pere/sami_parallel huggingface dataset:
Dette stemmer også godt overens med bildet vi har fra Sametingets datafiler hvor mange av søkerne er ” gjengangere ”.
Maiddái diet dieđut heivejit bures dan govvii maid mii leat huksen Sámedikki datafiillain, main oaidnit ahte ollugat leat ohccit geat ” čađat ” ohcet.
Selv om én respondent oppgir å ha hatt inne tjue søknader i de tre årene som evalueringen omfatter, er det flest som sier at de har hatt inne to søknader (16 respondenter) og tre søknader (ni respondenter).
Vaikko okta vástideaddji čállá ge ahte son lea sádden guoktelogi ohcamuša dan golmma jagi áigodagas mii dás árvvoštallojuvvo, de leat eatnasat vástidan ahte sii leat sádden guokte ohcamuša (16 vástideaddji) ja golbma ohcamuša (ovcci vástideaddji).
I gjennomsnitt fremmer hver søker i undersøkelsen tre søknader.
Gaskamearálaččat sádde juohke ohcci dán iskkadeamis golbma ohcamuša.
Det oppgis ulike årsaker til at det søkes flere ganger slik tabellen
Leat máŋggalágan sivat dasa manne ohcet máŋgga geardde, nugo
nedenfor viser:
oaidná tabeallas dás vuolábealde:
Tabell 4.2 Årsak til flere søknader
Tabealla 4.2 Manne ohcet máŋgii
Årsaker
Sivva
Fordi søknaden ble avslått første gang 18 Fordi prosjektet ble utvidet og det var behov for ekstra midler Til et nytt prosjekt Andre grunner
Danin go ii ožžon doarjaga vuosttaš geardde 18 Danin go prošeakta viiddiduvvui ja šattai dárbu liige doarjagii Ođđa prošektii Eará sivat
Den vanligste grunn til å søke flere ganger, er at søkeren har en nytt prosjekt (33 respondenter).
Dábáleamos sivvan dasa manne ohcet máŋgga geardde, lea ahte ohccis lea ođđa prošeakta (33
18
vástideaddji). 18 vástideaddji ohcet ođđasis danin go eai ožžon prošektii doarjaga vuosttaš geardde go ohce.
Et mindre antall søker flere ganger pga utvidelse av samme prosjekt.
Unnit oassi ohcá ođđasis danin go leat viiddidan prošeavtta.
På spørsmål om prosjektet var rettet mot spesielle språkområder framkom fordeling i tabellen nedenfor.
Gažaldahkii ahte makkár giellaguvlui prošeakta lei earenoamážit jurddašuvvon, vástidedje ná go tabeallas dás vuolábealde oaidná.
Tabell 4.3 Prosjekt innrettet mot språkområde:
Tabealla 4.3 Guđe giellaguvlui prošeakta lei jurddašuvvon:
Hvert tredje prosjekt av de som oppgir språkområdetilknytning (N=86) har en lule‐ eller sørsamisk forankring.
Davvisámegiella Julevsámegiella Máttasámegiella 56 Juohke goalmmát prošeakta dain mat almmuhit gillii čanastaga (N‐86), almmuha ahte prošeavttas lea čanastat julev ‐ dahje máttasámegillii.
27 har ikke oppgitt en slik tilknytning, blant annet fordi en slik inndeling ikke er relevant for prosjektet eller prosjektene.
27 vástideaddji eai leat gillii čanastaga birra čállán maidege, earet eará danin go diekkár juohkimis ii leat mihkkege mearkkašumiid prošektii dahje prošeavttaide.
I spørreskjemaet ble respondentene også bedt om å oppgi hvilken av Sametingets tiltaksområder støtte det var søkt støtte til.
Jearahallanskovis bivddiimet maid vástideddjiid čállit guđemuš Sámedikki doaibmasuorggis sii leat ohcan doarjaga.
Dersom det var søkt støtte innenfor flere tiltaksområder, ble flere oppgitt.
Jus ledje ohcan doarjaga máŋgga doaibmasuorggis, de leat čállán makkár surggiin.
Tabell 4.4 Inndeling av tiltak / prosjekt etter tiltaksområder som det er søkt støtte innenfor
Tabealla 4.4 Guđe doaibmasuorggis leat ohcan doarjaga doibmii / prošektii
Litteratur Musikk Billedkunst / duodji Teater‐ formål Barns opp‐ vekstvilkår Andre tiltak Samiskspråkl. tegneserier
Girjjálašvuohta Musihkka Govvadáida / duodji Teáhter‐ ulbmil Mánáid bajásšaddan Eará doaimmat Govvaráiddut sámegillii
kategorien ” Musikk ”.
stuorámus suorgi mii lea ” Musihkka ”.
I henhold til Tilskuddsstyrets årsrapport 2008 omfattet ” Andre tiltak ” i 2008 aktiviteter som samiske kulturarrangementer og festivaler, delfinansiering av filmproduksjoner om samiske forhold og artisthonorarer til samiske musikkutøvere.
Doarjjastivrra 2008 jahkedieđáhusas čállet ahte ” Eará doaimmat ” ledje 2008:s sámi kulturlágideamit ja festiválat, fibmabuvttademiid oasseruhtadeapmi, filmmaide mat leat sámi diliid birra ja sámi musihkkariidda artistabálkkát.
At dette tiltaksområdet omfatter årvisse arrangementer som Samisk nasjonaldag kan forklare at det er så vidt stort sammenlignet med andre kulturområder.
Dán doaibmasuorgái gullet jahkásaš lágideamit nugo Sámi álbmotbeaivvi doalut, danin dát suorgi lea dan muttos stuoris eará kultursurggiid ektui.
Likevel ser det ut til at tiltaksområde ” Andre tiltak ” er overrepresentert i utvalget til
Almmatge orro leamen nu ahte jearahallansiskkadeamis leat badjelmeari ollu doaibmasuorggi ” Eará doaimmat ” ovddasteaddjit dan ektui man galle ohcamuša seamma suorggis leat registrerejuvvon
spørreundersøkelsen i forhold til registreringen i Sametingets datalister.
Sámedikki datalisttuide.
Tilsvarende ser det ut til at søkere under tiltaksområdet musikk er underrepresentert i utvalget.
Ja orrot ges beare unnán ohcamušat musihkkasuorggis.
Evalueringsperioden omfatter årene 2006, 2007 og 2008. 80 av spørreskjemaene oppga å ha søkt bare en av disse årene.
Árvvoštallan guoská jagiide 2006, 2007 ja 2008. 80 jearahallanskovi vástideaddji čálle ahte leat ohcan dušše ovtta diein jagiin.
Dette framkommer i tabellen nedenfor:
Dan oaidná tabeallas dás vuolábealde:
Tabell 4.5 Søknadsår for respondenter som bare har søkt ett år
Tabealla 4.5 Guđe jagi ohccit leat ohcan geat leat dušše okte ohcan
Frekvens Prosent 27,6 18,8 53,6 Total 100,0
Frekveansa Proseanta 27,6 18,8 53,6 Oktiibuot 100,0
Disse tre er ikke tatt med. Respondenter utover de 80 som er nevnt ovenfor har oppgitt å ha søkt enten to av årene eller alle tre årene.
Eará vástideaddjit go dat 80 mat dás ovdalis leat namuhuvvon, leat čállán ahte sii leat ohcan guokte jagi dahje buot golbma jagi.
Fire av respondentene oppga å ha søkt både i 2006 og 2007, to oppga å ha søkt i 2006 og 2008, fire av representantene oppga å ha søkt i 2007 og 2008, og hele 19 hadde søknader inne i alle tre årene som omfattes av denne evalueringen.
Njeallje ohcci čálle ahte sii leat ohcan sihke 2006:s ja 2007:s, guovttes leat ohcan 2006:s ja 2008:s, njeallje vástideaddji leat ohcan 2007:s ja 2008:s, ja nu eatnat go 19 vástideaddji leat ohcan doarjaga buot dan golbma jagi mat dás árvvoštallojuvvojit.
Vi har altså en stor overvekt av respondenter som har søkt i 2008, enten alene eller i tillegg til andre år.
Dás oaidnit ahte eanemus vástideaddjit leat ohcan jagis 2008, juogo dušše de dahje maiddái eará jagiid.
Svarene fordelt over evalueringsårene samsvarer ikke de reelle søknadstallene fra Sametingets
Go oaidná movt vástádusat juohkásit árvvoštallanáigodaga jagiid mielde, de oaidná ahte dat
database da de faktisk var litt høyere i 2007.
Árvvoštallanáigodaga maŋemus oasis leat eanemus ovddasteaddjit.
At det siste året i evalueringsperioden er høyest representert, kan forklares med at det er lettere for respondentene å huske det siste søknadsåret enn de som ligger lengre bak i tid.
Dat sáhttá boahtit das go vástideddjiide lea álkit muitit maŋemus ohcanjagi go duon guokte ovddit jagi.
En annen forklaring kan være at utsendelsene til søkere i 2008 har nådd flere på rett adresse da det ikke er mer en to år siden de søkte.
Eará čilgehus sáhttá leat dat ahte leat olahan iskkademiin eanet 2008 ohcciid rievttes adreassaid, go ii leat eanet go guokte jagi dan rájes sii leat ohcan.
Respondentene i undersøkelsen har både fått innvilget søknader og fått avslag på søknader.
Golbma vástideaddji leat almmuhan bihtánsámegiela giellaguovlun. Dat golbma eai leat váldojuvvon mielde.
Omtrent tre av fire, det vil si 79 respondenter oppgir at de har fått innvilget søknaden, mens 24 oppgir å ha
Sullii golmmas juohke njealjásis, dahje 79 vástideaddji vástidit ahte sin ohcamušaide lea mieđihuvvon doarjja, ja 24 vástideaddjái čállet ahte sidjiide lea biehttaluvvon doarjja.
fått avslag. Sammenlignet med registreringene i Sametingets datalister, ser det ut til at vi i utvalget til spørreundersøkelsen har en overrepresentasjon av søkere som har fått tilslag på sine søknader.
Go dan balddastahttá Sámedikki datalisttuid dieđuiguin, de orrot leamen jearahallaniskkadeamis eanebut geaid ohcamušaide lea mieđihuvvon doarjja.
Det reelle tallet på tilslag var her vel halvparten av søkerne.
Datalisttuin oaidná ahte lea sullii bealli ohcciin masa lea mieđihuvvon doarjja.
Tabell 4.6 Tilsagn og avslag
Tabealla 4.6 Dorjon ja biehttalan
Ja Nei Ble søknaden innvilget ?
Juo Ii Mieđihuvvui go ohcamuššii doarjja ?
Syv av respondentene oppgir i tillegg at de har både fått tilsagn og avslag.
Čieža vástideaddji vástidit ahte sidjiide lea sihke mieđihuvvon ja biehttaluvvon doarjja.
Det betyr at det faktiske antallet prosjekter i undersøkelsen som har fått innvilget støtte over tilskuddsordningen er 86 og det faktiske antallet som har fått avslag er 31.
Dat mearkkaša ahte duohtavuođas leat iskkadeamis 86 prošeavtta maidda lea juolluduvvon doarjja doarjjaortnegis ja leat 31 geaidda lea biehttaluvvon doarjja. Dáid lohkodieđuid viidásit gieđahallamis
I den videre behandlingen av dataene vil imidlertid både / og ‐ kategorien ikke være med i tallmaterialet.
leat mielde sihke / ja ‐ kategoriijat.
Respondentene ble bedt om å gi sine vurderinger av tilskuddsordningen gjennom ulike spørsmålsstillinger.
Mis ledje iešguđetlágan gažaldagat maiguin bivddiimet vástideddjiid árvvoštallat doarjjaortnega.
Nedenfor vil vi gi et bilde av hvordan ordningen oppfattes av søkerne og hvor fornøyd søkerne er med blant annet veiledning.
Dás vuolábealde mii čájehit movt ohcciid mielas lea doarjjaortnet ja man duhtavaččat ohccit leat earet
Respondentene ble spurt om de kjente til tilskuddsordningen før de startet søkeprosessen.
Álggos jerrojuvvui ahte dihte go ohccit doarjjaortnega birra ovdal go álge ohcamušain bargat.
Av til sammen 113 respondenter svarte 86 bekreftende, mens 24 oppga at de ikke kjente til ordningen. Her
113 ohcci gaskkas vástidedje 86 vástideaddji ahte sii dihte dan birra, ja 24:s vástidedje ahte sii eai diehtán ortnega birra.
er det ingen forskjell mellom de som senere har fått tilsagn og avslag.
Dán oktavuođas ii leat mihkkege erohusaid dan ektui geat maŋŋil ožžo doarjaga ja geat eai ožžon.
Dette indikerer at ordningen er godt kjent blant potensielle søkere.
Dat čájeha dan ahte vejolaš ohccit dihtet bures doarjjaortnega birra.
På spørsmålet ” Hva var grunnen til at du / dere søkte om støtte ? ”
Gažaldahkii ” Mii lea sivaid dasa go don ohcet / doai ozaide / dii ohcaidet doarjaga ? ”
var det satt opp fire alternativer hvor det var mulig å krysse av på en eller flere.
njeallje vástidanvejolašvuođa, ja lei vejolaš merket máŋga vástádusa dahje buot vástádusaid.
Syv respondenter visste ikke om andre offentlige instanser hvor det kunne søkes, 17 sier at de ble oppfordret av privatpersoner om å søke og 35 sier at de gjennom kontakt med Sametinget fikk opplysninger om muligheter for finansiering fra
Čieža vástideaddji eai diehtán eará almmolaš ruhtadanbáikkiid birra gos livčče sáhttán doarjaga ohcat, 17 vástideaddji lohket ahte priváhta olbmot ávžžuhedje sin ohcat ja 35 vástideaddji lohket ahte sii leat váldán Sámedikkiin oktavuođa ja ožžon dihtosii makkár vejolašvuođat leat oažžut foanddas ruhtadanveahki.
ordningen.
ortnega birra.
68 respondenter svarte at prosjektet ikke kunne gjennomføres uten støtte fra ordningen det vil si at over halvparten mener at prosjektet deres ikke var gjennomførbart uten støtte fra ordningen.
68 vástideaddji vástidedje ahte prošeavtta ii livčče sáhttán čađahit almmá doarjaga haga. Dat ahte badjel bealli vástideddjiin (60 % vástidit ahte eai livčče sáhttán iežaset prošeavtta čađahit jus eai livčče ožžon doarjaga, čájeha man dehálaš dát doarjjaortnet lea.
Dette gir oss en antakelse om at ordningen er svært viktig for realiseringen av denne typen prosjekter, og at det finnes begrensede alternative finansieringsmuligheter.
Dat orro midjiide čájeheamen dan ahte doarjjaortnet lea hui dehálaš dákkár mállet prošeavttaid čađaheapmái, ja ahte eai gávdno nu beare válljenvárri ruhtadanvejolašvuođat.
Veiledning og informasjon er viktige faktorer i søknadsprosessen.
Bagadallan ja dieđuid oažžun lea dehálaš doarjjaohcama oktavuođas.
Respondentene ble derfor invitert til å dele sine erfaringer med Sametingets kulturfond / tilskuddsordningen Kulturutvikling.
muitalit makkár vásáhusat sis leat Sámedikki kulturfoanddain / Kulturdoarjjaortnegiin.
De ble spurt følgende spørsmål: ” Dersom du tok kontakt med Sametinget i løpet av søknadsperioden, hva var
Leimmet sidjiide bidjan čuovvovaš gažaldaga: ” Jus váldet Sámedikkiin oktavuođa ohcamuša čálidettiin, manne dahket dan ? ”.
grunnen (‐ ene) til det ? ”. Det viser seg at ingen av respondentene oppgir at de tok kontakt med Sametinget for å få hjelp med å fylle ut søknadsskjemaet.
Vástádusain oaidnit ahte ii oktage vástideaddji váldán Sámedikkiin oktavuođa danin go livčče dárbbašan veahki ohcanskovi deavdimii.
Dette skulle tyde på at søknadsskjemaet oppfattes som enkelt å forholde seg til og fylle ut.
Dat orro čájeheamen dan ahte ohcanskovvi lea álki ja dan lea álki deavdit.
41 respondenter (36 % sier at de tok kontakt med Sametinget for å få greie på om prosjektet var aktuelt for eventuelt støtte, mens 42 respondenter oppga at de hadde kontakt med Sametinget i løpet av søknadsprosessen for å få generell informasjon (37 % 16 har krysset av på begge de to siste alternativene.
41 vástideaddji (36 % vástidedje ahte sii válde oktavuođa Sámedikkiin gullan dihtii lea go prošeakta dakkár ahte dasa sáhtášii doarjaga oažžut, ja 42 (37 % vástideaddji čálle ahte sii doarjjaohcama oktavuođas válde oktavuođa Sámedikkiin oažžun dihte oppalaš dieđuid. Máŋgasis ledje goappešat diet vástádusat.
Respondentene ble også bedt om å vurdere informasjon og rettledning fra Sametinget i søknadsprosessen.
Bivddiimet maid vástideddjiid árvvoštallat movt Sámedikki diehtojuohkin ja bagadallan orui leamen doarjjaohcama oktavuođas.
Også her kunne respondentene krysse av på flere alternativer.
Maiddái dan gažaldagas sáhtte vástideaddjit merket máŋga vástádusvejolašvuođa.
22 respondenter har ikke svart eller de har krysset av på ” vet ikke ”, I tabellen nedenfor framkommer de øvrige alternativene og hvilke alternativer respondentene har krysset av på.
22 vástideaddji eai leat vástidan maidege dahje sii leat merken ” in dieđe ” vástádussan. Tabeallas dás vuolábealde oaidná eará molsaeavttuid ja makkár molsaeavttuid
Der fremkommer det også om respondentene har fått tilsagn eller avslag.
vástideaddjit leat merken vástádussan. Tabeallas leat dat logut maid sirrejuvvon dan mielde guđet vástideaddjit leat ožžon doarjaga ja guđet eai.
Tabell 4.7 Hvordan vurderer du informasjon og veiledning fra Sametinget i søknadsprosessen ?
Tabealla 4.7 Movt du mielas lei Sámedikki diehtojuohkin ja bagadallan ohcama oktavuođas ?
Ikke fått
Ii ožžon
støtte (N=24) Fått innvilget støtte (N=79) Sum
doarjaga (N=24) Ožžon doarjaga (N=79) Submi
God, hjemmesidene på internett er informative God, fondet gir gode og informative svar pr. brev, telefon eller e ‐ post God, fondet har en god rettledning for søkere Dårlig, det er vanskelig å få nødvendig informasjon
Buorre, ollu dieđut ruovttusiidduin interneahtas Buorre, foanddas oažžu reivves, telefuvnnas dahje e‐ boasttas vástádusa mas leat buorit dieđut Buorre, foanddas leat buorit bagadallamat ohcciide Heittot, lea váttis oažžut dárbbašlaš dieđuid
I hovedsak tyder tallene på at respondentene er fornøyd med informasjon og veiledning.
Opplaččat čájehit diet logut ahte vástideaddjit leat duhtavaččain daid dieđuiguin ja bagadallamiin
Som tallene viser er det imidlertid forskjell på om respondenten har fått tilsagn eller avslag på søknaden om støtte.
maid leat ožžon. Muhto nugo logut čájehit, de lea veaháš erohus das movt sii vástidit geat leat ožžon ohcamuššii doarjaga ja sii geat eai leat ožžon.
Det er langt flere av de som fikk tilsagn som har krysset av på alternativer med en positiv vurdering.
Sii geat leat ožžon doarjaga, leat dávjjibut válljen daid vástádusaide merket mat čájehit ahte leat duhtavaččat.
Av de som ikke fikk støtte er det bare en av seks som mener at informasjonen på internett
Dušše okta juohke guđa ohccis sis geat eai leat ožžon doarjaga oaivvilda ahte interneahta diehtojuohkin lea buorre.
er informativ, mens tilsvarende andel for de som fikk støtte er nesten to av fem..
Sis geat leat ožžon doarjaga, vástidit goasii guovttes viđa ohccis ahte diehtojuohkin lea buorre.
Og mens ingen av de som fikk avslag mener at fondet gir gode og informative svar pr brev, telefon eller e ‐ post, oppgir i overkant av hver tredje av de som fikk støtte av fondet at Sametinget gir god informasjon.
Ja ii oktage sis geaidda doarjja lea biehttaluvvon oaivvil ahte foanda addá buriid dieđuid reivviin, telefuvnnas dahje e ‐ boasttas, muhto
Av de som ikke fikk støtte mener derimot ti respondenter, eller to av fem, at det er vanskelig å få nødvendig informasjon.
Muhto logis sis geat eai leat ožžon doarjaga, dahje guovttes viđa ohccis, vástidit ahte lea váttis oažžut dárbbašlaš dieđuid.
I spørreskjemaet var det også satt opp fire påstander om informasjon og rettledning fra Sametinget.
Jearahallanskovis ledje maid njeallje čuoččuhusa Sámedikki diehtojuohkima ja bagadallama birra.
Respondentene ble bedt om å ta stilling til påstandene og gi en vurdering av om de var ” Helt enig, Ganske enig, Litt enig eller Uenig ” i de påstandene som er satt opp.
Bivddiimet vástideddjiid buktit oaivila čuoččuhusaide ja árvvoštallat ahte leat go sii ” Áibbas ovttaoaivilis, Oalle ovttaoaivilis, Veaháš ovttaoaivilis dahje Ii ovttaoaivilis ”.
I tabellen nedenfor er disse fire kategoriene slått sammen til to.
Tabeallas dás vuolábealde leat dien njeallje kategoriija bidjan oktii guovtti kategoriijan.
Tabell 4.8 Hva mener du om Sametinget når det gjelder følgende punkter nedenfor ?
Tabealla 4.8 Maid oaivvildat Sámedikki birra go guoská čuovvovaš čuoggáide ?
Helt eller ganske
Áibbas dahje oalle
(frekvens) % (frekvens) % N Sametinget ga god hjelp ved utarbeidelse av søknaden 44,9 55,1
(frekveansa) % (frekveansa) % N Sámediggi attii buori veahki ohcanbarggu oktavuođas 44,9 55,1
Jeg / vi fikk god hjelp til å finne fram til andre instanser man også kunne søke midler fra til tiltaket 21,7 78,3
Ožžon / oaččuime / oaččuimet buori veahki gávdnat eará ásahusaid gos maid sáhttá doibmii ohcat doarjaga 21,7 78,3
Det er vanskelig å finne fram til den rette å snakke med i Sametinget 32,1 67,9
Vásihin ahte sus gii livččii sáhttán mu veahkehit, lei beare unnán áigi vástidit, ii ge astan veahkehit mu dainna masa dárbbašin veahki 15,9 84,1
Tallene viser at omtrent to av tre respondenter ikke er enig i at det er vanskelig å finne fram til den rette å snakke med i Sametinget.
Lea váttis Sámedikkis gávdnat rievttes olbmo geainna galgá hupmat 32,1 67,9 Logut čájehit ahte sullii guovttes golmma vástideaddjis eai leat ovttaoaivilis dasa ahte lea beare váttis gávdnat rievttes olbmo geainna sáhttá hupmat Sámedikkis.
Videre viser tallene at de fleste ikke opplever at de som skal bistå i Sametinget har dårlig tid.
Logut čájehit viidáseappot maid dan ahte eatnasiid mielas ii leat unnán áigi sis geat Sámedikkis galget veahkehit.
Dette kan tyde på at Sametinget ansatte jevnt over tar seg tid til å bistå søkere når de henvender seg og at det for flertallet heller ikke oppleves som vanskelig å finne fram til riktig person i Sametingssystemet når de vil ha bistand i søkerprosessen.
Dat orro muitaleamen dan ahte Sámedikki bargit oalle muddui astet veahkehit ohcciid go sii váldet oktavuođa ja ahte eatnasiid mielas ii leat váttis gávdnat Sámedikki hálddahusas rievttes olbmo gii sáhttá veahkehit ohcanbarggu oktavuođas.
Derimot ser det ut til at
Orro baicca nu ahte eai nu ollugat leat duhtavaččat konkrehtalaš vehkiin maid ožžot.
færre er tilfredse med den konkrete bistanden som ytes. I underkant av halvparten er helt eller ganske enig i at Sametinget ga god hjelp ved utarbeidelse av søknaden og bare hver femte respondent var helt eller ganske enig i at de fikk god hjelp til å finne fram til andre finansieringskilder.
Vuollel bealli lea áibbas dahje oalle ovttaoaivilis dasa ahte Sámediggi fálai buori veahki ohcamuša hábmema oktavuođas ja dušše juohke viđát vástideaddji lei áibbas dahje oalle ovttaoaivilis dasa ahte ožžo buori veahki gávdnat eará ruhtadangálduid.
Det er mulig det siste spørsmålet er blitt besvart av respondenter som i praksis ikke hadde behov for veiledning om andre finansieringskilder da mange av de innvilgede søknadene fullfinansieres av tilskuddsordningen.
Sáhttá gal leat nu ahte maŋemus gažaldahkii leat vástidan ohccit geat duohtavuođas eai dárbbašan bagadallanveahki eai ge veahki gávdnat eará ruhtadangálduid, danin go ollu dain ohcamušain maidda lea mieđihuvvon doarjja leat ožžon ollislaš ruhtadeami foanddas.
Et nærmere blikk på tallene viser imidlertid at det også her er forskjell på
Go dárkileappot geahčada loguid, de oaidná ahte maiddái dan oktavuođas
søkernes vurderinger med hensyn til å om de har fått tilsagn eller avslag.
árvvoštallet sii geat leat ožžon doarjaga veaháš earaládje go sii geat eai leat ožžon doarjaga.
Det er en signifikant sammenheng mellom det å få avslag eller tilsagn og om respondenten mener at Sametinget gir god hjelp ved utarbeidelse av søknad eller god hjelp til å finne fram til andre instanser hvor de også kunne søke midler.
Lea duohtavuođas oktiigullevašvuohta das ahte lea go ožžon doarjaga vai ii, ja movt de árvvoštallá dan man buori veahki Sámediggi lea addán ohcamuša hábmema oktavuođas, dahje man čehpet diggi lea veahkehan gávdnat eará ruhtadangálduid gos maid sáhttet doarjaga ohcat.
Sammenhengen vurderes her til å være relativt sterk, særlig når det gjelder å få hjelp ved søknadsutarbeidelse.
Dat oktiigullevaš‐ vuohta lea dás oalle nanus, eandalii de go geahččá movt dan árvvoštallet makkár veahki leat ožžon ohcamuša hábmemii.
Tilsvarende er det en signifikant sammenheng mellom det få avslag eller tilsagn og å oppleve at saksbehandlere har dårlig tid eller opplever at det er vanskelig å
Seamma oktiičanastat lea maid das movt vástideaddjit geat eai leat ožžon
finne rett person i Sametinget.
doarjaga ja sii geat leat ožžon doarjaga árvvoštallet dan man buorre dahje heittot dilli áššemeannudeddjiin lea, dahje man muddui lea váttis gávdnat rievttes olbmo Sámedikkis.
Her er sammenhengen relativt sett svakere.
Dán oktavuođas ii leat jur nu nanu oktiičanastat.
De som mottar støtte er med andre ord mer fornøyd med bistanden i søknadsprosessen enn de som får avslag.
Nuppiin sániin dadjat; sii geat leat ožžon doarjaga leat eanet duhtavaččat vehkiin maid ožžo ohcanbarggu oktavuođas go sii geat eai ožžon doarjaga.
Tabell 4.9 Analyse av sammenheng (korrelasjon) mellom variabel for bevilgning og opplevelse av bistand fra Sametinget (Pearson Correlasjon)
Tabealla 4.9 Doarjaga oažžuma (korrelašuvdna) ja movt vásiha dan veahki maid Sámedikkis oažžu (Pearson Correlasjon) oktiičanastaga analysa
søknads‐ utarbeidelse Hjelp til å finne andre søkeinstanser Den som kunne hjelpe har dårlig tid Vanskelig å finne rett person i Sametinget
hábmemii veahkki Veahkki gávdnat eará doarjja‐ ásahusaid Sus gii sáhttá veahkehit lea unnán áigi Váttis gávdnat rievttes olbmo Sámedikkis
Avslag eller bevilgning ‐.448** ‐.314*.
Biehttalan dahje mieđihan ‐.448** ‐.314*.
513**.
513**.
271*
271*
N **. Korrelasjonen er signifikant ved 0.01 nivå (2‐tailed).
Korrelašuvdna lea signifikánta 0.01 dásis(2‐tailed).
Korrelasjonen er signifikant ved 0.05 nivå (2‐tailed).
Korrelašuvdna lea signifikánta 0,05 dásis (2‐tailed).
Dette kan forklares ved at respondenter som mottar støtte får et mer positivt syn på Sametingets bistand i etterkant.
Dan sáhttá čilget nu ahte vástideaddjit geat ožžot doarjaga, ožžot maŋit áiggi buoret gova dan veahkis maid Sámediggi fálai.
Men det kan også tyde på at de som får godt bistand utarbeider søknader som oppfyller Sametingets krav.
Muhto dat sáhttá maid muitalit dan ahte sii geat ožžot buori veahki, hábmejit dakkár ohcamušaid mat leat Sámedikki gáibádusaid mielde.
Det siste vil bety at en ytterligere forbedring av informasjon og veiledning for søkere kan medføre en ytterligere økning i gode og gjennomarbeidede prosjekter.
Dat sáhttá mielddisbuktit dan ahte mađi eanet diehtojuohkin ohcciide ja bagadallan buoriduvvo, dađi eanet lassánit buorit ja vuđolaččat jurddašuvvon prošeavttat.
Basert på de tallene som framkommer her om søkernes opplevelse av bistand og informasjon i søknadsprosessen har imidlertid Sametinget totalt sett grunn til å være fornøyd med søkernes vurdering.
loguiguin mat dás ovdanbohtet mat čájehit movt ohccit vásihit ja árvvoštallet dan makkár veahki ja dieđuid sii ožžot ohcanbarggu oktavuođas.
4.3 Prosjekter som har fått støtte
4.3 Prošeavttat maidda lea juolluduvvon doarjja
Her vil data om de prosjektene som har fått støtte bli presentert, det vil si data fra 79 respondenter.
Dás presenteret daid prošeavttaid birra dataid mat leat ožžon doarjaga, namalassii dieđuid maid leat ožžon 79 vástideaddjis.
De som har fått avslag, som ikke har svart eller som har svart både Ja og Nei er tatt bort.
geat leat vástidan sihke Juo ja Ii. Min logut čájehit ahte sin gaskkas geat leat ožžon doarjaga lohket 40
Av de som har fått støtte i vårt tallmateriale sier 40 (54 % av de som har svart at de fikk innvilget hele søknadssummen, mens 34 (46 % fikk deler av den omsøkte støtten.
vástideaddji (54 % ahte sidjiide lea juolluduvvon olles dat submi maid ledje ohcan, ja 34 vástideaddji (46 % lohket ahte sii leat ožžon oasi dan doarjagis maid ohce.
Selv om søker får innvilget søknaden er det ikke gitt at prosjektet blir gjennomført slik prosjektbeskrivelsen som fulgte med søknaden forutsatte.
Vaikko ohccai mieđihuvvo ge doarjja, de ii leat daddjon ahte prošeakta čađahuvvo nugo dat lea čilgejuvvon prošeaktačilgehusas man vuođul lea ohcan.
Av de som fikk støtte fra tilskuddsordningen oppgir i overkant av fire av fem respondenter at prosjektet ble eller blir gjennomført som planlagt.
Sin searvvis geat ožžo doarjaga doarjjaortnegis, vástidit eanebuš go njealjis vihttasis ahte prošeakta čađahuvvui dahje šaddá čađahuvvot plána mielde.
En av åtte ble eller blir forsinket.
Juohke gávccát vástida ahte sii maŋŋonedje dahje bohtet maŋŋonit.
Tabell 4.10 Ble prosjektet gjennomført som planlagt ?
Tabealla 4.10 Čađahuvvui go prošeakta nugo jurdda lei ?
Frekvens Ja Nei, det er / ble forsinket Vet ikke hvordan det går Både ja og nei, det blir / ble forsinket Sum
Frekveansa Juo Ii, dat maŋŋona / maŋŋonii In dieđe movt manná Sihke juo ja ii, maŋŋona / maŋŋonii Submi
Av de som har fått finansiert prosjekt har 69 svart på om prosjektet blir gjennomført som planlagt.
prošeakta nugo lei jurdda.
Her oppgir hele 58 (84 % at prosjektet blir gjennomført som planlagt, mens bare hver tiende svarte
Sin gaskkas vástidit olles 58 ohcci (84 % ahte prošeakta čađahuvvo nugo lei jurdda, ja juohke logát (13 % vástidii ahte prošeakta maŋŋona.
at prosjektet blir forsinket (13 % Gjennomføringsgraden synes derfor å være høy blant respondenter som har fått innvilget støtte, selv om ti av de respondentene som har fått støtte ikke har besvart spørsmålet.
Danin orro ge leamen nu ahte hui ollugat sis geat leat ožžot doarjaga, nagodit čađahit prošeavtta, vaikko logis eai leat ge vástidan dien gažaldaga.
Respondentene ble også spurt om de mente at tiltaket eller prosjektet kan brukes av Sametinget som et godt eksempel når det skal vises til vellykket arbeid fra ordningen sin side.
Jearaimet maid vástideddjiin ahte sáhttá go Sámediggi sin mielas geavahit sin doaimma dahje prošeavtta buorren ovdamearkan go galgá čájehit bureslihkostuvvan doaimmaid maid doarjjaortnet
59 respondenter svarte på dette spørsmålet.
lea ruhtadan. 59 ohcci vástidedje dien gažaldahkii.
En stor andel av de som svarte på spørsmålet, nesten to av tre, svarte ” Ja, helt
Stuora oassi sis geat vástidedje, goasii guovttes juohke golbmásis, vástidedje ” Juo diehttelas ”.
klart ”. Bare tre avviste at prosjektet kunne brukes som et godt eksempel.
Dušše golmmas vástidedje ahte sin prošeavtta ii ábut geavahit buorren ovdamearkan.
Tabell 4.11 Har, eller kan tiltaket / prosjektet ditt brukes av Sametinget som et godt eksempel når det skal vises til vellykket arbeid fra ordningen sin side ?
Tabealla 4.11 Lea go Sámediggi / sáhtášii go Sámediggi geavahit du prošeavtta buorren ovdamearkan go galgá čájehit man bures doarjjaortnet doaibmá ?
Frekvens Ja, helt klart Ja, men det er for tidlig ennå Nei Total
Frekveansa Juo diehttelas Juo, muhto ii vuos Ii Oktiibuot
I spørreskjemaet ble respondentene også bedt om å vurdere måloppnåelse for eget eller egne prosjekt.
Jearahallanskovis bivddiimet maid vástideddjiid árvvoštallat iežaset prošeavtta dahje prošeavttaid ulbmilolahusa.
tiltaksområdene, og ikke bare mot det tiltaksområdet hvor de selv oppgir at de har søkt støtte, fester det seg en viss usikkerhet til disse dataene.
Dát dieđut leat veaháš eahpesihkkarat danin go muhtun vástideaddjit árvvoštalle iežaset prošeavttaid visot doaibmasurggiid ektui maid sáhtte válljet.
For å komme forbi disse problemene har vi kun sett på hvor mange og hvordan respondenter vurderer måloppnåelsen i det tiltaksområdet de selv oppgir at de har søkt om støtte.
Garvin dihtii dien váttisvuođa, de leat mii árvvoštallan dušše daid vástideddjiid vástádusaid geat leat árvvoštallan man muddui leat joksan ulbmilolahusa juste dan doaibmasuorggis mas ieža leat ohcan doarjaga. De oažžut dákkár
Da framkommer denne oversikten:
loguid:
Tabell 4.12 Søkerkategori og måloppnåelse
Tabealla 4.12 Guđe suorggis ohcet ja ulbmilolahus
Søker tiltaksområde: Antall respondenter i hvert tiltaksområde: Prosjektets bidrag til måloppnåelse
Guđe doaibmasuorggis ohcá: Galle vástideaddji guđege doaibmasuorggis: Prošeavtta váikkuhus ulbmilolahussii
God Middels Ingen Litteratur 16 6 0 1 Musikk Billedkunst / duodji Teaterformål Barns oppvekstvilkår Andre tiltak Samiske tegneserier
Buorre Oalle buorre Ii makkárge Girjjálašvuohta 16 6 0 1 Musihkka Govvadáida / duodji Teáhterulbmil Mánáid bajásšaddan Eará doaimmat Doaibmasuorgi: Govvaráiddut sámegillii
Avviket mellom antallet respondenter i hvert tiltaksområde og antallet som aktivt har krysset av på prosjektets bidrag til måloppnåelse skyldes enten at spørsmålet ikke er besvart eller at de har krysset av på ” Vet ikke ”.
ulbmilolahusa, de dat boahtá juogo das ahte eai leat vástidan gažaldaga dahje ahte leat merken ” In dieđe ”.
Innenfor flere av kategoriene i tabellen ovenfor har halvparten eller flere av respondentene krysset av enten på at måloppnåelsen er god eller middels.
Máŋgga kategoriijas bajábeale tabeallas lea bealli dahje eanebut vástideddjiin merken juogo dan ahte leat bures olahan ulbmila dahje buoremuddui.
Sametinget stiller krav til rapportering ved utbetaling av tilskuddsmidler.
Sámediggi gáibida raportta go doarjagat máksojuvvojit.
De som hadde mottatt tilskudd ble bedt om å svare på noen påstander om rapporteringskravene. Tallene viser at de aller
Bivddiimet sin geat leat ožžon doarjaga vástidit čuoččuhusaide mat gusket raportačállingáibádusaide.
fleste, hele 64 av 79 respondenter, krysset av på alternativet ” Kravene er klare og forståelige, og greie å forholde seg til ”.
Logut čájehit ahte eatnasat, olles 64 vástideaddji 79 vástideaddjis leat merken molssaektui ” Gáibádusat leat čielgasat ja daid ipmirda
Bare to av mente at ” Kravene er altfor strenge ”, mens fem hadde krysset av på ” Det er ikke alltid lett å dokumentere utgiftene ”.
bures ”. Dušše guovttes oaivvildeigga ahte ” Gáibádusat leat beare garrasat ”, ja viđas ledje merken ahte ” ii leat álo nu álki duođaštit goluid ”.
Fem av respondentene hadde krysset av på flere enn én påstand, noe som kan avspeile at samme respondent har ulike erfaringer fra ulike prosjekter.
Vihtta vástideaddji ledje merken eanet go ovtta čuoččuhusa, dat sáhttá leat mearkan dasa ahte seamma vástideaddjis leat máŋga vásáhusa iešguđetlágan prošeavttaiguin.
Hovedinntrykket er imidlertid at storparten av tilskuddsmottakerne synes at rapporteringskravene er klare og forståelige og greie å forholde seg til.
Váldogovva lea almmatge ahte eanas oassi doarjjaožžuin oaivvildit ahte raportačállingáibádusat leat čielgasat ja álkit ja daid ipmirda bures.
Tabell 4.13 Hvordan vurderer du / dere at likestillingsperspektivet er ivaretatt i prosjektets gjennomføring ?
Tabealla 4.13 Movt du / dudno / din mielas lea dásseárvu vuhtiiváldojuvvon prošeavtta čađaheamis ?
På en bra måte 38 Delvis ivaretatt Ikke ivaretatt Total
Bures 38 Oalle bures Ii leat vuhtiiváldojuvvon Oktiibuot
51 respondentene har svart på spørsmålet om likestillingsperspektivet er ivaretatt i prosjektets gjennomføring.
51 vástideaddji leat vástidan gažaldahkii mii guoská dasa ahte lea go dásseárvu vuhtiiváldojuvvon prošeavtta čađaheamis.
38 av disse mener at dette er ivaretatt på en bra måte mens 10 mener at
38:s sis oaivvildit ahte dat lea bures vuhtiiváldojuvvon, ja 10:s lohket ahte dásseárvu lea muhtun muddui vuhtiiváldojuvvon.
likestillingsperspektivet er delvis ivaretatt.
Dušše golmmas oaivvildit ahte dat ii leat vuhtiiváldojuvvon.
Bare tre mener at det ikke er ivaretatt.
Sii geat leat čállán ahte dásseárvu lea bures dahje oalle bures vuhtiiváldojuvvon,
Av de som har utdypet sitt svar om at likestilling har blitt ivaretatt på en bra måte eller delvis ivaretatt, vises det blant annet til at både kvinner og menn har deltatt i prosjektet og at prosjektet har hatt et kvinnefokus.
čujuhit dasa ahte sihke nissonolbmot ja dievddut leat leamaš prošeavttas mielde ja ahte prošeakta lea čalmmustahttán nissonolbmuid.
Av de som mener at det ikke har blitt ivaretatt eller bare delvis ivaretatt, vises det til at prosjektet primært har appellert til gutter eller at likestillingsspørsmålet ikke har vært relevant i prosjektet.
Sii geat leat čállán ahte dásseárvu ii leat vuhtiiváldojuvvon, dahje ahte lea dušše muhtun muddui vuhtiiváldojuvvon, čujuhit dasa ahte prošeakta lea vuosttažettiin bártniid várás ja ahte dásseárvu ii leamaš áigeguovdil prošeavttas.
For å oppsummere så viser tallene at respondentene som har motttt støtte og som har svart på spørreskjemaet i stor grad gjennomfører sine prosjekter og at de mener at prosjektene gjennomføres etter intensjonen.
Čoahkkáigeassun sáhttá dadjat ahte logut čájehit ahte sii geat leat ožžot doarjaga ja geat leat vástidan jearahallanskoviid, nagodit bures čađahit iežaset prošeavttaid ja sin iežaset mielas dat čađahuvvojit áigumuša mielde.
At tallene viser en så vidt positiv tendens kan tenkes forklart med at det er tilskuddsmottakere som har de mest vellykkede prosjektene, og som har svart på undersøkelsen.
Logut addet oalle buori gova, ja čilgehus dasa sáhttá leat ahte leat dat doarjjavuostáiváldit geain leat eanemus bures lihkostuvvan prošeavttat geat leat vástidan.
Men det kan også rett og slett være være at tallmaterialet avspeiler en realitet og at Sametingets bevilgninger i stor grad brukes slik de er tenkt.
Muhto logut sáhttet diehttelas maid čájehit duohtavuođa, ahte Sámedikki juolludeamit oppalohkái geavahuvvojit nugo lea jurdda daid geavahit.
Av de innkomne spørreskjemaene var det noen respondenter som oppga at ikke hadde fått støtte.
Muhtumat sis geat vástidedje jearahallanskoviid eai lean ožžon doarjaga.
Når man tar bort de som har svart både Ja og Nei på spørsmålet om de har fått støtte, så står vi igjen med tilsammen 24 respondenter som oppgir at de ikke har fått støtte. Dette er et altfor lite tall til å
Go sirre eret sin geat leat vástidan sihke Juo ja ii gažaldahkii ahte leat go sii ožžon doarjaga, de báhcet vel 24 vástideaddji geat čállet ahte eai leat ožžon doarjaga.
kunne trekke noen slutninger av, men de kan gi en pekepinn på hvordan avslagene blir vurdert av søkere.
Dat lea dan muttos vuollegis lohku ahte dan vuođul lea váttis buktit makkárge dulkoma, muhto dain sáhttá oaidnit movt ohccit árvvoštallet biehttalemiid.
Ikke uventet er det et flertall av respondentene som sier at de enten ikke er enig i begrunnelsen for avslaget eller at de ikke forstår begrunnelsen.
Eatnasat sis lohket ahte sii juogo eai ipmir ákkastallama dahje ahte eai leat ovttaoaivilis Sámedikkiin mii guoská ákkastallamii.
Tabell 4.14 Dersom søknaden ikke ble innvilget, forsto du begrunnelsen Sametinget ga for avslaget ?
Tabealla 4.14 Jus it ožžon ohcamuššii doarjaga, ipmirdit go ákkastallamiid maid vuođul Sámediggi biehttalii addimis doarjaga ?
Ja, det gikk opp for meg / oss at søknaden min / vår ikke var god nok 1 Ja, fordi tiltaket viste seg å ikke falle inn under ordningens prioriterte områder Ja, fordi jeg / vi ikke var i målgruppen for fondet / ordningen Ja, men jeg / vi var overhodet ikke enige med de begrunnelsene Sametinget gir Nei, avslaget og begrunnelsen for det var helt uforståelig for meg / oss
Juo, mun / moai / mii fuobmáimet ahte ohcamuš ii lean doarvái buorre 1 Juo, danin go doaibma ii gullan ortnega vuoruhuvvon surggiide Juo, dain go mun / moai / mii eat gula ortnega ulbmiljovkui Juo, muhto eat lean ollinge ovttaoaivilis Sámedikkiin mii guoská ákkastallamiidda Ii, biehttaleapmi ja ákkastallan lei áibbas áddemeahttun munnje / munnuide / midjiide
På tross av at flertallet enten ikke forsto begrunnelsen for avslaget eller ikke var enige i begrunnelsene for avslaget, var det kun seks av 23 som oppgir at de klagde.
Vaikko eanetlohku ii ipmirdan ge biehttaleami dahje lei áibbas eará oainnus ákkastallamiidda, de ledje dušše guđas 23 ohccis geat čálle ahte sii váide ášši.
De som hadde fått avslag på søknaden ble også bedt om å si hva som skjedde med prosjektet.
Bivddiimet sin geaidda ii mieđihuvvon doarjja muitalit mii prošeavttain dasto dáhpáhuvai.
Nesten halvparten ble skrinlagt, mens syv ble gjennomført i mindre omfang.
Goasii bealli prošeavttain loahpahuvvui, čieža čađahuvvon unnit prošeaktan.
De som hadde fått avslag på søknaden om støtte ble bedt om å si hvor aktuelt det vil være å søke senere.
Bivddiimet maid sin geaidda ii mieđihuvvon doarjja čállit man jáhkehahtti lea ahte sii ohcet fas doarjaga maŋit áiggi.
Her svarte seks at det kunne være aktuelt, men ikke til prosjektet som hadde fått avslag.
Guđas vástidedje ahte sii soitet dan dahkat, muhto eai dan prošektii masa lei biehttaluvvon doarjja.
Fem så for seg at de kunne søke igjen med omarbeidede
Viđas čálle ahte sii sáhtáše ohcat fas doarjaga
planer av samme prosjekt, mens fem avviste at det var aktuelt å søke igjen.
seamma prošektii go rievdadit veaháš dan plána, ja viđas lohke ahte sii eai áiggo šat ohcat.
4.5 Oppsummering
4.5 Oktiičohkkejeaddji árvvoštallan
Denne spørreundersøkelsen har hatt som mål å besvare noen spørsmål om hvordan søkerne vurderer Kulturfondet / tilskuddsordningen Kulturutvikling.
Dán jearahallama ulbmil lei oažžut vástádusaid muhtun gažaldagaide Kulturfoandda / Kulturovddidandoarjagiid birra.
Tallmaterialet som framkommer i
Ja vaikko oaidná ge ahte muhtun prošeavttat maidda
Og selv om det viser seg at noen av de avslåtte søknadene allikevel har blitt gjennomført, så er tilskuddsordningen en nøkkelfaktor for at samiske kulturprosjekter skal komme i gang.
biehttaluvvui doarjja, almmatge leat čađahuvvon, de lea aŋkke doarjjaortnet dehálaš čoavdda sámi kulturprošeavttaid álggaheapmái.
de får fra Sametinget i søknadsprosessen.
Dieđut čájehit maid ahte ohccit buore muddui orrot leamen duhtavaččat dainna bagadallamiin ja vehkiin maid ožžot Sámedikkis ohcanbarggu oktavuođas.
Det er imidlertid en forskjell mellom de som får støtte og de som ikke får støtte på hvor tilfredse de er.
Muhto lea gal erohus man duhtavaččat sii leat geat leat ožžon doarjaga ja sii geat eai leat ožžon doarjaga.
Dette viser at Sametinget har et forbedringspotensial og at med bedre veiledning kan flere søknader bli vurdert som støtteberettiget.
Dat čájeha ahte Sámedikkis lea buoridanmunni ja buoret bagadallamiin sáhttet eanet ohcamušat šaddat nu buorit ahte daid sáhttá
Tilskuddsmottakerne gir også uttrykk for at prosjektene blir gjennomført som planlagt.
Doarjjavuostáiváldit lohket maid ahte prošeavttat čađahuvvojit nugo lei jurdda.
Og med utgangspunkt i de respondentene som gir uttrykk for hvordan måloppnåelse prosjektet har hatt, så synes det som om prosjektene har effekt på utviklingen av samisk kunst og kultur.
Ja go atná vuođđun daid vástideddjiid oaiviliid mat leat čállán prošeavtta ulbmilolahusa birra, de orro sáhttimen dadjat ahte prošeavttain lea leamaš ávki sámi dáidaga ja kultuvrra ovddideapmái. Doarjjaortnegii lea dárbu.
I dette kapittelet vil vi ta opp hovedspørsmålene som er formulert i innledningskapittelet.
Dán kapihttalis mii gieđahallat váldogažaldaga maid divuimet álggahankapihttalis.
På bakgrunn av de ulike kildene vi har hatt tilgjenglig, vil vi konkludere rundt disse spørsmålene.
Iešguđetlágan dieđuid vuođul maid leat čohkken, áigut mii dás buktit gažaldagaide loahppaárvvoštallamiid.
Til slutt vil vi kommer med noen anbefalinger til Sametinget om forhold ved tilskuddsordningen som kan endres eller justeres for å oppnå en enda bedre ordning.
Loahpas buktit muhtun ávžžuhusaid Sámediggái doarjjaortnega ektui, movt dan sáhtášii rievdadit ja muddet nu ahte dat šattašii vel buoret ortnet.
5.1 Har virkemiddelbruken vært i tråd med tilskuddsordningens målsetninger ?
5.1 Ledje go juolludeamit váikkuhanortnega mihttomeriid mielde ?
Tilskuddsordningens hovedmål har vært å fremme et mangfoldig kunst‐ og kulturliv, og sikre samisk innflytelse over samisk kulturutvikling.
Doarjjaortnega váldoulbmil lea leamaš ovddidit máŋggabealát dáidda ‐ ja kultureallima, ja sihkkarastit sámi váikkuheami sámi kulturovddideapmái.
Den første delen av målet er lettere å måle enn den andre
Ulbmila vuosttaš oasi lea álkit meroštallat go dan nuppi oasi.
delen. Vi er overbeviste om at virkemiddelordningen har bidratt til et stort mangfold ved at mange ulike aktører får finansiert prosjekter over et vidt spekter innenfor ulike kunstformer og kunstuttrykk.
Viissásit lea váikkuhanortnegis leamaš ávki, dat lea dorjon máŋggabealát kulturovddideddjiid prošeavttaid ruđalaččat, prošeavttaid mat viidodaga dáfus leat fátmmastan ollu dáiddasurggiid ja dáiddalaš ovdabuktimiid.
Den andre delen av målet om å sikre samisk innflytelse over samisk kulturutvikling er vanskeligere å etterprøve.
Ulbmila nuppi oasi, mii dadjá ahte galgá sihkkarastit sámi váikkuheami sámi kulturovddideapmái, lea váddáseabbo meroštallat.
Hva er samisk innflytelse og hva er samisk kultur ?
Maid mearkkaša sámi váikkuheapmi ja mii lea sámi kultuvra ?
Dette finnes det ikke noe entydig svar på, men vi har oppfattet at slike vurderinger og diskusjoner gjøres løpende i Sametinget og bidrar til at grenser stadig flyttes for hva som kan defineres til å ligge innenfor eller utenfor ordningen. Slik må
Dasa ii gávdno oktageardánis vástádus, muhto mii leat ipmirdan ahte Sámediggi árvvoštallá ja divaštallá dieid áššiid čađat.
det være om Sametinget skal fange opp de endringene som skjer i samisk kulturliv og gi mulighet til å støtte nye kunstformer og kulturuttrykk.
Nu ferte leat jus Sámediggi galgá nákcet čuovvut nuppástusaid mat dáhpáhuvvet sámi kultureallimis ja nákcet addit doarjagiid ođđa dáiddasurggiide ja dáiddalaš ovdanbuktimiidda.
5.2 Har virkemidlene nådd fondets målgrupper og realisert ordningens satsingsområder ?
5.2 Leat go juolludemiiguin joksan foandda ulbmiljoavkkuid ja leat go leamaš ávkin ortnega nannensurggiide ?
I budsjettene for 2006 og 2007 omtales ikke fondets målgrupper, og det er først i 2008 at målgrupper defineres i betydningen målgruppe for mottakere av tilskudd.
2006 ja 2007 bušeahtain eai namuhuvvo foandda ulbmiljoavkkut, ja easka 2008 bušeahtas čilgejuvvojit ulbmiljoavkkut doarjjavuostáiváldi mearkkašumis ulbmiljoavkun.
Det betydde ikke at fondet ikke hadde konkrete målgrupper, dette var bare ikke nedfelt skriftlig, og var mer et resultat av to tiårs innarbeidet støttepraksis.
Dat ii mearkkaš ahte foanddas eai lean dihto ulbmiljoavkkut ovdal.
På slutten av evalueringsperioden ble det klarere nedfelt i budsjettet hvem som var målgruppen innenfor de ulike tiltaksområdene.
Dat gal ledje, muhto eai lean čállojuvvon gosage, dat
Fondet har i løpet av evalueringsperioden utvilsomt nådd en rekke målgrupper med et svært vidt
Loahpageahčen árvvoštallanáigodaga čállojuvvui čielgaseappot bušeahtaide makkár ulbmiljoavku lea guđege doaibmasuorggis.
spekter av søkere og brukere.
Foanda lea árvvoštallanáigodagas eahpikeahttá joksan ollu ulbmiljoavkkuid mat ovddastit oalle máŋggalágan ohcciid ja olbmuid.
Det er jobbet for at målgrupper som tidligere har vært dårlig representert i søkermassen, skal prioriteres.
Leat bargan vuoruhit ulbmiljoavkkuid mat ovdal eai leat nu viššalit ohcan doarjagiid.
Et mulig resultat av dette er trolig en økning i deltakelsen hos målgrupper i de sørsamiske og lulesamiske språkområdene.
Vejolaš boađus das veadjá leat ahte leat ožžon eanet ohcamušaid máttasámi ja julevsámi giellaguovlluin.
Dessverre har vi ikke gode registreringer på prosjektenes forankring til et spesielt språkområde til å kunne uttale oss om i hvor stor grad disse målgruppene er nådd.
Geográfalaččat bohtet ain eanemus ohcamušat ohcciin Finnmárkkus,
Den geografiske fordelingen viser også at finnmarksdominansen blant søkere fremdeles er sterk, men avtakende.
muhto sin lohku lea veahás njiedjagoahtán.
Hvis vi tar utgangspunkt i begrepet målgruppe definert som de som tiltakene rettes mot, de som nyter godt av eller er brukere av tiltakene, blir antallet og mangfoldet i målgrupper ennå større.
Jus geavahit vuolggabáikin dan ahte ulbmiljoavkun gohčoduvvojit sii geaid várás doaimmat leat, sii geat dain besset atnit ávkki dahje geat daid besset geavahit, de gal šaddet ulbmiljoavkkut áin viidábut ja stuorábut.
Dette vil dreie seg om deltakere og publikum i ulike kulturarrangementer, kjøpere av samiskspråklige bøker, CD er og lydbøker.
Dain leat juohkelágan olbmot; iešguđetlágan kulturdoaluid oassálastit, olbmot geat ostet sámegiel girjjiid, CD:aid ja jietnagirjjiid.
Vi har særlig merket oss det store fokuset som har vært på barn og unge som målgruppe, og at dette er innarbeidet i de fleste tiltaksområdene.
Mii leat mearkkašan man garrasit leat čalmmustahttán mánáid ja nuoraid ulbmiljoavkun, ja dat ulbmiljoavku lea biddjojuvvon eanas doaibmasurggiide.
Ordningen har hatt satsinger innenfor 7 tiltaksområder.
Ortnegis leat leamaš nannenbarggut 7 doaibmasuorggis.
Alle områdene er dekket ved at det er gjort bevilgninger hver år.
Juohke doaibmasuorgái leat juolluduvvon juohke jagi doarjagat.
Likevel er tilgangen på søknader svært ujevn med et begrenset antall søkere inne teaterformål og billedkunst / duodji, mens tiltaksområdene litteratur og andre tiltak har svært
Muhto muhtun doaibmasurggiide bohtet eanet ohcamušat go earáide, teáhterulbmiliidda ja govvadáidagii / duodjái bohtet unnit ohcamušat go ovdamearkkadihte girjjálašvuhtii ja eará doaimmaide, maidda bohtet hui ollu ohcamušat.
stor søkermasse. For disse blir også konkurransen hardere, og flere søknader må avslås.
Diein surggiin lea garra gilvu, ja ollu ohcamušaide šaddet biehttalit doarjaga.
5.3 Hvordan vurderes likestillingseffekter og hvordan blir likestillingshensyn ivaretatt ?
5.3 Movt árvvoštallet leat go olahan dásseárvvu ja movt dásseárvvu vuhtiiváldet ?
I spørreundersøkelsen har vi spurt om hvordan respondentene vurderer at likestillingsperspektivet er i varetatt i prosjektets gjennomføring.
Jearahallaniskkadeamis leat jearran movt vástideddjiid mielas leat vuhtiiváldán dan beali mii guoská dásseárvui prošeavtta čađaheamis.
Av de som har besvart dette spørsmålet, mener tre av fire at det er ivaretatt på en bra måte.
Golmmas njealjásis sis geat vástidedje oaivvildit ahte dat lea bures vuhtiiváldojuvvon.
Denne vurderingen blir selvfølgelig svært subjektiv, men når Sametinget i søknadsskjemaet til ordningen ber søkeren vurdere prosjektets ivaretakelse av likestillingshensyn uten å definere hva de legger i dette, vil de heller ikke få noen gode svar fra søkeren.
Dat lea diehttelas oalle subjektiiva árvvoštallan, muhto go Sámediggi bivdá doarjjaortnega ohcanskovis ohcci árvvoštallat movt dásseárvvu vuhtiiváldá, almmá čilgekeahttá dárkileappot maid dainna oaivvilda, de eai oaččo ge duođi buoret vástádusaid ohccis.
Det går også fram av intervjuene med informanter fra administrasjonen at denne
Go leat hálddahusbargiid jearahallan, de leat ge ožžon dihtosii ahte diet diehtu maid ohcci čállá skovvái, i geavahuvvo diehtun maid sirdet prošeavtta dásis alit dássái mi guoská olles ortnegii dahje muhtun
opplysningen som søkerne gir i skjemaet ikke brukes for å generere kunnskap fra prosjektnivå til et høyere nivå for hele ordningen eller det enkelte tiltaksområdet.
eaŋkil doaibmasuorgái.
Vi syns det er påfallende at likestillingshensyn overhodet ikke kommer fram i de årlige budsjettene for denne virkemiddelordningen.
Min mielas lea mearkkašahttinveara go beroštumit mat gusket dásseárvui eai oppanassiige namuhuvo guđege jagi bušeahtas dán doarjjaortnegis.
Sametinget har i disse årene hatt et sterkt politisk fokus rundt likestilling, men altså ikke innenfor denne tilskuddsordningen.
Sámedikkis lea buot dieid jagiid leamaš stuora fuolla dásseárvui ollu eará surggiin, muhto ii fal dán doarjjaortnega oktavuođas.