pere/sami_parallel huggingface dataset:
Hupmansyntesa addá maid vejolašvuođaid ráhkadit oahpponeavvuid erenoamášoahpahussii ja ráhkadit digitaliserejuvvon fálaldagaid sámi álbmogii.
Talesyntese vil i tillegg gi muligheter for å utvikle læreverktøy for spesialundervisning, og utvikle digitaliserte tjenestetilbud for den samiske befolkningen.
Dáid veahkkeneavvuid ráhkadeapmi gáibida stuorat áŋgiruššama sámegiela giellateknologiija ektui.
Utviklingen av disse hjelpemidlene vil kreve mer satsing på samisk språkteknologi.
Maŋemus jagiid leat álggahuvvon dutkanprográmmat giellateknologiijas maiddái sámegiela váras, muhto dát áŋgiruššan lea vuos ilá unnan iige leat doarvái ulbmillaš.
De seneste årene er det igangsatt forskningsprogrammer innen språkteknologi som også omfatter samiske språk, men denne satsingen er fortsatt altfor liten og lite målrettet.
Danne lea dehálaš ahte álggahuvvo viiddis ja ulbmillaš áŋgiruššan dán suorggis.
Det er derfor viktig med en bred og målrettet satsing på dette området.
Sámegiela giellatekonologiijabiras mii dál lea Davviriikkain, lea ohcalan dutkiid geain lea sámegiella eatnigiellan, go dat livččii stuora ovdamunni.
Det språkteknologiske miljøet i Norden som i dag finnes for samisk språk har etterlyst forskere med samisk som morsmål, da det vil være en meget stor fordel.
Sámedikki mielas lea dehálaš ahte eiseválddit ja oahpahusásahusat barget eambbo rekrutteren dihte sámegielat giellateknologiijastudeanttaid ja - dutkiid.
Sametinget mener det er viktig at språkteknologistudenter og - forskere.
5.15.1 Vuoruhuvvon doaibmabijut
5.15.1 Prioriterte tiltak
Sámediggi áigu doarjut sámegiel dihtorspealuid ásaheami ja doarjut dakkár spealuid jorgaleami.
Sametinget vil støtte produksjon av samiskspråklige dataspill og oversetting av spill som allerede finnes.
Sámediggi áigu bargat vai oažžu ruhtadeami korrektuvra- ja hupmansyntesaprográmmii.
Sametinget vil arbeide for finansiering av korrektur- og talesynteseprogrammet.
Mediat ja girjjálašvuohta váikkuhit giela, dan dihte lea dehálaš ahte dát leat dihtomielalaččat giela dáfus.
Media og litteratur påvirker språket, derfor er det viktig at disse er bevisst sin språkbruk.
Eará ovdanbuktimat nugo teáhter ja musihkka, leat maid dehálaš giellaovddideaddjit, ja lea dehálaš ahte maiddái dat leat dihtomielalaččat giela dáfus.
Andre produksjoner, som teater og musikk, er også viktige språkformidlere. Også disse må være bevisste sin språkbruk.
Populára ja ” joavdelas ” girjjálašvuohta sáhttá leat buorre giellaovddidandoaibma, ja Sámediggi ávžžuha eanet buvttadit dánlágán girjjálašvuođa.
Populær- og kiosklitteratur kan være gode språkutviklingsmedier, og Sametinget oppfordrer til større produksjon av nevnte litteraturgenre på samisk.
Nuoraide lea unnán sámegiel girjjálašvuohta.
Det finnes lite samiskspråklig litteratur for ungdom.
Š-bláđđi lea nuoraidbláđđi masa nuorat orrot bures liikome, muhto dat ii almmuhuvvo eará go njeallje geardde jagis.
Š-bladet er et ungdomsblad som ungdom ser ut til å verdsette, men det blir bare utgitt fire ganger i året.
Sámediggi áigu Š-bláđđái addit fásta doarjaga, ja oaidná ahte lea dehálaš ahte maiddái eará sámegiel nuoraidbláđit sáhttet almmuhuvvot.
Sametinget vil gi fast støtte til Š-bladet og ser viktigheten av at også andre samiskspråklige ungdomsblader kan utgis.
Sámedikki giellastivra finai 2003 skápma Walesis gos lea seamma váttisvuohta.
Sametingets språkstyre var i november 2003 i Wales, og der sliter de med de samme problemene.
Doppe ledje bálkáhan girječálliid čállit girjjiid nuoraide, juoga mii lei lihkostuvvan hui bures.
Der hadde de ansatt forfattere til å skrive bøker for ungdom, og dette tiltaket var meget vellykket.
Sámediggi áigu veardidit ásahit stipeandaortnega sámi nuoraidgirječálliide.
Sametinget vil adoptere dette tiltaket og vurdere en stipendordning for samiske ungdomslitteraturforfattere.
Giellamáhtolašvuođa fievrrideapmi lea seammás sámi kultuvrra fievrrideapmi.
Videreføring av samiske språkkunnskaper er samtidig en videreføring av samisk kultur.
Mediafálaldaga buorideapmi sámi mánáide ja nuoraide lea nappo stuora hástalus.
Forbedringer i medietilbudet for samiske barn og unge er i så måte en stor utfordring.
Filmmain, TV:s, videoin, bivnnuhis musihkas ja interneahtas, mat leat dehálaš mediat nuoraidkultuvrras, lea eanas dárogiella ja eaŋgalasgiella.
Populære medier i ungdomskulturen slik som film, tv, video, popmusikk og internett er for det meste bare på norsk og engelsk.
Bivnnuhis kultuvra, mii gaskkustuvvo nanu mediaid bokte, dagaha ahte sámegiella dađis massá coavcci.
Populær kultur som formidles gjennom massive medier gjør at samisk språk i stadig økende grad mister fotfeste.
Mánáide ja nuoraide ferte nappo addojuvvot vejolašvuohta vásihit, ahte maiddái sámegiella sáhttá geavahuvvot dain mediain maid sii geavahit beaivválaččat.
Barn og unge bør derfor få mulighet til å se at også samisk kan brukes i de medier de bruker til daglig.
Danne lea sávahahtti ahte ásahuvvojit eanet sámegiel fálaldagat mánáide ja nuoraide nugo omd. bláđit dego Vulle Vuojaš, áigečállagat, interneahtta ja TV- ja radioprográmmat.
I så henseende er det ønskelig å få flere samiskspråklige tilbud til barn og unge som for eksempel blader som Donald Duck, tidsskrifter, internett, og TV- og radioprogrammer.
Julev- ja oarjelsámegiel girjjit, bláđit, aviissat ja radio- ja TV-ođassáddagat váilot oalát.
Lule- og sørsamiskse bøker, blader, aviser og radio- og TV-nyhetssendinger mangler fullstendig.
Iešguđetlágán fálaldagat mat čalmmustahttejit dáid gielaid livčče hui mávssolaččat.
Ulike tilbud som synliggjør disse språkene vil være av stor betydning.
Dálá mánát ja nuorat šaddet bajás máŋggakultuvrralaš birrasis.
Dagens barn og unge vokser opp i et flerkulturelt miljø.
Oarje-máilmmi kultuvra lea oahpis sámi mánáide ja nuoraide, ee. filmmaid ja videoid bokte.
Samiske barn og unge er godt kjent med den vestlige kulturen, bl.a gjennom film og video.
Lea dárbu dákkár fálaldagaid jorgalit sámegillii vai sámi mánát ja nuorat besset iežaset giela gullat go dáid gehččet.
Det er derfor nødvendig at slike tilbud blir oversatt til samisk slik at samiske barn og unge får høre sitt eget språk mens de ser på nevnte medier.
Sámi álbmot beassá vásihit beaivválaš ođassáddagiid TV:s. Dát ráhkaduvvojit NRK.
Den samiske befolkningen kan se daglige samiskspråklige nyhetssendinger på TV. Dette er en samproduksjon av NRK.
, SVT ja YLE ovttasbarggu olis, mii lea maid vuolggahan sierra neahttasiidduid davviriikkalaš sámi ođđasiin sámegillii.
, SVT og YLE, og det har også bidratt til et eget nettsted med samiske nyheter.
Sámegiel ođassáddagat eai oidno TV:s bassebeivviid eai ge geasseluomuid áiggi, ja duvdásit eret dahje váldojuvvojit eret jus NRK vuoruha eará prográmmaid, nugo valáštallansáddagiid. Sámedikki mielas lea dehálaš ahte sámegiel ođassáddagat sáddejuvvojit juohke beaivvi, ja sáddenáiggit viiddiduvvot.
De samiskspråklige TV-nyhetssendinger sendes ikke på helligdager og i sommerferien, og blir forskyvet viktig at det sendes daglige nyhetssendinger på samisk, og at sendetidene utvides.
Earret ođassáddagiid de gávdnojit unnán earálágán sámegiel prográmmat TV:s, nugo kulturprográmmat ja magasiinnat.
Utover nyhetssendingene finnes det få samiskspråklige programmer på TV, slik som kulturprogrammer og magasiner.
Sámi Mánáid-TV sáddejuvvo okte vahkkus.
Samisk barne-TV sendes kun én gang i uka.
Nuoraide ii leat makkár ge sámegiel TV-fálaldat. Beaivválaš mánáid- ja nuoraidsáddagat livčče mávssolaččat.
For ungdom finnes ingen samiskspråklige tilbud på TV. Daglige barne- og ungdomssendinger ville vært verdifullt.
Lea maid dehálaš ovddidit ođđa arenaid gos nuorat sáhttet sámegiela geavahit, nugo omd. Samenet ja mátketelefovnnat (mobiltelefovnnat).
Det er også viktig å få til nye arenaer der ungdom kan bruke samisk språk, som f.eks. Samenet og mobiltelefoner.
Sámediggi áigu doarjut doaimmaid mat ovddidit dákkár fálaldagaid.
Sametinget vil støtte tiltak som fremmer slike tilbud.
Sámediggi áigu Š-bláđđái addit fásta doarjaga, ja oaidná ahte lea dehálaš ahte maiddái eará sámegiel nuoraidbláđit almmuhuvvojit.
Sametinget vil gi fast støtte til Š-bladet, og ser viktigheten av at også andre samiskspråklige ungdomsblad utgis.
Sámediggi áigu veardidit ásahit stipeandaortnega sámi nuoraidgirječálliide.
Sametinget vil vurdere en stipendordning for samiske ungdomslitteraturforfattere.
Sámediggi áigu doarjut sámegiel fálaldagaid mánáide ja nuoraide interneahtas, videos ja
Sametinget vil støtte samiskspråklige tilbud for barn og unge på internett, video og i radioprogrammer.
Sámediggi áigu bargat vai sámegiel TV-ođassáddagat galget sáddejuvvot juohke beaivvi ja
Sametinget vil arbeide for at samiskspråklige TV-nyhetssendinger sendes daglig og at sendetidene utvides.
Sámediggi áigu bargat vai ásahuvvojit beaivválaš sámegiel Mánáid- ja nuoraid TV-sáddagat.
Sametinget vil arbeide for at det igangsettes daglige samiskspråklige barne- og ungdoms TVsendinger.
5.17 SÁMI BÁIKENAMAT JA GALBEN
5.17 SAMISKE STEDSNAVN OG SKILTING
Sámi báikenamat leat dehálaš oasit sámi giellaárbbis.
Samiske stedsnavn er verdifulle fragmenter av samisk språkarv.
Dat kultuvrralaš máŋggabealatvuohta, mii boahtá ovdan sámi báikenamain, ferte oidnot buot sámi guovlluin.
Det kulturelle mangfold som framstilles i samiske stedsnavn må komme til syne i alle samiske områder.
Dáruiduhttima geažil leat muhtin sajis báhcán dušše báikenamat mat muitalit ahte lea sámi guovlu.
Som følge av fornorskningen er det enkelte steder bare stedsnavn som vitner om samisk bosetning.
Sámediggi rávve ja oaivada almmolaš orgánaid ja earáid ee. čállinvugiin ja namahemiin ja vástida gažaldagaide báikenamaid ja báikenamaid geavaheami birra.
Sametinget råder og veileder offentlige organer og andre i bl.a. skrivemåte og navngivning, og svarer på spørsmål vedrørende stedsnavn og bruken av dem.
Lea dehálaš čohkket sámi báikenamaid almmuhan dihte daid, ja Sámediggi áigu doarjut báikenammaprošeavttaid.
Det er viktig å samle inn samiske stedsnavn for å gjøre disse kjent for allmennheten, og Sametinget vil støtte stedsnavnprosjekter.
Sámediggi áigu maid veardidit álggahit stuorát báikenammaprošeavtta ovttas davimus fylkkasuohkaniiguin gos ulbmil lea oažžut sámi báikenammačoahkkema eanet systemahtalažžan.
Sametinget vil også vurdere å sette i gang et større stedsnavn-prosjekt i samarbeid med de nordligste fylkeskommunene der målet er å få en mer systematisk samling av samiske stedsnavn.
Ollu báikkiin vuosttalduvvojit sámi báikenamat.
Mange steder møter man stor motvilje mot samiske stedsnavn.
Guovddášeiseválddit berrejit čađahit diehtojuohkima sámegillii galbema birra vai miellaguottut sámegillii ja - kultuvrii eai hehtte báikenammalága njuolggadusaid čuovvuma.
Sentrale myndigheter bør gjennomføre opplysningsarbeid om skilting på samisk slik at holdninger mot samisk språk og kultur ikke hindrer utøvelsen av stedsnavnloven.
Báikenammaláhka ii gusto dušše sámegiela hálddašanguovllus, muhto juohke sajis Norggas gos leat dohkkehuvvon sámi báikenamat.
Stedsnavnloven gjelder ikke bare innenfor forvaltningsområdet for samisk språk, men i alle områder i Norge hvor det er godkjente samiske stedsnavn.
5.17.1.
5.17.1.
Vuoruhuvvon doaibmabijut
Prioriterte tiltak
Sámediggi áigu doarjut sámi báikenammaprošeavttaid.
Sametinget vil støtte samiske stedsnavnprosjekter.
Sámediggi áigu veardidit álggahit stuorat báikenammaprošeavtta ovttas davimus fylkkasuohkaniiguin, gustojeaddji ovttasbargošiehtadusaid mielde.
nordligste fylkeskommunene, iht. gjeldende samarbeidsavtaler.
Sámediggi áigu bivdit guovddáš eiseválddiid galbet sámegillii báikenammalága mielde.
Sametinget vil be sentrale myndigheter om at det skiltes på samisk i henhold til stedsnavnloven.
5.18 SÁMEGIELA EVALUEREN
5.18 EVALUERING AV SAMISK SPRÅK
Lea dehálaš evalueret movt sámegiella ovdána buot sámi guovlluin.
Det er viktig å evaluere hvordan det samiske språket utvikler seg i alle samiske områder.
Lea maid dehálaš evalueret man muddui sámegiella geavahuvvo, lohket go olbmot sámegiel teavsttaid ja guđe gielat teavsttaid sii válljejit.
Det er også viktig å evaluere hvorvidt samisk språk er i bruk, om det leses samiske tekster og ved valgmulighet, hvilket språk som velges.
Lea maid dárbu evalueret man muddui sámegiella geavahuvvo almmolaš ásahusain.
Det er også behov for å evaluere i hvilken grad samisk språk brukes i offentlige institusjoner.
5.18.1 Sámelága giellanjuolggadusaid evalueren
5.18.1 Evaluering av samelovens språkregler
Sámelága giellanjuolggadusat leat leamaš doaimmas jagi 1992 rájes.
Samelovens språkregler har vært i kraft siden 1992.
Sámediggi lea dievasčoahkkimis áššis 02/03 ovttajienalaččat mearridan ahte giellanjuolggádusat fertejit evaluerejuvvot.
Sametingets plenum vedtok enstemmig i sak 02/03 at språkreglene må evalueres.
Njuolggadusat fertejit heivehuvvot dálá dillái ja riikkaidgaskasaš giellamearrádusaide.
Reglene må tilpasses dagens situasjon og internasjonale språkbestemmelser.
Sámediggi lea bivdán Kultur- ja girkodepartemeantta čađahit evaluerema.
Sametinget har bedt Kultur- og kirkedepartementet om å gjennomføre evalueringen.
Dievasčoahkkima mearrádus lea sáddejuvvon departementii, ja Sámediggi vuordá ahte evalueren jođánit boahtá johtui.
Plenumsvedtaket er oversendt departementet og Sametinget venter snarlig igangsetting av evalueringen.
Sámediggi áigu searvat Sámelága giellanjuolggaduasid evalueremii.
Sametinget vil delta i evalueringen av Samelovens språkregler.
Sámediggi oaivvilda ahte ferte ásahuvvot bearráigeahččanorgána mii sáhttá vákšut čuvvot go suohkanat sámelága giellanjuolggadusaid.
Sametinget mener at det er nødvendig å etablere et tilsynsorgan som kan kontrollere hvorvidt kommunene følger Samelovens språkregler.
Sámi Instituhtta lea čielgadeamis nr 1/2001 Almmolaš sámi diehtojuohkinbálvalusaid kárten ja guorahallan ee. gávnnahan ahte lea dárbu viidát guorahallat Sámelága giellanjuolggadusaid oktan láhkaásahusain.
Nordisk samisk institutt har i utredning nr. 1/2001 Kartlegging og utredning av offentlige samiske informasjonstjenester bl.a. konkludert med at det er behov for å ta en bred gjennomgang av Samelovens språkregler med tilhørende forskrifter.
Guorahallamis galggašii geahččat leat go giellanjuolggadusaid ulbmilat ollašuvvon, berrejit go lágas leat earálágán teavsttat, dulkot cealkagiid ja veardidit galgá go rievdadit njuolggadusaid servodatrievdama ektui.
Det bør vurderes om lovreglenes intensjoner er oppnådd, om loven bør omfattes av andre type tekster, tolke uttrykk og vurdere om ulike endringer i samfunnet bør føre til revisjon av reglene.
Čielggadeapmi čájeha maid ahte lea oppalaš diehtováilevašvuohta dan ektui ahte geaidda Sámelága giellanjuolggadusat gusket ja makkár ákkain.
Utredningen viser også at det er en generell kunnskapsmangel med hensyn til hvilke organer som faktisk omfattes av Samelovens språkregler og med hvilken begrunnelse.
Sámedikki oainnu mielde duođaštit dát čuoggát ahte giellanjuolggadusat fertejit evaluerejuvvot ja heivehuvvot dálá dillái.
Disse punktene mener Sametinget er en bekreftelse på at språkreglene må evalueres og tilpasses dagens situasjon.
5.18.2 Vuoruhuvvon doaibmabijut
5.18.2 Prioriterte tiltak
Sámediggi áigu vuolggahit evaluerema man muddui sámegiella geavahuvvo almmolaš ásahusain.
Sametinget vil ta initiativ til å evaluere bruken av samisk i offentlig sammenheng.
Sámediggi áigu searvat Sámelága giellanjuolggadusaid evalueremii.
Sametinget vil delta i evalueringen av Samelovens språkregler.
Davvisámegiella lea stuorimus giellajoavku, man hupmet birrasiid 25 000 olbmo Norggas.
Nordsamisk er den største samiske språkgruppen og snakkes av omtrent 25 000 personer i Norge.
Lea váttis dadjat man ollu davvisápmelaččat leat geat eai huma sámegiela.
Det er vanskelig å gi et tall for hvor mange nordsamer som ikke snakker samisk.
Davvisámegiela hupmet eanas Finnmárkku ja Romssa fylkkain, ja Dielddanuori ja Evenášši suohkaniin Nordlandas.
Nordsamisk snakkes hovedsaklig i Finnmark og Troms fylker, og i kommunene Tjeldsund og Evenes i Nordland.
Sámi giellalávdegoddi ja Girko- ja oahpahusdepartemeanta dohkkehedje dálá davvisámegiela čállinvuogi 1979:s.
Samisk språknemnd og Kirke- og utdanningsdepartementet godkjente dagens nordsamiske rettskriving i 1979.
davvisámegiela, ja dasa lassin gullet buot sámegiela hálddašanguovllu suohkanat ja fylkkagielddat davvisámegiela guvlui.
Det er flere som snakker språket, og i tillegg er alle kommunene og fylkeskommunene som i dag er med i forvaltningsområdet for samisk språk lokalisert innenfor det nordsamiske språkområdet.
Dat mearkkaša ahte sis leat eambbo rievttit geavahit sámegiela almmolaš oktavuođain, ja maiddái oažžut oahpu sámegielas.
Det betyr at de har flere rettigheter til å benytte samisk språk i offentlige sammenhenger, og også til å få undervisning på samisk.
Vaikko leat ge eanebut geat hupmet davvisámegiela, de manná aŋkke davvisámegiella maid maŋos.
Selv om det er flere som snakker nordsamisk, er det en tilbakegang også i det nordsamiske språket.
Sátneriggodat ja giellamáhttu unnu, erenoamážit nuorat gearddis.
Ordforråd og språkkunnskaper blir stadig mindre, spesielt hos den yngre generasjon.
Guovlluin gos sámegiella lea nanus leat ollugat geat eai leat diđolaččat gielaset ektui.
I områder hvor samisk står sterkt er mange ikke bevisste i sin språkbruk.
Sii atnet ollu dárogielsániid ja dárogiella báidná sámegiel cealkkastruktuvrra.
De bruker mange norske ord og påvirkes av norsk setningsstruktur.
Vaikko ollugat máhttet sámegiela dáin guovlluin, de aŋkke oidno sámegiella hui unnán.
Selv om mange i disse områdene behersker samisk, er språket veldig lite synlig.
Sámedikki mielas livččii dehálaš oččodit olbmuide diđolašvuođa ja ipmárdusa ahte sin giella lea áitojuvvon ja sáhttá jávkat.
Sametinget mener det er viktig at folk blir bevisste og utviser forståelse for at deres språk er truet, og kan forsvinne.
Eará davvisámegielguovlluin lea sámegiella heajut dilis.
I andre nordsamiske språkområder står det samiske språket svakt.
Ollugat leat massán sámegiela ja danne lea olbmuin eambbo diđolašvuohta sámegiela ektui.
Mange har mistet språket og folk er derfor mer bevisste i forhold til språket.
Dain guovlluin lea ge dehálaš oažžut johtui giellarevitaliseren-, vitaliseren- ja seailluhandoaimmaid.
I disse områdene er det viktig å få i gang språkrevitaliserings-, - vitaliserings- og - bevaringstiltak.
Eanet ja eanet olbmot háliidit oahppat sámegiela.
Stadig flere ønsker å lære seg samisk språk.
Buot davvisámiguovlluin lea váttis gávdnat sámegielkurssaid álggahalliide.
Overalt i de nordsamiske områdene er det vanskelig å finne begynnerkurs på nordsamisk.
Guovlluin gos sámegiella ii leat nanus ja gos unnán nuorra olbmot máhttet sámegiela, lea váttis oažžut sámegielat bargiid iešguđetlágán virggiide.
I områder hvor samisk språk ikke står sterkt og hvor få unge kan samisk, er det vanskelig å rekruttere samisktalende til ulike stillinger.
Dát čuohcá eanemus mánáide ja nuoraide geat áiggošedje oahppat sámegiela ja boarrásiidda geat eai máhte dárogiela.
Dette går mest ut over barn og unge som gjerne vil lære samisk, og eldre som ikke kan norsk.
Mánáidgárdejagis 2003/04 leat oktiibuot 815 davvisámegielat máná mánáidgárddiin.
I barnehageåret 2003/04 er det tilsammen 815 nordsamisktalende barn i barnehager.
Dát leat juohkásan 45 mánáddgárdái ja 71 ossodahkii.
Disse er fordelt på 45 barnehager og 71 avdelinger.
Skuvlajagi 2002/03 ledje 2401 oahppi vuođđoskuvllas geat ožžo oahpu davvisámegielas.
Skoleåret 2002/03 var det 2401 elever i grunnskolen som fikk opplæring i nordsamisk.
Dát lohku lea sturron jagis jahkái; gč. tabealla:
Dette tallet har økt fra år til år, se tabell:
Oktiibuot
Totalt
Joatkkaskuvllas ii leat ohppiidlohku davvisámegiela oahpahusas rievdan namuhan veara maŋemus logi jagis.
Elevtallet som får opplæring i samisk språk på videregående skole har ikke endret seg mye i løpet av de siste 10 årene.
Leat čađat leamaš birrasii 400-450 oahppi geain lea leamaš davvisámegiel oahpahus juogo vuosttašgiellan, 2. giellan, B-giellan, C-giellan dahje válljenfágan.
Det har i hele denne perioden vært mellom 400 og 450 elever som har hatt nordsamisk fordelt på samisk som 1. språk, samisk som 2. språk, B-språk, C-språk og valgfag.
Allaskuvlla- ja universitehtadásis sáhttá davvisámegiela lohkat Sámi allaskuvllas ja Romssa universitehtas.
På høgskole og universitetsnivå kan man studere nordsamisk språk ved Samisk høgskole i Kautokeino og ved Universitetet i Tromsø.
Eanas studeanttat lohket sámegiela vuođđofága (sámegiella I ja II), muhto leat maid ollu studeanttat geat gáiddusoahpahusa.
De fleste leser samisk grunnfag (samisk I og II), men det er også mange som tar samisk semesteremne. Høgskolen og universitetet driver også med desentralisert opplæring i samisk.
6.1.2 Sámedikki giellapolitihkka davvisámiguovlluin
6.1.2 Sametingets språkpolitikk i nordsamisk område
Sámediggi lea Sámediggeplánas 2002-2005 4. kapihttalis Ealli giella buolvvas bulvii namuhan váldomihttomeriid sámegielaid ektui.
Sametinget har i Sametingsplanen 2002-2005 under kapittel 4 Et levende språk fra generasjon til generasjon skissert hovedmålsettingene for samisk språk.
Sámediggi ii leat ráhkadan sierra giellaplána olles davvisámi guvlui, muhto lea ráhkadan riddo- ja vuotnaguovllu giellaplána ja Ofuohta ja Lulli-Romsa giellaplána.
Sametinget har ikke laget en egen språkplan for hele det nordsamiske området, men det er utarbeidet språkplaner for kyst- og fjordstrøkene, og plan for Ofoten og Sør-Troms området.
Dáid plánaid áigu Sámediggi ođastit ja dasa lassin ráhkadit oppalaš giellaplána mii guoská maid Sis-Finnmárkui.
Disse planene vil Sametinget oppdatere og i tillegg utarbeide plan for hele det nordsamiske området, også for indre-Finnmark.
6.1.3 Ulbmilat
6.1.3 Målsettinger
Sámedikki mielas livččii dehálaš oččodit olbmuide diđolašvuođa ja ipmárdusa ahte davvisámegiella maid lea áitojuvvon ja sáhttá jávkat.
Sametinget mener det er viktig at folk blir bevisste og får forståelse for at også nordsamisk språk er truet, og kan forsvinne.
Davvisámiguovlluin gos sámegiella lea heajut dilis lea dehálaš oažžut johtui giellaealáskahttin- ja seailluhandoaimmaid.
I nordsamiske områder hvor samisk språk står svakt er det viktig å sette igang språkvitalisering og bevaringstiltak.
Sámediggi áigu danne ávžžuhit servviid ja ásahusaid lágidit davvisámegielkurssaid.
Sametinget vil derfor oppfordre foreninger og institusjoner til å arrangere nordsamiske språkkurs.
Giellarevitaliserenprošeavttat leat maid dárbbašlaččat ja dehálaččat guovlluin gos giella lea " nanus ".
Språkrevitaliseringsprosjekter er også nødvendige og viktige i områder der samisk språk " står sterkt ".
Davvisámegiela ferte sáhttit geavahit gulahallangiellan diehtojuohkin- ja gulahallanteknologiija oktavuođas.
Det bør være mulig å anvende nordsamisk som kommunikasjonsspråk i informasjons- og kommunikasjonsteknologien.
Muđui giella árvideamis ii boađe ceavzit.
I motsatt fall vil sannsynligvis ikke det nordsamiske språket overleve.
Ferte árjjaleappot geahččalit čoavdit daid váttisvuođaid, mat čatnasit davvisámegiela erenoamáš mearkkaid geavaheapmái dihtorastimis ja interneahta geavaheamis, ja Sámediggi áigu geahččalit organiseret dán barggu davviriikkalaš ovttasbargoprošeaktan.
Arbeidet med å løse problemene ved bruk av de spesielle nordsamiske fontene på data og internett må effektiviseres, og Sametinget vil forsøke å organisere dette som et nordisk samarbeidsprosjekt.
Vai dát váttisvuođat čoavdášuvašedje johtilit ja dohkálaččat, fertejit davviriikkaid eiseválddit álggahit konkrehta doaibmabijuid.
For at løsningen skal skje snarlig og bli tilfredsstillende, bør nordiske myndigheter iverksette konkrete tiltak.
Lea maid dehálaš ahte davvisámegielaid erenoamáš čálamearkkaid sáhttá atnit mátketelefovnnaid boallobeavddis (tastaturain).
Viktigheten av å få de nordsamiske spesialfontene inn i mobiltelefonens tastatur må også understrekes.
Sámediggi áigu doarjut doaimmaid mat lasihit árbevirolaš tearbmaid máhtu ja geavaheami.
Sametinget vil støtte tiltak som øker kunnskapen om og bruken av tradisjonelle termer.
Sámediggi áigu veardidit doarjut giellarevitaliseren-, vitaliseren- ja seailluhandoaimmaid davvisámi guovlluin.
Sametinget vil støtte språksrevitaliserings-, - vitaliserings- og - bevaringstiltak i nordsamiske områder.
Sámediggi áigu gáibidit ahte eiseválddiid álggahit konkrehta doaibmabijuid čoavdin dihte davvisámegiela erenoamáš čálamearkkaid geavahanváttisvuođaid interneahtas, Sámi sátnevuorkkás ja mátketelefovnnain.
Sametinget vil kreve at myndighetene iverksetter konkrete tiltak for å løse problemet ved bruk av de spesielle nordsamiske fontene på internett, i Samisk orddatabank og i mobiltelefoner.
6.2.1 Oarjelsámegiela dilli
6.2.1 Språksituasjonen i sørsamisk område
Oarjelsámi ássanguovlu Norgga bealde riikaráji lea Saltfjellet davvin gitta Elgåi Hedmarkas lulde, gos oarjelsámegiella lea lulimus sámegiella dálá sámegielain.
Det sørsamiske bosettingsområdet på norsk side av riksgrensen strekker seg fra Saltfjellet i nord til Elgå i Hedmark i sør, der sørsamisk er det sydligste av de nåværende samiske språkene.
Ássanminsttar lea bieđggus ja lea juhkkojuvvon stuorra geográfalaš guovllu badjel.
Bosettingsmønsteret er spredt og fordelt utover et stort geografisk område.
Go buohtastahttá eará sámi guovlluiguin, de lea boazodoallu kulturguoddin mearkkašan eambbo oarjelsámiide go eará sámijoavkkuide sámi ássanguovllus.
I en sammenlikning med andre samiske områder har reindriften som kulturbærende faktor betydd mer for sørsamene som gruppe enn for andre samegrupper i det samiske bosettingsområdet.
Lea váttis dadjat juste man ollugat oarjelsápmelaččat leat, go álbmotlohkan 1970:s ii guoskkat oarjelsámiid.
Det er vanskelig å gi et eksakt folketall for sørsamer da folketellingen fra 1970 ikke omfattet den sørsamiske befolkningen.
NAČ 1984:18 geažuha ahte dalle ledje sulli 2000 oarjelsámi Norggas ja Ruoŧas, ja ahte árvideamis orrot sulli bealli dain Norggas.
NOU 1984:18 antyder at det i dag finnes ca. 2000 sørsamer i Norge og Sverige, og at det er rimelig at ca. halvparten av disse bor i Norge.
Lea maid váttis dadjat man ollusat sis hupmet oarjelsámegiela.
Det er også vanskelig å angi eksakte tall på dem som snakker sørsamisk.
Dálá oarjelsámegiel riektačállima dohkkehii Sámi Giellalávdegoddi 1976:s ja Girko- ja oahpahusdepartemeanta Norggas ja Skolöverstyrelsen Ruoŧas 1978:s.
Den sørsamiske rettskrivningsnormalen som brukes i dag ble godkjent av Samisk Språknemnd i 1976, og av Kirke- og undervisningsdepartementet i Norge og Skolöverstyrelsen i Sverige i 1978.
Oarjelsámi guovllus leat guokte sámeskuvlla, okta Aarportes Nordlandas ja nubbi Snåasas DavviTrøndelagas.
Innenfor det sørsamiske området finnes det to sameskoler, en i Hattfjelldal i Nordland og en i Snåsa i Nord-Trøndelag.
Dát guokte sámeskuvlla addet maid fálaldaga ohppiide geat lohket oarjelsámegiela iežaset ruovttusuohkaniin.
Disse to sameskolene gir også tilbud til elever som leser sørsamisk i sine hjemkommuner.
Dasa lassin lea Brekken bajásšaddanguovddážis Lulli-Trøndelagas oarjelsámegiel oahpahusfálaldat.
I tilegg til disse har Brekken oppvekstsenter i Sør-Trøndelag tilbud om undervisning i sørsamisk.
Brekken bajásšaddanguovddáš lea oktan Snåasa ja Aarporte sámeskuvllaiguin nammaduvvon oarjelsámi oahpahusa resurssaskuvlan " Oarjelsámi oahpahus ruovttuskuvllas " prošeavttas maid Nordlanda Oahpahusdirektevra lea álggahan.
Brekken oppvekstsenter er sammen med sameskolene i Snåsa og Hattfjelldal utpekt som ressursskoler innen sørsamisk undervisning gjennom prosjektet ” Sørsamisk opplæring ved heimeskolen ” ved Utdanningsdirektøren i Nordland.
Elgå bajásšaddanguovddáš Hedmarkas álggahii 1995/1996:s oarjelsámegiel fálaldaga.
Elgå oppvekstsenter i Hedmark startet i 1995/1996 med tilbud i sørsamisk språk.
Joatkkaskuvllain Rørosas ja Gråangke lea oarjelsámegiela nubbingiella oahpahus iežas skuvllas, ja addet maid fálaldaga eará skuvllaide siskkobealde ja olggobealde oarjelsámi guovllu.
Røros og Grong videregående skole har undervising i sørsamisk som 2. språk ved egen skole, og gir tilbud til andre skoler i og utenfor det sørsamiske området.
Mánáidgárddit ja skuvllat leat dehálaš veahkit, ja sámegiella mánáidgárddis lea buot beaktileamos vuohki ovddidit guovttegielalašvuođa.
Barnehagene og skolene er viktige støttespillere, der samisk i barnehagene er den mest effektive metoden for utvikling av tospråklighet.
Danne lea Sámediggi juolludan doarjaga viđajagi giellamovttiidanprošektii Elgå bajásšaddanguovddážis.
Derfor har Sametinget bevilget midler til et femårig språkmotiveringsprosjekt ved Elgå oppvekstsenter.
Prošeakta álggii 2001 čavčča ja ulbmil lea láhčit dilalašvuođaid dainna lágiin ahte bidjat eanet návccaid mánáidgárdemánáide, nu ahte sii árrat besset oahppat oarjelsámegiela.
Prosjektet startet høsten 2001 og målsettingen er å legge forholdene til rette ved å sette inn ekstra ressurser for barnehagebarn, slik at de tidlig får lære seg sørsamisk.
Prošeaktačilgehusas maid Sámi giellaráđđi lea ráhkadan lea bušeahtta 4,2 mill. r. viđa jagis.
I prosjektbeskrivelsen utarbeidet av Samisk Språkråd er budsjettet på 4,2 mill. kr over fem år.
Prošeakta lea oanehis áiggis buktán buriid váikkuhusaid skuvlii ja dan oahpahussii mii doppe lea.
Prosjektet har på kort tid gitt positive ringvirkninger for skolen, og den undervisningen som foregår der.
Lassin dán prošektii lea Sámediggi addán doarjaga iešguđetlágán fálaldagaide oarjelsámi mánáide suohkanmánáidgárddiin.
Utover dette prosjektet har Sametinget gitt midler til ulike tilbud til sørsamiske barn i de kommunale
2003 čavčča lea maid Snåasa suohkan ovttas Sámedikkiin álggahan mánáidgárdefálaldaga oarjelsámi mánáide.
Sametinget etablert et barnehagetilbud til sørsamiske barn.
Jus geahččá oarjelsámi servodaga obbalaččat buot daiguin bargguiguin mat das leat, de lea ain ollu mii ferte dahkkojuvvot.
Hvis en ser på det sørsamiske samfunnet som helhet med alle de oppgaver som det står overfor, så gjenstår mye nybrottsarbeid.
Oahpaheaddjit geain lea oarjelsámegiel máhttu váilot, ja váilevaš gelbbolašvuohta ollu eará surggiin nugo dutkamis, oahpponeavvuid ráhkadeamis, medias ja girjjálašvuođas jna., hehtte oarjelsámi erenoamážit mánáidgárddiin ja skuvllain.
Mangelen på lærerkrefter med sørsamisk språkkompetanse og kompetanse innen en rekke andre fagområder som forskning, produksjon av læremidler, media og litteratur m.m., er med på å forsinke arbeidet med utvikling av det sørsamiske samfunnet, og kan også bidra til stagnasjon. Dette er et faremoment, spesielt innen barnehage og skole.
Sámediggi oaivvilda danne ahte lea stuora dárbu oarjelsámegiel oahpahussii ja gelbbolašvuođaloktemii olles oarjelsámi guovllus.
Sametinget mener derfor at det er stort behov for utdanning og kompetanseheving i sørsamisk i hele det sørsamiske området.
Gielladilli lea nu heitot ahte jus ii bija ollu návccaid gádjut oarjelsámegiela, de dat jáhkkimis jávká.
Språksituasjonen er så kritisk at dersom det ikke gjøres en kraftanstrengelse for å berge det sørsamiske språket, vil det etter all sannsynlighet dø ut.
Sámediggi ávžžuha eiseválddiid láhčit dilálašvuođaid nu ahte sii geat háliidit váldit alit oahpu oarjelsámegielas galget beassat dan dahkat dábálaš oahppoáiggis.
Sametinget vil oppfordre myndighetene til å tilrettelegge slik at de som ønsker å ta høyere utdanning innen sørsamisk språk kan gjøre det innenfor et normalt utdanningsforløp.
Ásahit geažosáiggi fálaldaga sidjiide geat háliidit oahppat oarjelsámegiela sihke njálmmálaččat ja čálalaččat, lea dehálaš oassi giellaealáskahttenbarggus.
Etablering av et kontinuerlig tilbud til de som vil lære seg sørsamisk både muntlig og skriftlig, er en viktig del av språkvitaliseringsarbeidet.
Sámediggi háliida ásahit dákkár fálaldaga.
Sametinget ønsker å etablere et slikt tilbud.
Sámediggi áigu maid bargat ahte ásahuvvo sierra stipeandaortnet sidjiide geat háliidit lohkat oarjelsámegiela.
Sametinget vil også arbeide for at det etableres en egen stipendordning for de som vil studere sørsamisk.
6.2.2 Sámedikki giellapolitihka oarjelsámi guovllus
6.2.2 Sametingets språkpolitikk i sørsamisk område
Sámedikki oarjelsámiservodaga politihka váldoulbmil lea - ” nannet ja fievrredit viidáseappot oarjelsámegiela, identitehta, kultuvrra ja sámi servodaga nu ahte guovllu sámiide addojuvvojit vejolašvuođat kultur- ja ealáhusovdánahttimii sin iežaset eavttuid vuođul ”.
Hovedmålet for Sametingets politikk i det sørsamiske samfunnet er – ” å styrke og videreføre det sørsamiske språket, identitet, kultur og samiske samfunn ved å gi samene i området muligheter til kulturutfoldelse og næringsutvikling på egne premisser ”.
Sámediggi lea álggahan sámi gielladoaimmaid oarjelsámi guovllus go lea álggahan čielggadeami mas lea váldi - " ovddidit doaibmabidjoevttohusaid iešguđetlágán surggiin mat nannejit sámegiel geavaheami oarjelsámi giellaguovllus ".
Sametinget har initiert samisk språktiltak i det sørsamiske området ved å sette i gang en utredning med mandat til – ” å fremme forslag til tiltak på ulike sektorer som styrker bruken av samisk språk i det sørsamiske dialektområdet ”.
Čielggadanjoavkku evttohus meannuduvvui ja mearriduvvui Sámedikkis 1993:s čielggadanjoavku barggai ovtta bajitdási ulbmila mielde gos " oarjelsámi giella ja kultuvra galgá seailluhuvvot ja beassat viidásit ovdánit ”.
Innstillingen fra utredningsgruppa ble behandlet og vedtatt i Sametinget i 1993. Utredningsgruppa arbeidet etter en overordnet målsetting der " sørsamisk språk og kultur skal bevares og gis mulighet for videre utvikling ".
Ulbmilis ledje čuvvovaš oasseulbmilat:
Målsettingen hadde følgende målprioriteringer:
- oarjelsámegiella galgá sáhttit geavahuvvot sihke njálmmálaččat ja čálalaččat
- sørsamisk skal kunne brukes aktivt både muntlig og skriftlig
- oarjelsámegillii ferte addojuvvot árvvu
- sørsamisk språk må gis status
- nannet oarjelsámi mánáid identitehta
- styrke sørsamiske barns identitet
- nannet sámi oktavuođadovddu
- styrke samisk fellesskapsfølelse
Dát lea vuosttaš plána oarjelsámegiela váste maid Sámediggi lea ráhkadan.
Dette er den første planen for sørsamisk språk som er gjort i Sametingets regi.
Doaibmabijut mat evttohuvvo šadde dasto bargun dalá Sámi giellaráđđái ja Sámi giellalávdegoddái.
Tiltakene som ble foreslått ble så en oppgave for daværende Samisk Språkråd og Samisk språknemnd.
Giellaplána guoskkahii maid osiid oahphusas gos prošeavttat álggahuvvo ja doarjja addojuvvui Sámi oahpahusráđi bokte.
Språkplanen gikk også inn på deler innen utdanning der prosjekter ble initiert og midler bevilget gjennom Samisk Utdanningsråd.
Sámedikki oarjelsámi doaibmaplána, maid Sámediggi mearridii 2002 čakčamánus áššis 32/02, lea vel okta reaidu mainna seailluha ja nanne oarjelsámegiela.
Sametingets sørsamiske handlingsplan, vedtatt av Sametinget i september 2002 i sak 32/02, er et ytterligere verktøy for bevaring og styrking av sørsamisk språk.
Doaibmabijuid evttohusat lea juhkkojuvvon guovtti oassái ja gusket sihke gillii ja oahpahussii, gos giellaguovddážat leat dehálaš arenat dain guovlluin gos sámegiella lea rašes dilis.
Handlingsplanen inneholder mål, innsatsområder og relaterer til både språk og utdanning, der språksentrene er spesielt viktige arenaer i de områdene der samisk språk står svakt.
Giellaguovddážiid ásaheapmi iešguđet oarjelsámi guovlluin lea okta Sámedikki ulbmiliin.
Etablering av språksentre i de ulike regionen i sørsamisk område er et av Sametingets mål.
Dákkár ásaheapmi sáhttá fas nuppevuorus ovdánahttit oarjelsámegielarenaid.
En slik etablering kan i neste omgang utvikle språklige arenaer for sørsamisk.
Sámediggi lea maid vuolggahan barggu oažžut ovttasbargošiehtadusa fylkkasuohkaniiguin Nordlandas, Davvi- ja Lulli-Trøndelagas ja Hedmarkas ja eará stáhta orgánaiguin oarjelsámi guovlluin, vai sáhttá giđa.
Sametinget har også tatt initiativ til at det skal inngås en samarbeidsavtale om oppfølgingen av bl.a. språk- og utdanningssaker med fylkeskommunene i Nordland, Nord- og Sør-Trøndelag og Hedmark og øvrige statlige organer i det sørsamiske området.
Lea maid stuorra dárbu ođđa oarjelsámegiel terminologiijii mii heive dálá ođđaáigásaš giellageavaheapmái.
Det er også stort behov for ny terminologi i sørsamisk tilegnet dagens moderne språkbruk.
Sámediggi áigu juolludit doarjaga oarjelsámi giellaprošeavttaide.
Sametinget vil bevilge midler til sørsamiske språkprosjekter.
6.2.3 Ulbmilat
6.2.3 Målsetting
Vai sáhttá joksat daid ulbmiliid maid Sámediggi lea bidjan, de lea dehálaš ráhkadit oktasaš giellaoahppaplána, gos oktiiheiveha dálá ja jurddašuvvon ressursaid oarjelsámi guovllus.
For å kunne nå de målene som Sametinget har satt, er det viktig å arbeide fram en samlet språkopplæringsplan der en samordner eksisterende og tiltenkte ressurser til det sørsamiske området.
Sámedikki mielas lea dehálaš álggahit politihka mas leat oanehisáiggi ja guhkesáiggi mihtut, gos ollislaš oahpahusfálaldaga heiveheapmi ja gelbbolašvuođalokten leat čoavddafaktorat ja gos buohkat fertejit oažžut seamma vejolašvuođa oahppat sámegiela.
Sametinget mener det er viktig å initiere en politikk med kortsiktige og langsiktige mål, der tilrettelegging av et helhetlig utdanningstilbud og kompetanseheving er nøkkelfaktorer og der alle må få samme mulighet til å lære seg samisk språk.
Oarjelsámiguovllu giellaoahppaplána ráhkadeapmi mas giella- ja/dahje gelbbolašvuođaguovddážiid ásaheapmi lea oassin, addá vejolašvuođa kanaliseret iešguđetge doaimmaid ja álggahit prošeavttaid doppe gos lea eanemus dárbu.
Utarbeidelse av en språkopplæringsplan i det sørsamiske området der etablering av språk- og / eller kompetansesentra inngår, gir muligheter til å kanalisere de ulike tiltakene og initiere prosjekter der behovet er størst.
Dán áigu Sámediggi dahkat ovttas fylkkasuohkaniiguin oarjelsámi guovllus.
Dette vil Sametinget gjøre i samarbeid med fylkeskommunene i det sørsamiske området.
Lea maid dehálaš ahte ráhkaduvvo oktasaš giellaulbmilprográmma oarjelsámegiela váste, gos buot almmolaš ásahusat mat barget oarjelsámi gažaldagaiguin oassálastet.
Det er også viktig at det lages et felles språkmålsettingsprogram for sørsamisk, hvor alle offentlige institusjoner som arbeider med sørsamiske spørsmål deltar.
Dákkár prográmmas fertejit leat oanehisáiggi ja guhkesáiggi ulbmilat, mat dasto dagahivčče ahte buohkat barget seamma ulbmiliid ektui.
Et slikt program må ha kort- og langsiktige mål, og vil bidra til at alle arbeider mot de samme målene.
Sámediggi áigu árvvoštallat álggahit dákkár ovttasbarggu.
Sametinget vil vurdere å iverksette et slikt samarbeid.
Eará dehálaš bargosuorgi oarjelsámi guovllus lea guorahallat gaskaoapmedárbbu maiguin nanne oarjelsámegiela.
Et annet viktig arbeidsfelt i det sørsamiske området er å undersøke behovet for virkemidler til styrking av sørsamisk språk.
Sámediggi oaivvilda ahte lea dárbu guorahallat gos sáhttá viežžat veahki giellabargguide, makkár olmmošlaš ja gielalaš ressursat gávdojit oarjelsámegiela ealáskahttenbargui.
Sametinget mener det er nødvendig å undersøke hvor og hvorfra man kan hente hjelp til språkarbeid, hvilke menneskelige og språklige ressurser som finnes for sørsamisk språkvitaliseringsarbeid.
Oarjelsámi guovlu lea maid guhka ovttasbargan riikarájiid rastá.
Det sørsamiske området har også en lang tradisjon for samarbeid over riksgrensen.
Sámediggi oaidná dehálažžan ahte láhčit dilálašvuođaid ja nannet dán ovttasbarggu mii lea hui mávssolaš olles oarjelsámi guvlui.
Sametinget ser viktigheten av å tilrettelegge for, og styrke dette samarbeidet som har stor betydning for hele det sørsamiske samfunnet.
6.2.4 Vuoruhuvvon doaimmat
6.2.4 Prioriterte tiltak
Sámediggi ávžžuha eiseválddiid láhčit dilálašvuođaid nu ahte sii geat háliidit váldit alit oahpu oarjelsámegielas galget beassat dan dahkat dábálaš oahppoáiggis.
Sametinget vil oppfordre myndighetene til å tilrettelegge muligheter for de som ønsker å ta høyere utdanning innen sørsamisk språk slik at de kan gjøre det innenfor et normalt utdanningsforløp.
Sámediggi áigu bargat vai ásahuvvo geažosáiggi fálaldat sidjiide geat háliidit oahppat oarjelsámegiela sihke njálmmálaččat ja čálalaččat.
Sametinget vil arbeide for etablering av kontinuerlige tilbud til de som vil lære seg sørsamisk både muntlig og skriftlig.
Sámediggi áigu bargat ahte ásahuvvo sierra stipeandaortnet sidjiide geat háliidit lohkat oarjelsámegiela.
sørsamiske språket.
Sámediggi áigu vuolggahit ovttasbarggu fylkkasuohkaniiguin oarjelsámi guovlluin ráhkadan dihte oktasaš giellaoahppaplána.
Sametinget vil initiere et samarbeid med fylkeskommunene i de sørsamiske områdene om utforming av en felles språkopplæringsplan.
Sámediggi áigu ávžžuhit almmolaš ásahusaid mat barget oarjelsámi gažaldagaguin ráhkadit oktasaš oarjelsámi giellaulbmilprográmma.
Sametinget vil oppfordre offentlige institusjoner som arbeider med sørsamiske spørsmål om å utarbeide et felles sørsamisk språkmålsettingsprogram.
Sámediggi áigu bargat vai rádios ja TV:s lasihuvvojit sáddagat oarjelsámegillii.
Sametinget vil arbeide for at det på radio og TV blir økt sendetid på sørsamisk.
Sámediggi áigu bargat vai ásahuvvojit giellaguovddážat oarjelsámi guovlluide.
Sametinget vil arbeide for at det etableres sørsamiske språksentre.
Julevsámi ássanguovlu Norggas lea Nordlanda fylkkas ja manná Sáltovuonas lulde gitta Bálága suohkanii davvin.
Det lulesamiske bosettingsområdet i Norge ligger i Nordland fylke og strekker seg fra området rundt Saltenfjorden i sør til Ballangen kommune i nord.
Eanemus julevsámit ásset Davvi-Sáltu guovllus.
Den lulesamiske bosettingen er mest konsentrert i Nord-Salten-regionen.
Divttasvuotna lea dat suohkan gos orrot eanemus julevsámit.
Tysfjord er den kommunen som har flest lulesamiske innbyggere.
Nu guhká go Divttasvuonas ja guovllus muđui lea leamaš ássan, de lea doppe leamaš sámi ássan.
Så lenge det har vært bosetting i Tysfjord og regionen for øvrig, har det vært samisk bosetting der.
Árbevirolaš sámi ássan lea leamaš keailluin.
Den tradisjonelle samiske bosettingen fant man stort sett i fjordarmene.
Gitta 1950/60 jagiide lei oalle dábálaš ahte ollu julevsámit eai máhttán dárogiela go álge skuvlii.
Helt fram til 1950-60-tallet var det ganske vanlig at mange lulesamer ikke behersket norsk når de begynte på skolen.
Julevsámi ássanguovllus Norggas leat sulli 1000 olbmo geat leat sápmelaččat, dahje geain lea váhnen dahje áddjá / áhkku / máttáráhkku / máttáráddjá geas lea sámi duogáš.
I det lulesamiske bosettingsområdet i Norge er det ca. 1000 personer som er samer, eller har en forelder eller beste - oldeforelder med samisk bakgrunn.
Man ollugat hupmet julevsámegiela beaivválaččat lea váttis mearrat, muhto árvideames leat birrasiid 400-500 olbmo geat máhttet julevsámegiela.
Hvor mange som bruker lulesamisk til daglig er vanskelig å anslå, men det er ikke urimelig å anta at ca. 400 -500 personer behersker lulesamisk.
Árvideames lea unnitlohku sis geat atnet sámegiela beaivválašgiellan dárogiela bálddas.
Man antar at et klart mindretall bruker samisk som dagligspråk ved siden av norsk.
Lea eanas vuorrasit geardi, ja mánát ja nuorat geain lea vuosttašgiellaoahpahus skuvllas geat atnet sámegiela beaivválašgiellan dárogiela bálddas.
Det er helst den eldre generasjonen, og barn og ungdom som får førstespråksundervisning på skolen, som bruker samisk som dagligspråk ved siden av norsk.
Erenoamážit maŋŋel nuppi máilmmisoađi lea julevsámegiella mannan ollu maŋás, ja otne ferte lohkat ahte julevsámegiella lea áitojuvvon giella.
Spesielt i tiden etter andre verdenskrig har lulesamisk språk hatt stor tilbakegang som dagligspråk blant befolkningen og må i dag langt på vei kunne karakteriseres som et truet språk.
Julevsámegiela boahtteáiggi vejolašvuođat leat ge dan duohken ahte julevsámegiella šaddá álbmoga beaivválašgiellan ja lunddolaš gulahallangiellan.
Det lulesamiske språkets framtidige muligheter er derfor avhengig av at lulesamisk blir dagligspråk og et naturlig kommunikasjonsmiddel for befolkningen.
1977:s almmuhuvvui julevsámegiel grammatihkka ja 1979:s almmuhuvvui julevsámi-ruoŧa sátnegirji.
Det ble utgitt en lulesamisk grammatikk i 1977 og en lulesamisk / svensk ordbok i 1979.
Julevsámegiel čállinvuohki dohkkehuvvui 1983:s.
Lulesamisk fikk godkjent sitt eget skriftspråk i 1983.
Sátnegirjji ja grammatihka almmuheapmi ja čállingiela dohkkeheapmi ledje dehálaš veahkkeneavvut mat dahke vejolažžan álggahit almmolaš julevsámegiel oahpahusa skuvllas.
Utgivelsen av ordboka og grammatikken og godkjenningen av skriftspråket var viktige virkemidler som gjorde det mulig å igangsette formell opplæring i lulesamisk språk i skolen.
80-jagiid loahpas álggahuvvui priváhta mánáidgárdi Ájluovttas.
Det ble dannet en privat samisk barnehage på slutten av 80-tallet på tettstedet Drag.
Ulbmil lei nannet julevsámegiela ja addit mánáide buriid ovdánan- ja aktivitehtavejolašvuođaid sámi birrasis.
Formålet var å styrke lulesamisk språk og gi barna gode utviklings- og aktivitetsmuligheter i et samisk språkmiljø.
1998 čavčča ásahuvvui sámi mánáidgárdi Måskái ee. Sámi giellaráđi doarjagiin.
Høsten 1998 ble det etablert en samisk barnehage i Musken med støtte fra bl.a. Samisk språkråd.
Dán mánáidgárddi boahtteáigi lea eahpesihkar, go dat lea Divttasvuona suohkana ekonomiija duohken.
Framtida for denne barnehagen er svært usikker, for den er avhengig av Tysfjord kommunes økonomi.
Mánát šaddet guovttegielagat guovllus gos sámegiella lea hui váttis dilis.
Erfaringene med den hvor samisk språk står i en svært vanskelig situasjon.
Sámediggi áigu boahtteáiggis doarjut mánáidgárddiid doaimmaid julevsámi guovllus.
Sametinget vil i framtiden støtte driften av barnehager i de lulesamiske områdene.
Julevsámegiel fálaldat nubbingielagiidda Divttasvuona skuvllain ii boahtán johtui ovdal 1980-jagiid álggus.
Tilbud om samiskundervisning som andrespråk ved skolene i Tysfjord kom ikke i gang før tidlig på 1980 tallet.
Dál leat Ájluovtta skuvllas ásahuvvon sierra luohkát sámegiel vuosttašgielagiidda.
Det er nå også etablert egne klasser for samisk som førstespråk ved Drag skole.
Earret dáid skuvllaid, de lea muhtomin fállojuvvon julevsámegiel oahpahus nubbingielagiidda eará skuvllain Nordlanda fylkkas, ja ovttaskas ohppiide olggobealde fylkka.
Utenom disse skolene er det tidvis gitt tilbud i lulesamisk som andrespråk ved andre skoler i Nordland fylke, samt for enkeltelever utenfor fylket.
Hábmira joatkkaskuvllas addojuvvo julevsámegiel oahpahus vuosttašgielagiidda.
Ved den videregående skolen på Hamarøy gis det tilbud om lulesamisk som førstespråk.
Unnán oahpaheaddjit geain lea julevsámegiel máhttu lea dagahan ahte dát fálaldagat eai leat leamaš fásta jahkásaš skuvlafálaldagat.
Mangel på lærere med kompetanse i lulesamisk språk har medført at disse tilbudene ikke har vært faste årlige skoletilbud.
1999 rájes lea Árran julevsámi guovddáš fállan julevsámegiel gáiddusoahpu nubbingielagiidda, ja dál maiddái oahpahusa vuosttašgielagiidda joatkkaskuvladásis siskkobealde ja olggobealde Nordlanda fylkka.
Fra og med 1999 har Árran lulesamiske senter gitt fjernundervisning i lulesamisk som andrespråk, og nå også førstespråksundervisning på videregående nivå, i og utenfor Nordland fylke.
Skuvlla hástalus lea vuostáiváldit dán movtta positiivalaččat ja nu nannet oahpahusa sámi mánáide.
Utfordringen for skolen er å møte denne motivasjonen positivt og slik styrke undervisningen for samiske barn.
1980 rájes, go vuosttaš gearddi álggahuvvui julevsámegiel oahpahus, ja gitta 2002 čakčii lea ohppiidlohku geain lea julevsámegieloahpahus skuvllas, lassánan ollu.
Fra 1980, da det for første gang ble igangsatt lulesamisk undervising, og fram til høsten 2002, har elevtallet med lulesamisk i grunnskolen økt betydelig.
Maiddái ohppiidlohku geain lea julevsámegiella vuosttašgiellan lea lassánan ollu 1991 rájes go oahpahus julevsámegielas ja julevsámegillii álggahuvvui.
Også antall elever i grunnskolen som har lulesamisk som førstespråk, har økt betraktelig fra 1991 da opplæring i, og på lulesamisk som førstespråk startet.
Ain lea julevsámegiella dávjá ruovttugiella mii unnán adnojuvvo almmolaš oktavuođain.
Fortsatt er lulesamisk ofte et hjemmespråk som er lite brukt i offentlige sammenhenger.
Lea hárve ahte gullá vuorrasit olbmuid sámásteame gaskaneaset go deaivvadit almmolaš báikkiin.
Det er sjelden man hører eldre samer snakke samisk seg i mellom når de møtes på offentlige steder.
Nuorat baicca hupmet sámegiela doppe gos sidjiide lea lunddolaš.
De yngre derimot snakker samisk der det er naturlig for dem.
Nuorat dovdet deattu sámegiela vuostá hui čielgasit lagasbirrasis, gos eanas hubmojuvvo dárogillii.
For de yngre er presset på språket mer tydelig fra samfunnet rundt dem, der det meste foregår på norsk.
Lea maid dehálaš ahte oahppit besset boahtit sámegielat birrasiidda olggobealde luohkkálanja – ruovttuin ja lagasbirrasis.
Det er også viktig å la elevene få tilgang til samiskspråklige miljøer utenfor klasserommene - i hjemmene og i lokalmiljøet.