De viktigste uttrykte politiske målsettingene i disse dokumentene var en økonomisk målsetting om å oppnå best mulig inntekt og høyest mulig kjøttproduksjon samtidig som naturgrunnlaget ble ivaretatt, samt en kulturell målsetting om å bevare reindrifta som en viktig faktor i samisk kultur.
Mávssoleamos politihkalaš ulbmiliin dain dokumeanttain lei ekonomalaš mihttu, mas galggai olahit buoremus lági mielde dietnasa ja eanemus lági mielde buvttadit bierggu. Seammás galggai luondduvuođu fuolahit ja kultuvrralaš ulbmilin ges lei gáhttet boazodoalu mávssolaš oassin sámi kultuvrras.
Delvis parallelt med dette vokste det også fram en bredere etnopolitisk bevegelse omkring Norske Samers Riksforbund (stiftet 1968).
Belohahkii oktanaga dainna, de šaddagođii viidát etnopolitihkalaš lihkadus, go Norgga Sámiid Riikasearvi ásahuvvui 1968.
Omkring 1980 utviklet omfattende demonstrasjoner og aksjoner mot utbygginga av Alta-Kautokeino-vassdraget seg fra miljøsak til urfolkssak, ikke minst som følge av to sultestreiker med unge samer foran Stortinget.
Birrasiid 1980 álge viiddis miellačájeheamit ja ákšuvnnat Alta-Guovdageainnu eanu buođđudeami vuostá, mii rievddai birasáššis álgoálbmotáššin, dan vuođul go ledje guokte nealgudeami nuorra sápmelaččain Stuoradikki olggobealde.
Prosessen fram til vedtak av finnmarksloven førte også til en avtale mellom myndighetene og Sametinget i 2005 – en avtale som bl.a. ga reindrifta konsultasjonsrettigheter både med tanke på politiske endringer og naturinngrep.
Proseassa dassá go Finnmárkkuláhka mearriduvvui, de mielddisbuvttii dat 2005 šiehtadusa gaskal eiseválddiid ja Sámedikki, mii earret eará attii boazodollui konsultašuvdnarivttiid sihke politihkalaš rievdadusaid ja luonddu sisabahkkemiid ektui.
Dette fikk også konsekvenser for reindriftslovgivningen.
Dat váikkuhii boazodoalloláhkii.
Sluttrapporten Vår felles framtid kom i 1987 og brukte begrepet bærekraftig utvikling.
Loahpparaporta “ Min oktasaš boahtteáigi ” olggosaddui 1987 ja mas geavahuvvui doaba ceavzilis ovdáneapmi.
Det skildret hvordan miljø, økonomi og sosial utvikling var tett knyttet sammen. Hovedbudskapet
Dat válddáhalai movt biras, ekonomiija ja sosiála ovdáneapmi ledje čavgadit čadnon oktii.
~ 55 ~ i rapporten var at verdenssamfunnet må innrette seg og gjøre det som kreves for å sikre en bærekraftig utvikling.
Váldosáhka raporttas lei ahte máilmmiservodat ferte heivehit iežas ja dahkat dan mii gáibiduvvo, vai sihkkarastá ceavzilis ovdáneami.
I Norge kom bærekraftbegrepet inn i reindriftspolitikken allerede med stortingsmeldinga En bærekraftig reindrift, som ble lagt så tidlig som i 1992.
Norggas bođii ceavzilvuođadoaba boazodoallopolitihkkii juo 1992 Stuoradiggedieđáhusas “ Ceavzilis boazodoallu ”.
I stortingsmeldinga tok man utgangspunkt i at målsettinga for næringa kunne uttrykkes som tre mål: – Et (1) produksjonsmål, uttrykt som at beiteressursene skal utnyttes til størst mulig matproduksjon uten at naturgrunnlaget forringes.
Stuoradiggedieđáhusa vuolggasaji ulbmil lei ahte ealáhusa sáhtii ovdanbuktit golmmain mihtuin: - (1) Buvttadanmihttu, celko ahte guohtonresurssat galget ávkkástallot eanemus lági mielde biebmobuvttadeapmái, almma heajudahttimis luondduvuođu.
I reindriftsloven av 2007 § 1 (Lovens formål) heter det bl.a.:
2007 boazodoallolágas § 1 (Lága ulbmil) daddjo earret eará.: ”
For det samiske reinbeiteområdet skal loven legge til rette for en økologisk, økonomisk og kulturelt bærekraftig reindrift med basis i samisk kultur, tradisjon og sedvane til gagn for reindriftsbefolkningen selv og samfunnet for øvrig.
Sámi boazoguohtonguovllus galgá láhka heivehit ekologalaš, ekonomalaš ja kultuvrralaš ceavzilis boazodoalu, man vuođđu lea sámi kultuvra, árbevierru ja vierut galget leat ávkin alcces boazodoalloálbmogii ja muđui servodahkii.
Reindriften skal bevares som et viktig grunnlag for samisk kultur og samfunnsliv. …
Boazodoallu galgá seailluhuvvot mávssolaš vuođđun sámi kultuvrii ja servodateallimii....
Utenfor det samiske reinbeiteområdet skal loven legge forholdene til rette for en økologisk og økonomisk bærekraftig utnytting av reinbeiteressursene med basis i lokal kultur og tradisjon i de områder hvor det er gitt tillatelse til reindrift etter reglene i § 8.
Olggobealde daid sámi boazoguohtonguovlluin galgá láhka láhčit dili vai ávkkástallat ekologalaččat ja ekonomalaččat boazoguohtonresurssaid báikkálaš kultuvrra ja árbevieru vuođu mielde dain guovlluin gosa lea addon lohpi doaimmahit boazodoalu njuolggadusaid mielde § 8. ”
Intensjonene er klare.
Áigumušat leat čielgasat.
For å komme fra intensjoner til praktisk politikk må man svare spørsmål som: – Hvilke faktorer påvirker bærekrafta, og hvordan virker de sammen ?
Go galgá áigumušain olahit praktihkalaš politihkkii, de ferte vástidit muhtin gažaldagaid nugo: (1) Makkár fáktorat váikkuhit ceavzilvuhtii, ja movt dat doibmet ovttas ?
– Hvordan kan vi vurdere eller måle om, eller i hvilken grad, reindrifta er bærekraftig, ev. i hvilken retning bærekrafta utvikler seg ?
(2) Movt mii sáhttit veardidit dahje mihtidit, dahje man ceavzil lea boazodoallu, dahje man guvlui ceavzilvuohta ovdána ?
På et overordnet nivå finnes det nyttige tilnærminger innen internasjonal fellesressursforskning (Ostrom 1990, Ostrom et al.
Bajit dásis gávdnojit ávkkálaš lahkoneamit gaskariikkalaš oktasašresursadutkama siskkobealde (Ostrom 1990, Ostrom et al.
1994).
1994).
På et mer konkret nivå har LMD (2008) utviklet egne indikatorer som gir et godt utgangspunkt for å vurdere økologisk bærekraft.
(2008) ráhkadan sierra indikáhtoriid / dovdomearkkaid, mat addet buori vuolggasaji go galgá veardidit ekologalaš ceavzilvuođa.
Ut fra tilnærminger hentet fra fellesressursforskninga har Riseth og Vatn (2009) utviklet et rammeverk for å analysere bærekraft i reindrifta, se figur 1.
Lahkoneamit mat leat vižžon oktasašresursadutkamis, leaba Riseth ja Vatn (2009) ráhkadan rámmavuogádaga mainna guorahallá boazodoalu ceavzilvuođa, geahča govus 4.1.
Dette rammeverket ble brukt til å analysere hvorfor reindrifta i Vest-Finnmark og Trøndelags-områdene, til tross for en ganske enhetlig nasjonal reindriftspolitikk, på 1980-tallet kom inn i meget ulike utviklingsforløp (Riseth, 2009).
Diet rámmavuogádat geavahuvvui guorahallat manne Oarje-Finnmárkku ja Trøndelag-guovlluid boazodoallu, vaikko lei ge oktasaš sisriikkalaš boazodoallopolitihkka, 1980-logus ovdánii hui goabbat ládje (Riseth, 2009).
Hvor bærekraftig denne tilpasningen er, kan evalueres ut fra kriterier for forskjellige aspekter av denne tilpasningen: økologisk, økonomisk og kulturelt.
Man ceavzil lea heiveheapmi, dan sáhttá árvvoštallat daid eavttuid vuođul makkár iešguđet lágan aspeavttat / oainnut leat dan heiveheamis; ekologalaš, ekonomalaš ja kultuvrralaš.
Jeg bruker ordet faktisk for å understreke at det er de delene av regimet (regelsystemet) som reelt er i kraft, dvs. de reglene som vanligvis etterleves, som er viktige.
Geavahan sáni duohtavuođas, vai deattuhan mávssolašvuođa das ahte leat diet oasit ráđđenvuogádagas (mearrádusvuogádagas) mat duohtavuođas doibmet, dahje leat dat mearrádusat maid mielde dábálaččat barget.
Skrevne regler som ikke praktiseres, har begrenset betydning.
Čállojuvvon njuolggadusat maid mielde eai bargga, das lea ráddjejuvvon mearkkašupmi.
Teknologi Interne institusjoner Eksterne institusjoner
Govus 4.1 Buvttadan- ja ásahuslašvuogádat (Riseth ja Vatn čállosa mielde, 2009:91)
Et rammeverk er ikke en detaljert modell.
Buvttadanvuogádat: Stivrendárbu Ásahuslaš vuogádat: Stivrenkapasitehta Okta rámmavuogádat ii leat bienasta bitnii málle.
Hvordan skulle dette dekkes ?
Movt daid ges galggai gokčat ?
Mer rein ?
Eambbo bohccuid ?
Høyere produktivitet per rein ?
Eambbo buvttadanmunni juohke bohcco nammii ?
Andre inntekter ?
Eará sisaboađut ?
Figur 4.2 Produktivitet og reintall (Kosmo og Lenvik 1985:24)
Govus 4.2 Buvttadeapmi ja boazolohku (Kosmo ja Lenvik 1985:24)
Teorien er blitt kjent som Røros-modellen (Lenvik 1989) og går i prinsippet ut på en dobbelt optimalisering (se figur 4.2).
Teoriija lea šaddan dovddusin Plassjemálle namahusain (Lenvik 1989) ja mii prinsihpalaččat galgá duppaliid optimaliseret (geahča govus 2).
Riksrevisjonen (2012) har kritisert LMD for at det ikke er fastlagt slike kriterier for de andre delmålene, og anser derfor at departementet «mangler viktige forutsetninger for å få informasjon om måloppnåelse og dermed også relevant styringsinformasjonš (Riksrevisjonen 2012:10).
Riikarevišuvdna (2012) lea cuiggodan EBD (Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta) go eai leat mearridan diekkár eavttuid daid eará oassemihttomeriide ja oidnet danne ahte departemeantas “ váilot dehálaš eavttut go galgá oažžut dieđuid movt joksat mihtuid ja mii maid lea relevánta stivreninformašuvdnan ” (Riikarevišuvdna 2012:10).
Når slike kriterier ikke foreligger for de andre delmålene, vil jeg ta utgangspunkt i en mer overordna tilnærming; rammeverket i figur 1 samt designprinsippene som jeg presenterer i tekstboks 1.
Go diekkár eavttut eai gávdno daid eará oassemihttomeriide de mu vuolggasadji šaddá eambbo lahkoneapmin; rámmavuogádat govus 1 ja hábmenprinsihpat maid čájehan teakstaboksa 1.
Den kulturelle bærekrafta er kanskje den dimensjonen som er vanskeligst å operasjonalisere, men jeg vil anføre at denne dimensjonen i det minste inkluderer tilknytning til lokal samisk tradisjon, respekt for og verdsetting av reindriftssamenes nedarvede kunnskaper og problemløsningsstrategier samt at man opprettholder reindrifta i et omfang som gir grunnlag for et levende samisk lokalsamfunn.
Dat kultuvrralaš ceavzilvuohta soaitá leat dat dimenšuvdna maid lea váddáseamos doaimmahit, muhto áiggun namuhit ahte diet ipmárdus goit čatnasa báikkálaš sámi árbevirrui, árvvusatnit ja gudnejahttit boazosápmelaččaid árbejuvvon čehppodaga ja váttisvuođačoavdinstrategiijaid, ja maiddái movt doalahit boazodoalu dan viidodagas mii addá vuođu ealli sámi báikkálašservodahkii.
I så måte anser jeg det økte selvstyret som forutsettes i reindriftsloven av 2007, for å være et vesentlig element med tanke på å ivareta denne dimensjonen.
Dan ektui oainnán ahte eambbo iešstivrejupmi, mii eaktuduvvo 2007 boazodoallolágas, lea hui dehálaš oassi go galgá vuhtiiváldit dien dimenšuvnna / ipmárdusa.
Foruten dette vil jeg legge til grunn at alle de tre nevnte dimensjonene av bærekraft også forutsetter et stabilt og forutsigbart styringssystem – de institusjonelle ordningene.
Earret dien de áiggun namuhit ahte diet golbma namuhuvvon ceavzilvuođa dimenšuvnna maiddái eaktudit dássedisvuođa ja vuorddehahttivuođa stivrenvuogádagas, dain ásahuslaš ortnegiin.
Dette ikke minst for å ivareta det nevnte selvstyreaspektet.
Dan ferte dahkat vai vuhtiiváldá dan namuhuvvon iešstivrenoainnu.
Jeg vil derfor presentere de såkalte designprinsippene for robuste fellesressursinstitusjoner (se tekstboks 1)og bruke dem som et utgangspunkt.
Danne áiggun ovdanbuktit daid nu gohčoduvvon nanu oktasašresursaásahusaid hábmenprinsihpaid, ja geavahit daid vuolggasadjin.
Halvannet års okse. Tekstboks 1.
Diet prinsihpat leat namuhuvvon teakstaboksa 1.
• Ressursen må være klart avgrenset.
Dutkosiin boahtá ovdán guohtonvuogádagat, čáhccenrusttegat, vuovddit, báikkálaš guolásteamit jna..
• Personer som blir berørt av reglene, kan vanligvis delta i justering av dem.
Oktasaš diein dutkosiin lei ahte dat guoskkahedje hui ollu geavaheddjiid, ja ahte vuogádagaid stivrejedje ieža.
• Myndighetene må respektere lokalsamfunns-medlemmenes (ressursbrukernes) rett til å utvikle sine egne regler.
Teakstaboksa 2 Ceavzilvuođa dovdomearkkat  Areála dain iešguđet jagi áigodaga guohtoneatnamiin.
• Det må finnes et etablert system for egen overvåking av medlemmenes opptreden (som ressursbrukere).
 Válddahallan guohtoneatnamiid dilis ja makkár doaibman dilli lea.
• Det må finnes et system med graderte sanksjoner (for regelbrudd).
Ealli bohccuid deattuid sáhttá geavahit go dárbbaša.
• For flernivåsystemer der ressursuttak og - forsyning, overvåkning og sanksjoner, konfliktløsning og andre styringsaktiviteter er organisert på flere nivåer, må man ha regler for alle nivåene (Ostrom 1990:90–92, min oversettelse med utfyllinger i parentes).
 Biergobuvttadeapmi, galle kilo biergu lea buvttaduvvon juohke bohcco nammii giđđa ealu ektui.
Disse prinsippene er gjengitt i tekstboks 1.
 Miesseproseanta dássedisvuohta, man ollu miesit leat čakčat.
Prinsippene ble avdekket gjennom et stort antall empiriske studier, gjennomført over store deler av verden, av styring av fellesressurser.
 Ovdalaš vásáhusat boazologus, mii lea čájehuvvon ahte šaddet buorit deattut, buorre biergobuvttadeapmi ja buorre miessešaddu.
Studiene omfattet beitesystemer, vanningsanlegg, skoger, lokale fiskerier osv..
Daid sáhttá atnit jus dárbbaša.
Forskninga viste at det er ekstremt stor variasjon i hvilke konkrete regler som brukes i systemer som har vist seg bærekraftige over lang tid.
 Eará boazodoallofágalaš árvvoštallamat vurdojuvvon ealu vuoimmi ja dili ektui.
På den annen side var det heller ingen spesifikke regler som kunne sies å være mer vellykket enn andre.
Čájehuvvo maid ahte čuovvovaš norpmaid ferte joksat ekologalaš ceavzilis boazologus: Gaskamearálaš njuovvandeattut
Bare etter å ha gitt seg i kast med dette store mangfoldet av robuste systemer var det mulig å identifisere generelle prinsipper som syntes å ligge under de robuste institusjonene.
 Njiŋŋelasat: 27 – 29 kg  Gaskamearálaš biergobuvttadeapmi: 8 -9 kg juohke bohcco nammii giđđaealu ektui  Miesseproseanta variašuvdna juohke jagis čakčat: 10 – 15 %
De åtte identifiserte prinsippene (faktorene) var de som ble funnet for de fleste robuste institusjoner, mens de manglet i systemer som det gikk dårlig med.
Dat gávcci identifiserejuvvon prinsihpa (fáktora) ledje dat mat gávdnojedje dain eanas nanu ásahusain, muhto dain váilo vuogádagat, maiguin de manai hejot.
Prinsippene har inspirert et stort antall videre studier og er ansett som særlig velegnede for studier av mindre og homogene systemer.
Prinsihpat leat oalgguhan geahččat viidásit dutkamiid, ja lea oidnojuvvon hui heivvolažžan dutkamiidda unnit ja homogena vuogádagaide.
Jeg vil peke på at særlig prinsippene (3), (4), (5) og (7) alle bidrar til å konkretisere selvstyredimensjonen i lokal ressursforvaltning, som også er ett av de viktigste nye elementene i reindriftsloven av 2007.
Áiggun čujuhit earenoamážiid (3), (4), (5) ja (7), go dat buohkat barget dan badjelii ahte konkretiseret iešstivrendimenšuvnna báikkálaš resursahálddašeamis, juoga mii maid lea okta dain deháleamos áššiin dan ođđa 2007 Boazodoallolágas.
Jeg skal så presentere de etablerte kriteriene for økologisk bærekraft.
Dasto áiggun ovdanbuktit daid ekologalaš ceavzilvuođa eavttuid.
4.2.2.2 Bærekraftighetsindikatorer I forbindelse med iverksettinga av ny reindriftslov av 15. juni 2007 nedsatte Landbruks- og matdepartementet (LMD) en arbeidsgruppe i januar 2008.
Go ođđa boazodoalloláhka doaibmagođii geassemánu 15. beaivvi 2007, de válljii Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta (EBD) bargojoavkku ođđajagimánus 2008.
Den var satt sammen av representanter fra reindriftsnæringa, forskning og forvaltning, og utviklet forslag til kriterier til bruk i prosessen med fastsetting av økologisk bærekraftig reintall.
Bargojoavkkus ledje mielde áirasat boazodoalus, dutkamis ja hálddahusas. Sii árvaledje eavttuid mat adnojit prosessii mearridit ekologalaš ceavzilis boazologu.
Arbeidsgruppa fikk følgende mandat: I henhold til den nye loven gis reindriften nå selv et ansvar for fastsettelse av øvre reintall i forbindelse med utforming av distriktets bruksregler.
Bargojoavkkus lei čuovvovaš mandáhtta: ” Ođđa lága mielde addo boazodollui alcces ovddasvástádus mearridit alimus boazologu dan olis go galget hábmet ieža orohahkii doaibmanjuolggadusaid.
Bruksreglene skal sikre en økologisk bærekraftig utnytting av beiteressursene.
Doaibmanjuolggadusat galget sihkarastit vai ekologalaš ceavzilvuođain ávkkástallá guohtonresurssaid.
Distriktsstyret skal på selvstendig grunnlag gjøre rede for de drifts- og beitemessige vurderinger som ligger til grunn for det fastsatte reintallet.
Orohatstivrras galget iešheanálaččat čielggadit doaibman ja guohtun árvvoštallamiid, mat galget leat vuođđun dan mearriduvvon boazolohkui.
Arbeidsgruppen bes komme med forslag på kriterier / indikatorer som skal bidra til en god og effektiv ressursforvaltning.
Orohatstivrra mearrádus sáddejuvvo de loahpalaš dohkkeheapmái Boazodoallostivrii.
Kriteriene / indikatorene skal fungere som en veiledende momentliste og et korrektiv for distriktsstyrene og myndighetene i forbindelse med fastsetting av reintall.
Bargojoavku galgá árvalit eavttuid / indikáhtoriid, mat galget doaibmat bagadeaddji momeantalistun ja doarjjan orohatstivrraide ja eiseválddiide go galget mearridit alimus boazologu.
Det må presiseres at kriteriene / indikatorene ikke skal være en ny metode for fastsetting av reintall fra myndighetenes side.
Ferte deattuhuvvot ahte eavttut / indikáhtorat eai galgga leat ođđa vuohki movt mearridit boazologu eiseválddiid bealis. ”
Arbeidsgruppas hovedkonklusjon var at reinens kondisjon er den beste indikator på om et reintall er tilpasset ressursgrunnlaget.
Bargojoavkku váldokonklušuvdna lei ahte bohcco vuoibmi lea dat buoremus indikáhtor dasa jus boazolohku lea heivehuvvon resursavuđđui.
De foreslo derfor kriterier knyttet til reinens kondisjon for å angi hva som indikerer et økologisk tilpasset reintall for distriktene, og at også reindriftens mer kvalitative vurderinger av reinens kondisjon skal brukes som supplerende indikatorer.
Danne árvaledje eavttuid mat čatnasedje bohcco vuoibmái go galgá mearridit mii lea ekologalaš heivehuvvon boazolohku orohagaide ja maiddái ahte boazodoalu eambbo kvalitatiiva árvvoštallamat bohcco vuoimmi ektui galget geavahuvvot veahkkin indikáhtoriidda.
Etter en høringsrunde ble det utarbeidet en veileder til bruk for næringa og myndighetene i forbindelse med fastsetting av reintallet for det enkelte distrikt.
Maŋŋil gulaskuddanáigodaga ráhkaduvvui ráva ealáhussii ja eiseválddiide, go galge mearridit boazologu juohke orohahkii.