pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tre prosjekter har finansiert samisklærernes lønn ved samisk undervisning på grunnskolenivå, reiser og ekskursjoner har hatt to prosjekter, og aktiviteter for eldre har hatt ett prosjekt (Josefsen et al. 2013:22–23).
Eanaš doarjjaortnegiin leage sáhka sámegielain, muhto lean válljen geavahit hámiid mat geavahuvvojit originála gálduin.
3.5 Sametingets eget språkarbeid
3.2 Guovttegielat doarjja gielddaide ja fylkkagielddaide
3.5.1 Historikk
3.2.1 Láhkaásahus
Sametingets post for bevaring og utvikling av samisk språk er en samlepost for Nordisk samisk språksamarbeid og prosjekter i Sametingets egen regi. I 2013 bevilget Sametinget 3,5 millioner kroner til disse formålene.
Sámediggi lea 1993 rájes hálddašan doarjjaortnega sámi dulkonbálvalusaide ja gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielatvuhtii sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde.
Målet er at samisk språk brukes og er synlig på alle samfunnsområder.
Ortnet ásahuvvui 1985:s, ja lei dalle ruhtadoarjja sámi dulkonbálvalusaide.
Strategiene for å oppnå målet er å skape gode rammevilkår for samisk språk gjennom dialog med lokale, regionale og sentrale myndigheter og andre aktører.
Gielddadepartemeanta hálddašii ortnega gitta dassážii go sirdojuvvui Sámediggái 1993:s.
Dette skal bidra til økt muntlig og skriftlig bruk av samisk språk, bedre status for språket, økt bevissthet om bruken av samisk språk og bedre grunnlag for videreutvikling av samisk språk (Sametingets budsjett 2013).
Dan rájes lea Sámediggái maid sirdojuvvon fápmudus mearridit doarjjaortnega njuolggadusaid.
3.5.2 Bevilgninger til bevaring og utvikling av samisk språk
Dallego doarjjaortnet sirdojuvvui Sámediggái lei ulbmil ahte ortnet govččašii lassigoluid mat gielddain
Tabell 3.9 viser at det i 2013 er satt av 3,5 millioner kroner til bevaring og utvikling av samisk språk.
58 ja fylkkagielddain ledje dulkonbálvalusaide, jorgalemiide, gielladoaimmahagaide, giellaguovddážiidda ja lassánan áššemeannudeapmái guovttegielat hálddašeami ja guovttegielat bálvalusaid dihte.
Dette er en nedgang på 4,4 millioner fra 2012.
(Gieldda- ja regionáladepartemeanta 2002: 4; 14).
Budsjettposten «Bevaring og utvikling av samisk språkš er ny fra 2012, og det har vært vanskelig å gi et helt korrekt bilde av Sametingets innsats for å bevare og utvikle samiske språk i samarbeid med andre aktører som gjennom nordisk samarbeid og ved hjelp av prosjekter i egen regi.
Sámegiela stáhtus ja geavaheapmi lea regulerejuvvon Lágas Sámedikki ja eará sámi riektediliid birra (Sámeláhka 1987:56) mii bođii fápmui 1989.
Disse tiltakene befinner seg på forskjellige poster i budsjettene for de tidligere årene.
Ođđa kapihtal 3 Sámegiella (Sámeláhka 1990: 78) lasihuvvui sámeláhkii 1990 ja bođii fápmui 1992 rájes.
Det er først i 2012 at prosjekter i egen regi kommer inn som en egen post i budsjettet.
Dát kapihtal gohčoduvvo dávjá giellaláhkan dahje sámi giellaláhkan.
Fra 2012 er Samisk språknemnd overført til posten Nordisk samisk språksamarbeid, og i
Sámegiela geavaheapmi almmolaš oktavuođain lea maiddái regulerejuvvon earret eará oahpahuslágas, sámi oahppoplánabuktosis, mánáidgárdelágas, lágas sosiála bálvalusaid birra, lágas pasieantavuoigatvuođain, lágas dearvvasvuođa-suorggibargiin, kirkolágas ja báikenammalágas.
67 budsjettet for 2013 er prosjekter i egen regi og nordisk samisk språksamarbeid behandlet under samme underkapittel «Bevilgninger til bevaring og utvikling av samisk språkš (Sametingets budsjett 2012:17; 20; Sametingets budsjett 2013:32).
Dát láhkamearrádusat ja eandalit sámelága 3. kapihtal Sámi giella, leat dahkan doarjjaortnegiid guovttegielatvuhtii áigeguovdilin.
Det nordiske samiske språksamarbeidet har foregått i Samisk språknemnd siden 1997 som et samarbeid mellom Sametingene i Norge, Sverige og Finland (Sametingets årsmelding 1996, kapittel 5.2.9), og en gjennomgang av budsjetter og årsmeldinger fra perioden viser at Sametinget har brukt midler til allsamisk språksamarbeid i denne perioden, men det har ikke vært praktisk mulig å gi en fullstendig oversikt over bruken.
Sámelágas daddjojuvvo ahte dáro- ja sámegiela leat ovttaárvosaš gielat (§ 1.5) ja ahte álbmogis lea vuoigatvuohta geavahit sámegiela almmolaš oktavuođain Sámegiela hálddašanguovllus mii álggu rájes fátmmastii guhtta gieldda: Unjárgga, Deanu, Kárášjoga, Porsáŋggu, Guovdageainnu ja Gáivuona.
Tabell 3.9 Bevilgninger til bevaring og utvikling av samisk språk 2011–2013 2011 2012 2013
Vuosttas vihtta gieldda leat Finnmárkku fylkkas ja loahpas namahuvvon gielda Romssa fylkkas.
Nordisk samisk språksamarbeid 941 1 000 1 500 Talesyntese 0 1 000 1 000 Samisk orddatabase Terminologi og stedsnavn Oppfølging av regjeringens handlingsplan for samiske språk 0 1 400 Sum 941 4 400 3 500
Sámegiela hálddašanguovlu gusto maiddái Norgga njealje davimus fylkii: Finnmárkku, Tromssa, Norlándda ja Davvi-Trøndelága. (Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta 2013; Forskrift om forvaltningsområdet for samisk språk 2005: 657)
Kilde: Sametingets budsjett 2013
Sámegiela hálddašanguovllus gustojit čuovvovaš gáibádusat almmolaš doaimmaide (Sámeláhka; geahča maid Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta 2013):
Sametinget har også støttet andre prosjekter i egen regi eller i samarbeid med andre, for eksempel ble opprettelsen av en samisk læremiddelsentral støttet med 3,5 millioner av budsjettmidler fra budsjettkapitlet Samisk språk i 2011.
 Dieđáhusat almmolaš orgánain mat galget olles dahje osiide álbmogis hálddašanguovllus, galget leat sihke sámegillii ja dárogillii. Skoviid maid galgá atnit báikkálaš dahje guovllu almmolaš orgánaide hálddašanguovllus, galget leat sihke sámegillii ja dárogillii (§ 3-2).
Dette ble da overført fra post 801 spesiell prosjekter i tidligere budsjett (Sametingets budsjett 2011).
 Sus gii sámegillii váldá oktavuođa báikkálaš almmolaš orgánain mii lea hálddašanguovllus, lea vuoigatvuohta oažžut vástádusa sámegillii (§ 3-3).
Sametinget har også brukt språkmidler til forskjellige kortere eller lengre prosjekter som utvikling av elektronisk ordbok og til et datateknologiprosjekt som nå er overtatt av universitetet i Tromsø.
 Sus guhte háliida sámegiela atnit suodjalan dihtii beroštumiidis báikkálaš ja guovlulaš almmolaš dearvvasvuođa- ja sosiálalágádusain, lea vuoigatvuohta oažžut bálvalusa sámegillii (§ 3-5).  Sis guđet barget báikkálaš dahje guovllu almmolaš orgánas mii lea hálddašanguovllus, lea vuoigatvuohta oažžut bálkáhuvvon virgelobi
Talesyntesen som Sametinget støtter med en million kroner, er et dataprogram som simulerer menneskelig tale.
59 háhkan dihtii alcceseaset sámegielmáhtu go orgána dárbbaša dakkár máhtu (§ 3-7).
Samisk talesyntese vil blant annet være et tilleggshjelpemiddel til korrekturprogram for samiske språk, og et skrivestøtteverktøy for dyslektikere og andre med større eller mindre skrive- og talevansker.
Oahpahusláhka, mánáidgárdeláhka ja báikenammaláhka bidjet maid erenoamáš gáibádusaid gielddaide sámegiela hálddašanguovllus: Lea gieldda ovddasvástádus addit sámi mánáide mánáidgárdefálaldaga mii lea huksejuvvon sámegielas ja – kultuvrras (mánáidgárdeláhka § 8).
Prosjektet ble igangsatt i 2012 og skal ferdigstilles i 2013.
Go geavaha máŋggagielat báikenama geaidnogalbbain, de galgá sámegiel báikenamma leat bajimusat (báikenammaláhka ásahus § 7).
Samisk orddatabase som støttes med 500 000 kroner i 2013, er en ny nettjeneste med prosjektnavn «Risten 2 š.
Sámediggi lea 1993 rájes hálddašan doarjjaortnega sámegiela dulkonbálvalusaide ja guovttegielatvuhtii Sámegiela hálddašanguovllu gielddain ja fylkkagielddain.
Den skal være et ord- og termsøkeverktøy for hele den samiske befolkningen og andre interesserte brukere med utgangspunkt i eksisterende ressurser.
Doarjjaortnet ásahuvvui 1985, ja lei dalle doarjja sámegiela dulkonbálvalusaide man juolludeapmi lei 0,6 miljovnna kruvnnu.
Målet er at den nye tjenesten skal bidra til å gjøre eksisterende samiskspråklig terminologi lett tilgjengelig for allmennheten.
Juolludeapmi lea dađistaga lassánan ja doarjjaortnet viiddiduvvui maiddái gokčat guovttegielat hálddašeami goluid.
I tillegg har Sametinget bevilget 500 000 kroner til et terminologi- og stedsnavnprosjekt i egen regi der fagmiljøer inviteres til et samarbeid med Sametinget for å sette i gang terminologi- og stedsnavnprosjekter. Dette skal
Dalle go sámelága giellanjuolggadusat bohte fápmui 1992 lei várrejuvvon 16,35 miljovnna ruvnnu dulkonbálvalusaide ja guovttegielatvuhtii sámegiela hálddašanguovllu gielddaide ja fylkkagielddaide.
68 bidra til utvikling av nødvendig terminologi samt registrering av samiske stedsnavn (Sametingets budsjett 2013:32–34).
Govus 3.1 Guovttegielatvuođadoarjagat gielddaide ja fylkkagielddaide
Det har vært en utfordring å få fram sammenlignbare tall til denne artikkelen. Formål skifter, og regelverket endres.
Doarjjaortnet Orgána Áigodat Mearkkašumit Doarjjaortnet sámi dulkonbálvalusaide ja guovttegielat hálddašeapmái
Når det gjelder bevilgningene til tospråklighet i kommuner og fylkeskommuner, har det vært vanskelig å vise hva pengene brukes til.
1985-92 Doarjjaortnega njuolggadusat eai leat guorahallojuvvon
Grunnen til det er at det ikke kommer fram hverken i Sametingets budsjett eller i Sametingets årsmeldinger.
Doarjja dulkonbálvalusaide ja guovttegielatvuhtii gielddain ja fylkkagielddain
Finnut kommer i rapporten Evaluering. Bruken av tospråklighetsmidlene (Kleven et al.
Sámediggi 1993- Juolludus addojuvvui sihke vuođđodoarjjaoassin ja loahppa juolluduvvui olmmošlogu ja oahppiidlogu vuođul dain geat lohket sámegiela vuođđoskuvllas.
2009) med en god del tilrådinger for hvordan tospråklighetsmidlene kan fordeles og hvordan rapportene og regnskapene kan forbedres.
1999 rájes maid Sámedikki jienastuslogu olmmošlogu vuođul Smiehttanvuloš doarjja gokčat guovttegielatvuođa goluid vuođđoskuvllas
Sametinget har da også tatt hensyn til disse tilrådingene da de vedtok å innføre nye tildelingskriterier for tildeling av tospråklighetsmidlene (Sametinget sak 011/11).
Finnmárkku fylkkamánni 1995- Juogaduvvon sámegiela hálddašanguovllu gielddaid ohcamušaid vuođul
Disse retningslinjene blir nå tatt i bruk, og det vil sannsynligvis gjøre det lettere å analysere bruken av midlene.
Guovttegielatvuođa-doarjja gielddaide ja fylkkagielddaide
Når det gjelder Sametingets søkerbaserte støtteordning til språkprosjekter, vises det til den kritikken som kommer fram i Noruts rapport Evaluering av Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger for samisk språk (Josefsen et al. 2013:59).
Sámediggi 2001-11 Biddojuvvon oktii smiehttanvuloš doarjagiin gokčat guovttegielatvuođa goluid vuođđoskuvllas. Juhkkojuvvon gielddaide olmmošlogu, Sámedikki jienastuslogu ja oahppiid logu mielde geat lohket sámegiela vuođđoskuvllas Guovttegielatvuođa-doarjja gielddaide ja fylkkagielddaide
Sametinget bevilger millioner hvert år til en hel rekke prosjekter, men har ikke kunnskap om hvilket bidrag det enkelte prosjektet har i det samiske språkarbeidet.
Sámediggi 2012- Addojuvvo vuođđooassin, bálvalanoassin ja ovddidanoassin. 2012-14 lea álggahanáigodat.
Sametinget bør utarbeide en meny over hva en sluttrapport fra tilskuddsmottaker bør inneholde.
Njuolggadusat váldojuvvojit atnui ollásit 2014 rájes.
Sametinget har allerede delvis tatt til seg den kritikken som har kommet fra de samiske språksentrene.
Gielddadepartemeanta hálddašii doarjjaortnega sámi dulkonbálvalusaide ja guovttegielatvuhtii gitta dassážii go sirdojuvvui Sámediggái 1993.
De har fått økt sitt driftstilskudd og fått en mer forutsigbar drift.
Seammás sirdojuvvui Sámediggái fápmudusa mearridit njuolggadusaid.
De er dermed blitt bedre rustet til å gjennomføre sine primære oppgaver.
Govvosis 3.1 boahtá ovdan ahte guovttegielatvuođadoarjaga njuolggadusat leat nuppástuvvan áiggi mielde.
Det ligger fortsatt et forbedringspotensial i at Sametinget kan inngå driftsavtaler med språksentrene der de forplikter seg til å gjennomføre visse kursoppgaver mot at de mottar et større driftstilskudd.
Doarjjaortnegiid ulbmilat leat, oanehaččat muitaluvvon, leamaš
Det er i denne artikkelen vist utviklingen for Sametingets bevilgninger til tospråklighet i kommuner og fylkeskommuner for perioden 1993–2013, for Sametingets bevilgninger til språksentrene i perioden 2001–2013, for Sametingets bevilgninger til søkerbaserte språkprosjekter for perioden 2001–2013 og for Sametingets bevilgninger til bevaring og utvikling av samisk språk for perioden 2011–2013.
61 buhtadit lassigoluid mat gielddain ja fylkkagielddain leat dulkonbálvalusaide, jorgaleapmái, gielladoaimmahagaide, giellaguovddážiidda ja lassánan áššemeannudeapmái guovttegielat hálddašeami ja bálvaleami dihte.
Totalt bevilget Sametinget 70 millioner og 365 000 kroner over disse budsjettpostene som først og fremst har som formål å styrke og fremme samiske språk.
(Gieldda- ja regionáladepartemeanta 2002: 4; 14; Bargo ja servodahttindepartemeanta 2008.)
Sametingets bevilgninger til tospråklighetsmidler for kommuner og fylkeskommuner øker gjennom hele perioden, og i 2013 bevilget Sametinget 48,429 millioner kroner til kommuner og fylkeskommuner.
Guorahallamat 1990-logus čájehedje dattetge ahte gielddaid lassigolut guovttegielatvuođa dihte, eai buhtaduvvon, ja dasto ásahuvvui smiehttanvuloš doarjja mii galggai gokčat guovttegielatvuođa lassigoluid vuođđoskuvllas.
43,329 millioner ble fordelt mellom ti kommuner og 5,1 millioner kroner mellom fire fylkeskommuner.
Dát ortnet bođii dalá guovttegielatvuođa doarjjaortnega gielddaide ja fylkkagielddaide lassin.
Økningen på begynnelsen av 2000-tallet kommer for å dekke de reelle utgiftene kommunene og fylkeskommunene har til tospråklighet.
Finnmárkku fylkkamánni hálddašii áigodagas 1995-2001 dán smiehttanvuloš doarjaga. Doarjja lassánii 1,9 miljovnna ruvnnus jagis 2000 gitta 10,2 miljovnna ruvdnui jahkái 2001.
Fra 2007 øker ikke bevilgningene til de enkelte kommunene, men økningen går til å dekke kostnadene ved at flere kommuner blir innlemmet i forvaltningsområdet til samisk språk.
Sámediggi válddii dáid ruđaid hálddašeami badjelasas 2002 rájes, ja dan rájes lea doarjja guovttegielatvuhtii vuođđoskuvllas biddjon oktii guovttegielatvuođa doarjjaortnegiin gielddaide ja fylkkagielddaide.
Når en tar hensyn til konsumprisindeksen, har de enkelte kommunene og fylkeskommunene en reell nedgang i bevilgningene til tospråklighet.
(Gieldda- ja regionáladepartemeanta 2002: 15.)
Sametingets bevilgning til drift av språksentre øker fra 1,6 millioner til 10,826 millioner kroner i perioden 2001–2013.
Gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielatvuođa juolludeami njuolggadusat leat moanaid háviid rievdaduvvon.
Antallet språksentre som får driftsstøtte, øker fra fire til tretten.
1999 rádjái vuođđosubmi, mii lei 3,5 proseantta olles juolludeami, juogaduvvui dásselága Sámegiela hálddašanguovllu guđa gieldda gaskkas.
Driftstøtten øker for det enkelte språksenter øker fra 400 000 kroner i 2001 til 602 000 i 2013.
Stuorámus oassi juolludeamis (57 proseantta) juogaduvvui gielddaid gaskkas olmmošlogu vuođul ja vuođđoskuvlla oahppiid logu vuođul geat lohket sámegiela vuosttas dahje nubbingiellan skuvllas.
Sametingets bevilgning til søkerbaserte tilskudd var i 2001 på 2,406 millioner kroner.
Gielddat sáhtte maid ohcat ruđa prošeavttaide maid ulbmil lei ovddidit sámegiela.
Midlene kunne da bare fordeles til språkprosjekter utenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Dát ortnet heivehuvvui 1999 ja njuolggadusat válde dan rájes maid vuhtii galle gieldaássi ledje Sámedikki jienastuslogus.
I perioden 2001–2006 ligger bevilgningens størrelse mellom 2,4 og 4,4 millioner kroner.
Sámediggi mearridii 2001 ođđa njuolggadusaid maid mielde galggai juogadit guovttegielatvuođadoarjaga.
I 2007 tas midler fra avkastningen av Samefolkets fond i bruk til prosjekter, og de søkerbaserte tilskuddene til språkprosjekter når en topp på 10,01 millioner i 2009.
Das dohko galggai addit rámmajuolludeami Sámegiela hálddašanguovllu gielddaide ja fylkkagielddaide.
Etter dette har det vært en nedgang i bevilgningene til søkerbaserte språkprosjekter, og i 2013 bevilget Sametinget 7,61 millioner til slike prosjekter.
Doarjjaortnegis ledje dalle sihke ruđat maid ovdal ledje juolludan gielddaide ja juolludeamit giellaprošeavttaide Sámegiela hálddašanguovllus (Sámedikki jahkedieđáhus: Kapihtal 3; Gieldda- ja regionáladepartemeanta 2002: 18-19.)
Sametingets bevilgning til bevaring og utvikling av samisk språk er en samlepost for nordisk samisk språksamarbeid og prosjekter i egen regi.
Geavatlaččat Sámediggi jotkkii dattetge geavahit ovddeš juolludaneavttuid 2001 rájes ja goitge 2009 rádjái.
Sametinget bevilget 3,5 millioner kroner over denne budsjettposten i 2013.
Sámediggi lea e-poasttas beaiváduvvon 30.01. 2009 čilgen ahte:
Angell, Elisabeth, Áila Márge Varsi Balto, Eva Josefsen, Paul Pedersen & Vigdis Nygaard (2012).
Dan lea Sámediggi dahkan (Sámedigge- čálli čilgehus) ráđi evttohusa vuođul Sámediggái.
Kartlegging av samisk perspektiv i kommunesektoren. Norut Northern Researc Institute.
Geavatlaččat lea geavahan juogadančovdosa mii lei njuolggadusain 2001 rádjái go lea ráhkadan evttohusa.
Norut rapport 2012:5.
(Kleven et al.
Oslo.
2009: 12.)
Josefsen, Eva, Áila Márge Varsi Balto & Marit Solstad (2013). Evaluering av Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger for samisk språk.
Dat mearkkaša ahte lea juogadan guovttegielatvuođadoarjaga olmmošlogu, Sámedikki jienastuslogu ja oahppiid logu mielde geat lohket sámegiela vuođđoskuvllas.
Norut rapport 2013: 1. Oppdragsgiver: Sametinget. Karasjok
Sámediggi čilge e-poasttas 27.09. 2013 ahte sii eai leat ožžon lassáneami guovddáš eiseválddiin guovttegielatvuođadoarjagii.
Kommunal- og regionaldepartementet (2002).
Danne ii leat leamaš vejolaš lasihit doarjaga.
Utgifter knyttet til tospråklighet i kommunene og fylkeskommunene.
Sámediggi álggahii barggu rievdadišgoahtit njuolggadusaid 2009:s.
Oslo.
Danne
Sametinget sak 011/11: Nye tildelingskriterier for tildeling av tospråklighetsmidlene: Sametingets plenum 8.–11. mars 2011. Møtebok 01/11. Sametinget Karasjok, s. 244–46.
Sámediggi ii háliidan 2009 maŋŋá dahkat stuorát nuppástusaid juolludemiide ovdalgo ođđa njuolggadusat váldojuvvojit atnui nu guhká go Sámediggi ii ožžon lassáneami guovddáš eiseválddiin guovttegielatvuođadoarjagii.
Oversendt fra Sametingets administrasjon 21. og 22. februar 2013.
(Sametinget 2013)
Om Sametingets virksomhet i 2005.
Finnut buktá raporttastis Árvvoštallan.
Arbeids- og inkluderingsdepartementet.
Guovttegielatvuođadoarjaga geavaheapmi (Kleven et al.
4 Studiepoengproduksjon i samisk i høgere utdanning
2009) viehka olu ávžžuhusaid mo sáhtášii juogadit guovttegielatvuođadoarjaga ja mo sáhtášii buoridit raporttaid ja rehketdoaluid.
Kevin Johansen, Cand.polit. fra Universitetet i Tromsø / Universidad de Granada. Seniorrådgiver Fylkesmannen i Nordland
Sámediggi leage váldán vuhtii daid ávžžuhusain go mearridii guovttegielatvuođadoarjaga ođđa juolludaneavttuid (Sámedikki ášši 011/11).
Sammendrag: Fagpersoner med kompetanse i samisk på høgere nivå er nødvendig for å sikre at samfunnets behov for samisk kompetanse blir dekket.
Dáid ođđa juolludaneavttuid mielde guovttegielatvuođadoarjja rievdá das ahte leat gollostivrejuvvon dasa ahte šaddat ulbmilstivrejuvvon 2012 rájes.
I ei tid der behov for høgere samisk kompetanse er økende, er det viktig å få et bilde av om studiepoengproduksjonen i samisk, basert på avlagte eksamener i språket ved høgere utdanningsinstitusjoner, er økende eller går ned.
Ođđa modeallas lea golmmaoasat meroštallanvuohki das mo doarjja juolluduvvo sámegiela hálddašanguovllu gielddaide.
Artikkelen ser på tendensen i høgere utdanning i samisk de siste fem årene, både for sørsamisk, lulesamisk og nordsamisk.
1.
Eksamener i samisk språk er i denne perioden avlagt ved Samisk høgskole, Universitetet i Tromsø, Universitetet i Nordland og Høgskolen i Nord-Trøndelag.
Vuođđooassi: Vuođđooassi lea proseantta ollislaš guovttegielatvuođarámmas gielddaide ja juogaduvvo luohtta hálddašangielddaid gaskkas.
Det har i en årrekke vært mye oppmerksomhet rundt samiske elevtall i skolen og i hvilken grad disse går opp eller ned.
2. Bálvalanoassi: Bálvalanoassi lea proseantta ollislaš guovttegielatvuođarámmas gielddaide ja juogaduvvo hálddašangielddaide dáid mihttoovttadagaid vuođul: Galle vuođđoskuvllaoahppis lea sámegiella vuosttašgiellan deattuhuvvo 44 proseanttain.
Høgere samisk språkutdanning har det derimot vært mindre interesse for.
Galle vuođđoskuvllaoahppis lea sámegiella nubbigiellan deattuhuvvo 25 proseanttain.
Høgere utdanning i samiske språk er av stor betydning for at samisk skal være et språk som brukes på alle arenaer i samfunnet.
Gallis gielddas leat čálihuvvan Sámedikki jienastuslohkui deattuhuvvo 31 proseanttain.
Rekonstruere språket 2. Besteforeldre og noen barnebarn snakker det 3.
Ovddidanoassi: Ovddidanoassi lea proseantta ollislaš guovttegielalašvuođarámmas gielddaide.
Brukes i familien, heim og nabolag 4. Brukes under uformell utdanning 5.
Ovddidanoassi muddejuvvo doaimmaid ja čađahuvvon doaibmabijuid vuođul jagis jahkái, ja ovttaskas gieldda ja Sámedikki gaskasaš ovttasbargošiehtadusa vuođul.
Skolespråk 6. Arbeidsspråk
Ovddidanoasi sturrodaga ovttaskas gildii mearrida sámediggeráđđi.
Som vi ser av kategoriseringen, er det øverste nivået av språkbruk at språket brukes overalt og på et høgt nivå.
Ođđa njuolggadusat váldojuvvojit dađistaga atnui áigodagas 2012-14.
Jo nærmere et språk befinner seg kategori 8, jo sterkere vil språket stå.
Dalle go 2012 bušeahtta mearriduvvui eai lean ovttasbargošiehtadusat gielddaiguin ja fylkkagielddaiguin vuolláičállojuvvon.
For at samiske språk skal være levende samfunnsspråk og ikke bare nettverksspråk, må de altså helst brukes på de fleste domener i samfunnet, og samisktalende må være i stand til å bruke språket på disse arenaene.
Dat dagahii ahte Sámedikkis ii lean vuođuštusat mearridit ovddidanoasi ovttaskas gielddaide ja fylkkagielddaide 2012 bušeahtas.
Terminologiutvikling og bruk av samisk i høgere utdanning og forskning er sentrale momenter for å sikre at samisk kan brukes overalt og på et høgt nivå.
2013:s lea juogadan doarjaga ođđa njuolggadusaid mielde earret ovddidanoasis.
Derfor er det betydningsfullt å ha kunnskap om studiepoengproduksjonen i samisk og se utviklinga av den over tid.
Dan galgá juogadit mannan jagi doaimmaid ektui, ja dannego Sámediggi ii lean ožžon raporttaid mat ledje čállojuvvon ođđa njuolggadusaid hárrái, de ii lean vuođđu maid mielde sáhtii árvvoštallat ovddidanoasi.
Dette kan bidra til at myndighetene treffer beslutninger om målrettede tiltak for å styrke bruken av samisk på høgt nivå, og for å vurdere hvor behovet for differensierte virkemidler er nødvendige.
Danne Sámedikki dievasčoahkkin válljii juohkit ovddidanoasi nu ahte submi šattai seammá go ovddit jagiid doarjagat. Gielddat sáddejit dál raporttaid jagi 2012 ovddas Sámediggái.
Artikkelen omhandler studieproduksjonen ved høgere utdanningsinstitusjoner i Norge som tilbyr studier i samisk språk i høgere utdanning.
Dát leat vuosttas raporttat maid Sámediggi oažžu maŋŋá go ođđa ovttasbargošiehtadusat leat boahtán fápmui 01.01. 2012 rájes.
Tidsperspektivet vil være de fem foregående studieårene.
Dát raporttat leat vuođđun go árvvoštallá ovddidanoasi 2014 ovddas.
Avlagte doktorgrader tas ikke med i denne framstillinga.
Nuppiin sániin lea 2014 bušeahtta vuosttas bušeahtta mas ovddidanoassi árvvoštallojuvvo doaimmaid ja čađahuvvon doaibmabijuid mielde, nu mo juolludaneavttuid mielde galggašii.
Her vises det til Samiske tall forteller 4.
(Sámediggi 2013.)
4.2 Samisk høgere utdanning i et historisk perspektiv
3.2.3 Juolludeamit gielddaide ja fylkkagielddaide áigodagas 1993-
Universitetet i Oslo var den første institusjonen som tilbydde samisk høgere utdanning i Norge.
Vuolábealde ovdanbuktojuvvo oppalaš geahčastat juolluduvvon guovttegielatvuođadoarjaga sturrodagas áigodagas 1993-2003.
Der var det et professorat i samisk så langt tilbake som på 1870-tallet.
Jagiin 1996 ja 1999 lea lasihuvvon govvosii fylkkamánni smiehttanvuloš doarjja gielddaide maid guovttegielatvuođa golut eai lean buhtaduvvon.
Etter hvert ble det også utvikla samiske kurs ved Universitetet i Tromsø.
Govus 3.2 ja govus 3.3 čájehit ovddideami dan guđa gielddas ja guovtti fylkkagielddas mat ledje fárus Sámegiela hálddašanguovllus álggu rájes 1993.
I en periode var det dessuten samiske kurs ved blant annet lærerutdanninga i Alta.
Govvosiin leat golbma jagi ovdanbukton jagiid gaskkas ja dat loahpahuvvo jagi 2005.
Samisk høgskole ble oppretta i 1989. Formålet var å dekke det samiske samfunnets behov og styrke samisk kompetanse.
Sámegiela hálddašanguovlu viiddiduvvui ovttain gielddain - Divtasvuona suohkaniin - Norlánddas jagi 2006 ja ođđa ovdanbuktin álgá dan maŋŋá.
Særlig ble behovene til den samiske befolkning understreket, og utdanning i samisk språk har vært gitt ved UiT siden starten av.
Govus 3.2 Guovttegielatvuođadoarjagat gielddaide 1993-2005
Som en følge av Stortingets behandling av St.meld. 34 (2001–2002) Kvalitetsreformen om høyere samisk utdanning og forskning ble universitetet tillagt et nasjonalt ansvar for samisk og urfolksrelatert forskning, utdanning og formidling.
Gielddat Unjárga 1 748 1 991 1 835 2 234 2 864 Deatnu 2 340 2 848 2 816 4 089 4 957 Poršáŋgu 2 054 2 822 3 214 3 610 5 225 Kárášjohka 3 268 3 670 4 413 5 052 7 141 Guovdageaidnu 3 963 4 045 4 472 5 421 7 601 Gáivuotna 1 173 1 947 1 787 2 479 3 472 Oktiibuot: 14 546 17 323 18 537 22 885 31 260
Styrking av samisk språk ble videre et av de viktigste tiltakene i realiseringen av universitetets egen samiske strategiplan.
Gáldut: Gieldda- ja regionáladepartemeanta 2002: 19; 21; Kleven et al. 2009: 12
Samisk forskning og undervisning ved Universitetet i Tromsø, rapport juni 1989, NOU 2000:3 For nærmere beskrivelse av den tidlige utdanningen i samisk ved UiT, se vedlegg til Samisk forskning og høyere utdanning ved UiT, 1989
Govus 3.3 Guovttegielatvuođadoarjagat fylkkagielddaide 1993-2005
Samisk høgskole og Universitetet i Tromsø tilbød i hovedsak kurs i nordsamisk.
Fylkkagielda Finnmárku 1 760 1 016 1 057 1 400 Tromsa 1 190 Oktiibuot 1 760 1 865 2 590
Studenter som ønsket høgere utdanning i lulesamisk og sørsamisk, reiste ofte til svenske universiteter for å gjennomføre språkstudiene der.
Gáldut: Gieldda- ja regionáladepartemeanta 2002: 19-21; Kleven et al. 2009: 12
I 1980 tok Lærerutdanningsrådet kontakt med Levanger lærerhøgskole (som ble en del av Høgskolen i Nord-Trøndelag etter høgskolereformen i 1994), med ønske om at Levanger lærerhøgskole skulle ta ansvar for å opprette en halvårsenhet i sørsamisk.
Govus 3.2 ja govus 3.3 čájehit ahte juolludeamit guovttegielatvuhtii gielddain lassánit veaháš 1990 – logus, muhto juolludeamit fylkkagielddaide geahppánit. Muhtin gielddat vásihit maiddái geahppáneami 1996 ja 1999 gaskkas.
Studiet starta opp høsten 1981, og i 1988 ble det tilsatt en stipendiat i sørsamisk.
Dat nuppástusat bohtet das ahte juolludaneavttut gielddaid gaskkas ja fylkkagielddaid gaskkas rievdaduvvojit.
Bodø lærerhøgskole (som seinere ble Høgskolen i Bodø og så Universitetet i Nordland) oppretta et artiumkurs i lulesamisk tidlig på åttitallet.
Lassáneapmi boahtá dan maŋŋá go bargojoavku maid Gieldda- ja regionáladepartemeanta lei nammadan, celkkii loahppaboađusin ahte gielddaid dalá golut guovttegielatvuođa dihte gieldda hálddašeamis ja vuođđoskuvllaid lassi hálddašeamis ja doaimmain, eai buhtaduvvon.
I 1985 starta lulesamisk 1 på 30 studiepoeng.
65 duođalaš golut guovttegielatvuođa dihte.
En stipendiat i lulesamisk ble tilsatt i 1985, og i 1999 ble det tilsatt høgskolelektor.
Dan viđa eará gielddas lei erohus duođalaš goluin ja fidnejuvvon doarjagis 12,334 miljovnna ruvnnu.
Høgskolelektoren var et konkret resultat av stipendiatstillingen ved at den første hovedfagseksamenen i lulesamisk ble avlagt i 1999.
(Gieldda- ja regionáladepartemeanta 2002: 35.)
I 2000 ble en professor II i lulesamisk tilsatt.
Dat lassánii 31,260 miljovdnii 2005 rádjái.
I 2012 ble det første kullet på bachelor i lulesamisk tatt opp ved Universitetet i Nordland med hele 21 studenter.
Áin lei juolludeapmi 3,24 miljovnna ruvnnu uhcit go dan maid Gieldda- ja regionáladepartemeantta bargojoavku lei atnán dievaslaš buhtadussan guovttegielatvuođa goluide 2002.
4.3 Betydningen av samisk språk ved universiteter og høgskoler
3.2.4 Juolludeami gielddaide ja fylkkagielddaide áigodagas 2007-
For at samiske språk skal være levende samfunnsspråk, er det viktig at de kan brukes på de fleste domener i samfunnet, slik Fishman påpeker.
Áigodagas 2001-2011 Sámediggi geavahii seammá njuolggadusaid guovttegielatvuođa doarjaga juohkimis gielddaide ja fylkkagielddaide.
Derfor er det nødvendig at enkelte innehar høgere formalkompetanse i samiske språk.
Sámedikki mearrádusa mielde áššis 011/11 Ođđa meroštallannjuolggadusat guovttegielalašvuođadoarjagiid juolludeapmái guovttegielatvuođadoarjja rievdá das ahte leat gollostivrejuvvon dasa ahte šaddat ulbmilstivrejuvvon 2012 rájes.
Høgere utdanningstilbud i samisk er med på å øke samiske språks status både hos samer og i storsamfunnet.
Ođđa juolludaneavttut váldojuvvojit atnui áigodagas 2012-14.
En rekke studier har vist at å ta tilbake språket er en viktig del av selvbestemmelsen for urfolk og minoriteter.
Govus 3.4 Guovttegielatvuođadoarjagat gielddaide 2007-2013
I samfunnet er det en stadig økende etterspørsel etter kandidater med høg samiskspråklig kompetanse, både innenfor utdanning, i byråkratiet, som språkarbeidere og i medier, for å nevne enkelte institusjoner. Høgere utdanningstilbud i samisk er også avgjørende for at samisk skal kunne brukes som forskningsspråk.
Gielda Unjárga 2 850 2 863 2 863 2 863 3 021 3 021 3 021 Deatnu 5 069 5 082 5 082 5 082 5 082 5 082 5 082 Porsáŋgu 5 299 5 313 5 313 5 313 5 313 5 313 5 313 Kárášjohka 7 307 7 320 7 320 7 320 7 320 7 320 7 320 Guovdageaidnu 7 541 7 554 7 544 7 544 7 544 7 544 7 544 Gáivuotna 3 463 3 476 3 476 3 476 3 476 3 476 3 476 Divtasvuodna 3 008 3 021 3 021 3 021 3 021 3 021 3 021 Snoase 3 021 3 021 3 021 3 021 3 021 3 021 Loabát 3 021 3 021 3 021 3 021 Raavrhvijhke 2 500 Oktiibuot 34 537 37 650 37 650 40 671 40 829 40 829 43 329
4.4 Ansvarsfordeling for samisk i høyere utdanning
Gáldut: Sámedikki bušeahtat 2007-2013
Samisk høgskole er i en helt spesiell posisjon ved at den har samisk som både undervisnings-, forsknings- og administrasjonsspråk og også har et overordna Begge institusjonene har vært eller er involvert i sørsamisk høgere utdanning, som det framkommer seinere i artikkelen.
Govus 3.4 čájeha ahte guovttegielatvuođadoarjja gielddaide oppalaččat lassána 25,5 proseanttain áigodagas 2007-13.
Med kurs menes her emner og studier ved en høgere utdanningsinstitusjon som gir studiepoeng, og ikke det mer generelle begrepet kurs som omfatter alle slags former for kompetanseheving.
Seammá áigodagas viiddiduvvo Sámegiela hálddašanguovllu golmmain gielddain. Snoase 2008:s, Loabát 2010:s ja Raavrhvijhke 2013:s.
På denne tida het det vekttall, ett vekttall tilsvarer tre studiepoeng.
Doarjja ovttaskas gielddaide lassána 13 000 ruvnnuin 2007:s gitta 2008 rádjái.
75 ansvar for all samisk høgere utdanning i Norge.
Govus 3.5 Guovttegielatvuođadoarjagat fylkkagielddaide 2007-2013
Sammen med universitetet i Tromsø står skolen for den største studiepoengproduksjonen i samisk, og det er i hovedsak i nordsamisk.
Fylkkagielda Finnmárku 1 411 1 400 1 400 1 400 1 400 1 400 1 400 Tromsa 1 201 1 200 1 200 1 200 1 200 1 200 1 200 Norlánda 1 201 1 300 1 300 1 300 1 300 1 300 1 300 DavviTrøndelága
Høgskolen i Nord-Trøndelag (som på det aktuelle tidspunktet het Levanger lærerhøgskole) fikk det formelle ansvaret for sørsamisk høgere utdanning i 1986.
Govus 3.5 čájeha ahte guovttegielatvuođadoarjja fylkkagielddaide lassána 1,223 miljovnna ruvnnuin dahjege 47,2 proseanttain áigodagas 2005-07.
Universitetet i Nordland (som på det aktuelle tidspunktet het Høgskolen i Bodø) ble av Utdannings- og forskningsdepartementet tildelt ansvaret for lulesamisk høgere utdanning i 1989.
Measta olles lassáneapmi boahtá das ahte Norlándda fylkkagielda oažžu 1,201 miljovnna ruvnnu 2007:s.
Som jeg har vist ovenfor, var det imidlertid høgere språkstudier i Nordland og Nord-Trøndelag også før de nevnte institusjonene fikk det formelle ansvaret fra departementet.
Dát dáhpáhuvvá go Norlándda fylkkagielda oažžu geatnegasvuođaid sámelága giellanjuolggadusaid hárrái dan sivas ahte Divtasvuona suohkan šaddá oassin Sámegiela hálddašanguovllus
I noen tilfeller har kursene blitt utvikla i samarbeid mellom flere høgere utdanningsinstitusjoner, for eksempel tilbys sørsamisk 3 som et samarbeid mellom Høgskolen i Nord-Trøndelag og Universitetet i Tromsø.
Govus 3.5 čájeha maid ahte guovttegielatvuođadoarjja fylkkagielddaide lassána 1,287 miljovnna ruvnnuin dahjege 33,8 proseanttain áigodagas 2007-13.
Sametingets voksenopplæringsprogram i samisk har gitt resultat.
Olles lassáneapmi boahtá jagi 2008.
Samisk høgskole tilbyr i 2012–2013 kurs gjennom voksenopplæringsprogrammet i flere samiske språk.
Dat dáhpáhuvvá dallego Davvi-Trøndelága fylkkagielda oažžu geatnegasvuođaid sámelága giellanjuolggadusaid hárrái dan sivas ahte Snoase tjielte (gielda) šaddá oassin Sámegiela hálddašanguovllus
I sørsamisk tilbys kursene i samarbeid med Aajege – sørsamisk språk- og kompetansesenter i Røros.
Muđui lea guovttegielatdoarjja ovttaskas fylkkagielddaide leamaš seammá áigodagas 2007-12 earret muhtin uhca geahpideapmi golmma davimus fylkkas 2007 ja 2008 gaskkas.
4.5 Studiepoengproduksjon i sørsamisk
67 Govus 3.6 Guovttegielatvuođadoarjagat gielddaide 2005-2012 indeaksaregulerejuvvon
Som nevnt i innledningen har Høgskolen i Nord-Trøndelag ansvaret for sørsamisk i høgere utdanning, men det tilbys også kurs i samarbeid med Universitetet i Tromsø, og Samisk høgskole tilbyr kurs i samarbeid med Aajege.
2005-12 regulerejuvvon 2005-12 Submi Unjárga 2 864 3 021 3 270 - Deatnu 4 957 5 082 5 659 - Porsáŋgu 5 225 5 313 5 965 - Kárášjohka 7 141 7 320 8 152 - Guovdageaidnu 7 601 7 544 8 677 -1 133 Gáivuotna 3 472 3 476 3 964 - Oktiibuot 31 260 31 756 35 687 -3 931
Tabell 4.1 Studiepoengproduksjon ved Høgskolen i Nord-Trøndelag
Gáldut: Sámedikki bušeahtat 2005; 2012; SSB 2013
Sørsamisk 3 er et kurs på 2000-nivå som kvalifiserer for opptak til master.
Govus 3.6 čájeha guovttegielatvuođadoarjaga maid dat guhtta gieldda mat ledje álggoálggus fárus Sámegiela hálddašanguovllus, leat ožžon jagiin 2005 ja 2012.
Studiepoengene for dette kurset tilfaller Universitetet i Tromsø.
2013). Árvvoštallan čájeha ahte dát guhtta gieldda duođalaččat ožžot 3,9 miljovnna ruvnnu uhcit guovttegielatvuođadoarjjan 2012:s go 2005:s.
Et fulltidsstudium over ett år tilsvarer 60 studiepoeng.
Buot gielddat fidnejit duođalaččat uhcit doarjaga.
Sørsamisk 1 Sørsamisk begynneropplæring Sørsamisk 2 Sørsamisk litteratur og kultur Sørsamisk språkkunnskap Med joik som utgangspunkt Totalt
3.2.5 Árvvoštallamat
Den totale studiepoengproduksjonen i sørsamisk viser her en prosentvis svært klar framgang, 418 prosent på fem år !
Finnut dutkanlágádus lea árvvoštallan Sámedikki ulbmiliid doarjjaortnegiin nu mo bođii ovdan juolludanreivviin gielddaide ja fylkkagielddaide áigodagas 2003-07.
Samtidig var det en sped begynnelse med bare 102 studiepoeng totalt i 2008.
Ulbmilin lea leamaš seailluhit, nannet ja ovddidit sámegiela geavaheami almmolaš hálddašeamis.
Deretter øker antall avlagte studiepoeng sterkt i 2009 og øker litt for 2010.
Lea maid doarjjaortnega ulbmil sihkkarastit ovttaskasolbmuid vuoigatvuođaid sámelága giellanjuolggadusaid hárrái.
I 2011 får vi en nedgang før 2012 blir et rekordår med hele 426 studiepoeng.
Maŋimuš jagi go Finnut árvvoštalai ortnega lei jagi 2007.
Noe av forklaringa på den klare framgangen i studiepoengproduksjonen i sørsamisk språk er at det har blitt en økende bevissthet og interesse for sørsamisk høgere utdanning.
Sámedikki ulbmil guovttegielatvuođadoarjagiin lea geavatlaččat ovdánan dihto guvlui nu ahte ulbmil lea stuorát go dušše deavdit gáibádusaid guovttegielat hálddašeapmái ja ollašuhttit sámelága giellanjuolggadusaid.
En annen forklaring er at det er et økende studietilbud i sørsamisk.
Raporttat vuostáiváldiin ja sin gulahallamat Sámedikkiin čájehit moanaid ovdamearkkaiguin ahte háliida geavahit ruhtadoarjaga nannet sámegiela ja – kultuvrra oppalaš dásis.
Tidligere studerte mange sørsamisk på svensk side, men nå har man mer å velge i ved norske læresteder.
Gielddat ja fylkkagielddat leatge geavahan doarjaga olu doaibmabijuide mat eai leat vealtameahttumit čatnasan sámelága giellanjuolggadusaide, muhto daid sáhttá baicce gohčodit kultuvrralaš doaibmabidjun ja identitehtahuksejeaddji ja doaladumi ráhkadeaddji doaibmabidjun. (Kleven et al. 2009: 46-47.)
I 2012 ble det avlagt eksamener i fem ulike sørsamiske fag, mens det i 2008 bare ble avlagt eksamen i ett kurs.
Finnut raporttas ii báze eahpádus das ahte ollu čađahuvvon doaibmabijut leat leamaš fárus ovddidit sámegiela.
Det ser derfor ut til at et større mangfold i studieporteføljen øker interessen for å studere samisk.
Ollu doaibmabijut leat maiddái ovddidan ja dahkan sámekultuvrra oainnusin.
Tabellen viser også at det er varierende kontinuitet i kurstilbud.
Guovttegielatvuođadoarjaga haga livčče mearkkašahtti uhcit doaibmabijut čađahuvvon.
Mens det har vært produsert studiepoeng i sørsamisk 2 i tre av fem år, har det bare vært avlagt eksamen i sørsamisk 1 ved ett tilfelle.
Muhtin gielddat leat vástidan ahte eai livčče álggage geavahan ruđa sámegiela doaimmaide jos eai livčče fidnen guovttegielatvuođa doarjaga. (Kleven et al. 2009: 47-48.)
Noe overraskende er det at det bare er produsert totalt 90 studiepoeng i sørsamisk begynneropplæring.
Dás galgá atnit muittus ahte lea vuostáiváldiid iežaset árvvoštallan muhtin doarjagis maid sii ožžot.
Dette kurset krever ikke forkunnskaper i samisk språk på samme måte som sørsamisk 1 og sørsamisk 2.
Lea almmatge miellagiddevaš fuopmášit ahte sii atnet oasseulbmila ollašuhttima leat stuorisin.
Fra andre steder har man observert en betydelig interesse for samiskkurs for nybegynnere, ikke minst ved Universitetet i Tromsø med bachelor og master i samisk som fremmedspråk.
Finnut cealká dattetge loahppaboađusin ahte dušše Kárášjoga gielda, Guovdageainnu suohkan ja Tromssa fylkkagielda ollašuhttet sámelága giellanjuolggadusaid gáibádusaid ollásit (Kleven et al. 2009: 48).
Trolig vil en noe større kontinuitet kunne sikre større studentkull for sørsamisk.
Datge ii leat leamaš vejolaš dán artihkkala rámmaid siskkobealde.
Samtidig tilsier både få lærekrefter og et begrenset rekrutteringsgrunnlag at det neppe vil være hensiktsmessig å tilby alle kurs hvert år, selv om det hadde vært praktisk mulig.
2007 ovddas leat buktojuvvon rehketdoalut, muhto dáid rehketdoaluid kvalitehta lei nu máŋggalágan ahte ii lean vejolaš dallege árvvoštallat masa ruhta lei geavahuvvon.
426 studiepoeng i toppåret 2012 tilsvarer 7,1 ekvivalenter eller studentenheter, slik at det fortsatt er relativt få studenter det er snakk om.
Dušše Porsáŋggu gielda lei buktán čielga rehketdoalu mii maiddái čájehii masa sii ledje geavahan guovttegielatvuođadoarjaga. (Kleven et al.
Uansett er det positivt at studiepoengproduksjonen i sørsamisk øker.
2009: 51.) Finnut buktá iežas raporttas viehka olu ávžžuhusaid das mo sáhttá juogadit guovttegielatvuođadoarjaga ja mo sáhttá buoridit raporttaid oktan rehketdoaluiguin.
Hvis dette er en tendens som vedvarer, vil det ha stor betydning for språklig kompetanseoppbygging i sørsamisk.
Sámediggi leage váldán vuhtii daid ávžžuhusain go mearridii ođđa juolludaneavttuide guovttegielatvuođadoarjaga juolludeapmái (Sámedikki ášši 011/11).
Tabell 4.2 Studiepoengproduksjon ved Samisk høgskole Duodji og sørsamisk språkteori
3.3 Giellaguovddážat
Tabellen viser et kurs det har vært avlagt studiepoeng i ved en anledning.
Sámi giella- ja kulturguovddáš Porsáŋggus ásahuvvui vuosttas sámi giellaguovddážin 1994 (Nygaard et al.
Samisk høgskole har et allsamisk perspektiv og slik sett et ansvar for alle samiske språk i hele Sápmi.
2012: 4). Dasto čuovui Gáivuona suohkan seammá jagi go ásahii Sámi giellaguovddáža.
Som vi så i tabell 1.1, har Høgskolen i Nord-Trøndelag hoveddelen av sørsamiske språkstudenter, i og med at de har et særskilt ansvar for sørsamisk.
Giellaguovddážat Várdobáiki sámi guovddáš Evenášši suohkanis ja Árran julevsáme guovdásj Divtasvuona suohkanis ásahuvvojedje 1999:s.
Tabell 4.3 Studiepoengproduksjon i sørsamisk totalt
Eará giellaguovddážat namahuvvojit vuolábealde.
Høgskolen i Nord-Trøndelag Samisk høgskole Totalt
2012: 4; Sámedikki bušeahtta 2013: Kapihtal 4.4.1.)
Når vi her ser på sørsamisk studiepoengproduksjon totalt, bidrar produksjonen ved Samisk høgskole i 2010 til at den totale studiepoengproduksjonen i sørsamisk i 2010 ligger nær toppåret i 2012.
Álgojagiin Sámi giellaráđđi juolludii prošeaktadoarjaga giellaguovddážiidda maidda guovddážat ohce jahkásaččat (Nygaard et al. 2012: 5).
I og med at Samisk høgskole kun produserte studiepoeng i sørsamisk dette ene året, er det vanskelig å trekke slutninger omkring temaet, men det er likevel nærliggende å anta at hvis flere institusjoner tilbyr kurs i samiske språk, vil den totale studiepoengproduksjonen i samisk øke.
Dasto Sámediggi ásahii njuolga vuođđodoarjaga daid sámi giellaguovddážiidda mat dalle ledje ásahuvvon Porsáŋgui, Gáivutnii, Divtasvudnii ja Evenáššái.
Årsakene til dette kan være mange.
2002 rájes addojuvvui maid doarjja giellaguovddážii mii lei Unjárggas.
Nærhet til lærestedet vet vi har en effekt når det gjelder søkningen til ulike kurs, også samisk.
Doarjjasubmi sihke 2001:s ja 2002:s lei guhtege giellaguovddážii 400 000 ruvnnu.
I tillegg kan flere tilbydere bidra til et kompletterende samisk studietilbud ved at de har ulik vinkling og faglig tilnærming til kursene.
Doarjjaortnega ulbmil lei ráhkadit čielgasut dili guovddážiid boahtte áiggi doaimmaid várás ja sihkkarastit dárbbašlaš doaimmaid.
Universitetet i Nordland har ansvar for lulesamisk høgere utdanning i Norge.
Giellaguovddážat galget ieža fuolahit ruhtadoarjaga iežaset eará doaimmaide.
Kursene tilbys i stor grad som fleksible forelesninger med studiesamlinger ved Árran lulesamisk senter på Drag og ved campus i Bodø.
(Gieldda- ja regionáladepartemeanta 2002: 20.)
Tabell 4.4 Studiepoengproduksjon i lulesamisk
3.3.2 Juolludeami giellaguovddážiidda
Lulesamisk 1 Lulesamisk 2 Bachelor i lulesamisk Totalt
Sámediggi juolludii 2013:s oktiibuot 10,826 miljovnna ruvnnu doaibmadoarjjan 13 giellaguovddážii.
Også i lulesamisk ser vi en positiv framgang i studiepoengproduksjonen.
Govus 3.7 Juolludeami sámi giellaguovddážiidda áigodagas 2001-2013
I 2008 ble det ikke produsert et eneste studiepoeng i lulesamisk. I 2009 kom man i gang med 138 studiepoeng.
Giellaguovddážiid mearri Doarjja juohke giellaguovddážii Oktiibuot 1 600 2400 3 600 4 176 5 200 5 670 10 826
Vi ser at for 2010 var det lulesamisk 1 som hadde en betydelig produksjon, 288 studiepoeng, mens lulesamisk 2 hadde en nesten like stor produksjon året etter.
Gáldut: Gieldda ja regionáladepartemeanta 2002; Sámedikki bušeahtat, Nygaard et al.
Dette kan tyde på at
2012: 7
78 det har vært samla opp en relativt stor gruppe studenter som har fulgt disse to kursene og så starta på bachelor i lulesamisk da det studietilbudet ble oppretta.
Govus 3.7 čájeha ahte juolludeapmi giellaguovddážiidda lea leamaš relatiiva stuorra lassáneapmi 1,6 miljovnna ruvnnu 2001:s gitta 10,826 miljovnna ruvdnui 2013:s.
På den ene siden kan man frykte at lulesamisk dermed har brukt mye av potensialet, ved at det vil være få nye studenter å rekruttere når denne gruppa er ferdig med bachelor.
Ferte geahččat ášši dan oktavuođas ahte giellaguovddážiid lohku lea lassánan mearkkašan veara njealjis gitta golmmanuppelohkái dán áigodagas.
At det ikke har vært studiepoengproduksjon i lulesamisk 1 og lulesamisk 2 i 2012, betyr imidlertid ikke at ingen studenter har vært interessert i disse kursene, men at de ikke ble tilbudt dette året.
Vuođđodoarjagis ovttaskas giellaguovddážiidda ii leat leamaš ná dramáhtalaš lassáneapmi, muhto datge lea lassánan 400 000 ruvnnus gitta 602 000 ruvdnui áigodagas 2001-2013.
Når kurs avvikles med jevne mellomrom i stedet for årlig, kan man ikke alltid si noe sikkert om etterspørselen øker eller minker.
Lassáneapmi lea 50,5 proseantta jos ii váldde vuhtii dábálaš bálká- ja haddelassáneamis. Go váldá vuhtii konsumahaddeindeavssas lea lassáneapmi 23,3 proseantta (SSB.
Men med hele 21 studenter på bachelorprogrammet i lulesamisk ved Universitetet i Nordland kan man vente stor studiepoengproduksjon i lulesamisk i flere år framover.
2013). 2013:s lea maid várrejuvvon golbma miljovnna ruvnnu ovddidanprošeavttaide mas dušše giellaguovddážat sáhttet ohcat doarjaga. (Sámedikki bušeahtta 2013.)
4.7 Studiepoengproduksjon i nordsamisk
3.3.3 Giellaguovddážiid doaimmat
Ved Samisk høgskole er praktisk talt alle kurs på samisk.
Árvvoštallan čájeha ahte buot giellaguovddážiin leat giellakurssat iežaset doaimma vuođđun.
I denne tabellen er det kun valgt ut kurs i samisk språk og ikke kurs på samisk eller kurs med samisk innhold.
Dasa lassin máŋggat giellaguovddážat dahket iešguđetlágan dokumentašuvdnabargguid ja almmuhit sámegielat materiálaid.
Når det gjelder kurstilbud på samisk, er Samisk høgskole i ei særstilling ved at de tilbyr nesten 100 kurs på samisk.
Giellaguovddážat ráhkadit sámegielat giellašiljuid mánáide ja nuoraide, dat oahpahit sámegiela ollesolbmuide ja čađahit doaladumiide váikkuheaddji bargguid.
Dette utgjør omtrent tre firedeler av alle kurs som tilbys på samisk ved høgere læresteder i Norge.
Nubbi oassi leages iešguđetlágan álgokurssat olbmuide geat eai máhte sámegiela.
Tabell 4.5 Studiepoengproduksjon ved Samisk høgskole
Muhtin giellaguovddážiin lea maid gáiddusoahpahus vuođđo- ja joatkkaskuvllaid oahppiide dehálaš komponeantan iežaset bargguin.
Tabell 4.5 viser at Samisk høgskole er den institusjonen som har produsert flest studiepoeng i samisk språk i perioden, med totalt 4752.
Kursaoassálastiin galgá leat lohkangelbbolašvuohta ja almmuhit iežaset studeantan Sámi allaskuvlii ja ožžot eksámena maŋŋá oahppočuoggáid.
I og med at Samisk
Nygård et al. 2012.)
Ved Samisk høgskole gjennomføres som nevnt stort sett alle kurs på samisk.
Giellaguovddážat leat stuorámus joavku mii ohcá doarjagiid Sámedikkis giellaprošeavttaide.
På lærerutdanningene har de også egne emner i samisk.
Lea veara fuopmášit ahte raportta mielde mas Norut árvvoštallá Sámedikki ohcanvuđot doarjagiid sámegielaide (Josefsen et al.
Disse er ikke medregnet her.
2013: 56), geavahit giellaguovddážat menddo olu áiggi čállit ohcamušaid ja raporttaid ja hálddašeapmái eará doaimmaid ektui.
Langs lange spor – om samisk forskning og høyere utdanning (Butenschøn-utvalgets rapport 2012).
(Sámedikki bušeahtta 2013: geahča maid govvosa 3.7 bajábealde).
Nordsamisk semesteremne Nordsamisk innføringskurs 1 Nordsamisk morfologi og syntaks Samisk språk og litteratur 1 Samisk språk og samisk litteratur 2 Samisk språk og samisk litteratur 3 Bachelor i samisk språk og litteratur Samisk i praktisk læringssituasjon, innføringsstudium del 1 Samisk i praktisk læringssituasjon, innføringsstudium, del 2 Totalt
3.4 Sámedikki ohcanvuđot doarjagat sámegielaide
79 høgskole også har flest studietilbud, ser vi en klar sammenheng mellom studietilbud og studiepoengproduksjon ved at jo flere studietilbud et lærested tilbyr i samisk, jo større blir studiepoengproduksjonen.
Sámedikkis lea iežas doaibmanáigodagas leamaš iešguđetlágan ohcanvuđot doarjjaortnegat main máŋggalágan doaibmit leat sáhttán ohcat doarjaga giellaprošeavttaide sihke Sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde ja olggobealde (Josefsen et al.
Innføringskurs i samisk har ikke like stor andel av studiepoengproduksjonen ved Samisk høgskole som ved andre læresteder, fordi en større andel av studentene her er morsmålbrukere i samisk.
2013: 8). Doarjjaortnega vuođuštus Sámegiela hálddašanguovllu olggobealde lei 1990-logus ja 2000-logu álggus njeallje iešguđetlágan giellaplána maid Sámediggi lei dohkkehan.
Tabellen viser også at 2009 var toppåret for studiepoengproduksjonen ved Samisk høgskole i denne perioden, og at tallene har gått opp og ned i perioden.
Dasa lassin sáhtte gielddat Sámegiela hálddašanguovllus ohcat prošeaktadoarjaga doarjjaortnegis guovttegielatvuohta gielddain ja fylkkagielddain.
Dette skiller seg fra de andre lærestedene som tilbyr kurs i samisk på høgere nivå, ved at de har hatt økning stort sett hele tida.
2003 rájes rahppojuvvui vejolašvuohta eará doaibmiide ohcat doarjaga prošeavttaide Sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde.
Det kan være ulike årsaker til denne forskjellen.
(Sámedikki jahkedieđáhus 2004. Kapihtal 2.5.7 gielddat).
I andre artikler ses det på elevtallet som har samisk i grunnskolen og i videregående opplæring.
Sámedikki lea maid várren ruđa giellaprošeavttaide Sámeálbmot foandda dietnasis 2007 maŋŋá.