pere/sami_parallel huggingface dataset:
Strøm Bull lohká ahte vaikko náittusbeallela ∏∏ain ii leat sierraopmodat, de sáhttá aŋkke leat nu ahte opmodat ii juhkkojuvvo beliin goabbáinai.
Strøm Bull sier at det er flere tilfeller i et ekteskap uten særeie der en ikke deler likt.
– Dat opmodat mii lea go náitala, ii galgga juhkkojuv
– Det en tar med seg inn i ekteskapet skal ikke deles.
vot. Árbi ja skeaŋkkat maid oaΩΩu náittusdilis, eai ge galgga juhkkojuvvot, ∏ilge son.
Arv og gaver som man mottar mens man er gift skal heller ikke deles, sier hun.
Bohccot skeaŋkan Sihke dat maid oamasta go náitala, dat maid oaΩΩu skeaŋkan ja dat maid árbe, sáhttet leat bohccot.
Rein som gave Både det man har med seg inn i ekteskapet, det man mottar som gave og arv kan være rein.
Muhto movt de lea jus isit addá eamidii bohccuid skeaŋkan ?
Men hva om ektemannen gir kona rein i gave ?
– Skeaŋkkaid maid nubbi náittusbeallela™ addá nubbái,
– Gaver fra den ene ektefellen til den andre skal deles
galgaba beallela ∏∏aguovttos juohkit, dadjá son. Mearkkaid dáfus ∏ilge Strøm Bull ahte dat bohccot mat leat merkejuvvon mánáide, eai galgga seaguhuvvot earrosoahpamu™aide.
mellom ektefellene, sier hun Strøm Bull sier videre at når det gjelder reinmerker så skal den reinen som er merket over på barna holdes utenfor et skilsmisseoppgjør.
Dat bohccot gullet mánáide.
Dette er rein som tilhører barna.
Náittusbeallela ∏∏a guktui ii leat mearkka™upmi goappá mearkkas bohccot leat.
Mellom ektefellene betyr det ikke noe om reinen står på konas reinmerke eller på mannens.
Dat galget aŋkke juhkkojuvvot beliin goabbáinai.
Reinen skal uansett deles likt.
Eamit ferte ásahit sierraopmodaga jus háliida doalahit ieΩas bohccuid maid isit lea sutnje merkon, earrosoahpamu™a olggobealde.
For at kona skal kunne holde reinen som mannen har merket over på henne unna et skilsmisseoppgjør, så må det opprettes særeie.
Dan seamma ferte dahkat jus «eará skeaŋkkatš maid náittusbeallela™ lea náittusdilis addán, eai galgga seaguhuvvot earrosoahpamu™™ii.
Det samme må det gjøres hvis «andre gaverš fra en av ektefellene under ekteskapet skal holdes unna skilsmisseoppgjøret.
Earráneamit eai leat dássoΩii leama™ nu dábála ∏∏at boazodoallobearra™iin.
Skilsmisse er et relativt nytt fenomen i reindriftsfamilier.
– Nu lea, ja náittusearránemiide ii leat ILO-konven
– Ja og da er ikke ILO-konvensjonen relevant siden den
™uvdna á™™áigulleva™ go dan vuoππun lea boares geavat ja vieruiduvvan vuoigatvuohta.
bygger på gammel praksis og sedvanerett.
Danne ferte norgga lága atnit á™™evuoππun, ∏ilge Strøm Bull.
Derfor er det norsk lov som må anvendes, sier Strøm Bull.
mer komplisert enn skilsmisser ellers i samfunnet.
Berit Marie Eira mener at skilsmisser i reindriften er mer komplisert enn skilsmisser ellers i samfunnet.
Advokáhtta Trond Biti Kárá™jogas oaivvilda náittusearránemiid boazodoalus leat váttis á™™in.
Advokat Trond Biti i Karasjok sier at det er lite rettspraksis på skilsmisser i reindriften.
– Jurdda™etnot ahte isidis leat 500 bohcco go náitala.
Biti sier videre at det ikke er vanlig med særeie blant reindriftssamene.
Ealu árvu lea sullii beannot miljovnna kruvnno.
tilfellet at en del av din flokk blandes sammen med naboflokken.
Eamidis eai leat bohccot dalle go náitaleaba.
Slike ting spiller også inn ved skilsmisser, sier Biti.
Go leaba vihtta jagi leama™ náitosis, de earráneaba.
Biti har hatt saker i reindriften der både samboere og gifte har gått fra hverandre.
Sudnos lea oktasa™ opmodat, ja prinsihpala ∏∏at galgga™ii dalle ealu árvu juhkkojuvvot beliin goabbáinai go earráneaba, muhto guhte boazoeaiggádiid suitá lonistit nuppi oasi 750 000 kruvdnui, lohká Biti.
som ryker i reindriften. Selv om en får rettspraksis på dette så vil det ikke gi så mye veileding fordi sakene er så forskjellige, sier Biti.
Jus dievdoolmmo™ lei vuovdit ealu ja bidjat ruπa kontui beaivvi ovdal go náitaleigga, de liv ∏∏ii sus leama™ riekti oaΩΩut olles supmi alcces go earráneaba.
Det er ingen andre aviser eller tidsskrifter som når så mange i reindriften som Reindriftsnytt. FormatSortSort+1Sort+24 farger 1/1 side3.6004.2004.8005.400 1/2 side2.2002.8003.4004.000 1/3 side1.9002.5003.1003.700 1/4 side1.4002.0002.6003.200
Eallu ii leat de go ruhta, dan árvu rievddada.
Reingjerdenes tid kan om noen år være historie.
Bohccot lassánit, njuvvojuvvojit, ja dollui ™addá bidjat bargonávccaid.
Global posisjonssystem, GPS, koblet med datateknologi kan holde reinen i «virtuelle gjerderš.
Biti ∏ilge maid ahte go dat vihtta jagi leat gollan, de lea dievdoolmmo™ bidjan olu resurssaid dan 500 bohccui.
«Virtulle gjerderš er ikke fysiske gjerder med flettverk og gjerdestolper, men «linjerš med koordinater på en dataskjerm. Ideelt sett så skal reinen holde seg innenfor «linjeneš.
Danne ii leat ollenge diehttelas ahte árvu galgá juhkkojuvvot guovtte sadjái.
seg «gjerdetš får de beskjed om at de ikke skal krysse «gjerdetš.
Biti ∏ilge ahte ferte maid guorahallat makkár ekonomala™ vejola™vuoπat sus leat guhte «duvdiluvvoš eret.
Ideen er at det skal få henne til å dreie vekk fra gjerdet. Hvis hun ikke reagerer på lyden, vil hun få et strømstøt.
Eanas dilála™vuoπain lea doallu isida namas, ja go bárragoddi earrána de ™addá nissonolmmo™ guoππit boazodoalu.
tuelle gjerdeneš fungerer for rein. Men det er verdt å finne ut om det virker, sier Ole Kristian Severinsen i Alta Utviklingsselskap, Alut.
– Man olu son oaΩΩu go earráneaba, lea dan duohken
– Hvis dette virker på rein vil en
lea go son leama™ ruovttueamidin maŋemus áiggiid náittusdilis, vai lea go sus fásta bargu buriin dietnasiin.
Småskalaforsøk først Det er Alut som har prosjektledelsen på prosjektet som har fått navnet «Virtuelle gjerder i reindriftenš.
Jus lea barggus leama™, de dáidá birget buorebut ekonomala ∏∏at, ja dalle ii oa ∏∏o nu stuora oasi go de jus liv ∏∏ii leama™ ruovttueamidin.
Reindriftsforvaltningen og Reindriftsskolen.
Advokat Trond Biti i Karsjok sier at skilsmisser i reindriften ikke er enkelt.
Gruppen skal se på hvordan småskalaforsøket med rein kan gjennomføres.
Berit Marie Eira oaivvilda ahte náittusearráneamit boazodoalus leat váddáseappot go earráneamit bárragottiid gaskkamuπui servodagas.
Det vil si at en gjør forsøk med flere dyr. Hvis ikke reinen reagerer på stimuli er det ikke noen grunn til å gå videre, sier Severinsen.
Govva / Foto: Agnar Berg
– Vi bruker alt for mye penger på å arrangere landsmøtene, sier NRL-lederen.Foto: Agnar Berg
Advokáhtta Trond Biti lohká boazodoalus leat unnán riekte-geavat náittusearroá™™iin.
Leder i NRL., Aslak J. Eira, ønsker enten å redusere antall delegater til NRLs landsmøter, eller å holde landsmøter hvert annet år.
– Ja vaikko vel liv ∏∏ii ge riektegea
– Vi er en liten organsasjon og en
vat dakkár á™™iin, de ii leat das nu olu ávki go á™™it leat nuie™guπetlágánat, dadjá son.
Det er et betydelig potensial for å redusere kostnadene om vi enten kutter ned på antall landsmøter eller om vi kutter ned på antall delegater, sier Eira.
forskjellige, sier han.
med ett delegat for hver 10. medlem.
Govva / Foto: Agnar Berg Biti rávve ásahit sierraopmodaga jus nuppi náittusbeallela ∏∏as leat bohccot go náitala, ja nuppis eai leat.
I fjor stilte Kautokeino med 30 delegater. I Bodø i juni var det noen færre.
– Jus sierraopmodaga ásaheapmi orru leamen badjel
– Skal vi holde fast ved våre regler
mearála™ nuppi guovdu, de lea vejola™ rievdadit soahpamu™a.
Det betyr 60 delegater fra Kautokeino, sier Eira.
Go lea sierraopmodat, de sáhttá lonistit beallela ∏∏a oasi mánáid dihte, muitala kárá™johtadvokáhtta.
gjerder er noe reindriften kan bruke så kunne en for eksempel tenke seg at det kunne tas i bruk i forbindelse med å holde reinen unna tettbygde områder.
Biti ii loga boazosápmela ∏∏aid dábála ∏∏at ásahit sierraopmodaga.
Det å flytte et vanlig gjerde er både dyrt og arbeidskrevende.
GuovddáΩis ovttasássiid dáfus lea goabbá bohccuid oamasta.
En av utfordringene i USA har vært å finne lederkua, eller lederkyrne.
– Leat guokte á™™i mat earuhit «boazodoallonáittusdi
– Samme ideen er også gjeldende
liidš eará náittusdiliin.
Vi må finne dyrene som trekker med seg de andre.
VuosttaΩettiin ∏ájeha statistihkka ahte boazosápmela ∏∏at hárve earránit.
Den nye reindriftsloven En tung sak som opptar NRL er den nye reindriftsloven.
Dasto dáhttuba goappa™agat mánáide buori, ja goappa™agat ipmirdeaba ahte jus isida ovdii «billistaš nu ahte son ™addá heaittihit doalus, de vahágahttojuvvojit mánát go boazodoalu ekonomala™ vuoππu jávká.
Eira sier at det blir en milepæle for reindriften når loven kommer på plass. Han håper at det ikke blir noen forsinkelser slik at Landbruks- og matministeren får lagt fram loven for Stortinget i løpet av høstsesjonen.
Riektegeavat Biti muitala maiddái ahte maŋŋel náittusearu sáhttet leat garra sosiála gáibádusat bisuhit ráfála™vuoπa.
følte de seg overkjørt – at Reindriftsforvaltningen gikk litt feil frem. Men slik jeg ser det er dette noe alle vinner på, sier Eira.
– Boazodoalus leat ustibat mávssola ∏∏at.
– Hvis ikke nasjonen Norge gjør for norsk reindrift i dette området.
Go leat buorit
om bruken av beite, ikke rettighetene til beitene, sier han.
oktavuoπat ovdamearkka dihte jus ribahat bohccuidat mastat nuppiid ellui, de soaittát beassat vieΩΩat ruovttoluotta juohke bohcco.
Jeg tror at når vi får avgrenset siidaene, slik at hver siida vet hva den har å forholde seg til av beiteressurser, vil det ikke være noe behov for noe fastsatt øvre reintall.
Jus lea leama™ soabameahttunvuohta, de ii soaitte oktage du bohccuin ™at ilbmat.
For hvis du sparer beitene så sparer du dem til deg selv og da vil det ikke lønne seg med for stort beitepress og vi får en bærekraftig reindrift, sier Eira.
Dakkár dilála™vuoπat váikkuhit maiddái náittusearránemiid oktavuoπas, dadjá Biti.
Å flytte rein og folk Det er vel kjent at det er i Vest-Finnmark at presset på beitet er størst.
Biti lea bargan á™™iiguin main sihke ovttasássit ja náittusbeallela ∏∏at leat earránan.
Eira mener at en med fordel kunne flytte rein fra Finnmark til for eksempel Nordland.
– Boazodoalus lea unnán riektegeavat náittusearráne
– Etter min mening er en slik løs
miid ja ovttasássiearránemiid dáfus.
I Finnmark blir det færre rein og reineiere.
Ja vaikko vel liv ∏∏ii ge riektegeavat dakkár á™™iin, de ii leat das nu olu ávki go á™™it leat nu ie™guπetlágánat, dadjá Biti.
Det vil være lettere å stå imot press utenfra i for eksempel arealsaker om det er aktiv drift. Når det er flere som driver med rein vil det også være lettere å stå imot presset fra rovvilt.
Biti sier at hans råd er å opprette særeie når den ene parten har med seg rein inn i ekteskapet og den andre ikke har det.
En står også sterkere i forhold til svenske reindriftssamer hvis det er stor aktivitet på norsk side, sier Eira.
Reindriftsnytt • Boazodoallo-oππasat
ikke tanken på å få flere kolleger fra Finnmark da dette var aktuelt i fjor.
Sámediggi lea našuvnnalaš, Norgga sápmela ∏∏aid álbmotválljen orgána.
Sametinget er en nasjonal, folkevalgt forsamling for samene i Norge.
39 áirasa válljejuvvojit juohke njealját jagi 13 válgabiires, mat leat miehtá Norgga.
39 representanter velges hvert fjerde år fra 13 valgdistrikt som dekker hele Norge.
Doaibmadoarjja lotnolasealáhusaide sámi ássanguovlluin
Driftstilskudd til næringskombinasjoner i samiske bosettingsområder
Eanandoallit, guolásteaddjit, boazosápmela ∏∏at, duojárat dahje meahcásteaddjit geat lotnolagaid barget guovtti dáin ealáhusain, sáhttet ohcat doaibmadoarjaga.
Driftstilskuddet kan søkes av jordbrukere, fiskere, reindriftsutøvere, utøvere av duodji eller utmarksnæring som kombinerer to av disse næringene.
Doaibmadoarjaga sáhttet ohcat sii guπet gullet Sámi ovddidanfoandda ulbmiljovkui.
Driftstilskuddet kan søkes av målgruppen for Samisk utviklingsfond.
Ohcci ferte deavdit vissis eavttuid jos galgá sáhttit oaΩΩut doaibmadoarjaga.
For å oppnå driftstilskudd, må søkerne oppfylle visse vilkår.
Ohcama mielde galget ∏uovvut loahpala™ livnnet, duoπa™tuvvon kopiijat 2004 Ie™dieπáhusas ja 2004 Ealáhusdieπáhusas.
Søknaden skal vedlegges utskrift av endelig ligning, attestert kopi av selvangivelse – og næringsoppgave for 2004.
Ohcanáigemearri: 15.10.2005.
Søknadsfrist: 15.10.2005
Ohcan sáddejuvvo Sámediggái, VEB.
Søknaden sendes til Sametinget, VEB.
, 9730 Kárá™johka.
, 9730 Karasjok.
Eambbo dieπuid oaΩΩu Sámedikki vuoigatvuoπa-, ealáhus- ja birasossodagas.
Nærmere opplysninger fås ved henvendelse til Sametingets rettighets- næringsog miljøavdeling.
9730 Kárá™johka Telefovdna 78 47 40 00 – Fáksa 78 47 40 90 samediggi@samediggi.no www.samediggi.no Trollheimenis leat dán geasi ∏ohkken miessemearkumiidda muohtamáilmmis.
Ollu muohta TrollheimenisOllu muohta Trollheimenis Årets samling av rein til kalvemerking i Trollheimen ble en vandring gjennom et snørikt landskap.
Orohaga vihtta doalu leat áibbas sierrasajis sámi boazodoalloguovllus, ja boazoeaiggátdat leat ™addan riidalit guoπohanrivttiideaset ovddas.
De fem driftsenhetene er en utpost i den samiske reindriften, og reineiere har måtte kjempe for beiteretten.
Muhto eai galli orohagas leat bohccuin ná buorit njuovvandeattut.
De færreste reinbeitedistrikt kan likevel skilte med en drift som gir like gode kjøttvekter.
Boazodoallaoππasat lea deaivvadan Gustav Kantain, Elias Kantain ja Ristin Kantain go leat ráhkkaneame misiid mearkut Skrikhøas Nerskogena oarjjabealde.
Inne i fjellheimen møter Reindriftsnytt Gustav Kant, Elias Kant og Ristin Kant på vei ut fra hjertet av Trollheimen og til merkegjerdet ved Skrikhø vest for Nerskogen.
– Bohccui lea álkit divregivssis
– Det er lenge siden det har
leama™ guhkes áigái.
vært så mye snø i fjellet.
In jáhke soaπi rájes leama™ ná olu muohttaga geasset, muitala Gustav Kant guhte lea okta orohaga viπa doalus.
Vi må vel helt tilbake til under krigen da det var enkelte tilsvarende snørike sommere, forteller Gustav Kant som er en av de fem driftsenhetsinnehaverne.
Eallu lea viggagoahtán nuorttas.
Flokken flytter seg stadig østover.
Dán geasi eai leat duottarjávrritge oahcin go leat ain jiekŋan.
I år også etter isen på de høytliggende vannene.
Kant muittu mielde ii leat jiekŋa
Kant kan ikke huske at det har vært mulig å passere der med så mye rein så sent på året.
bálgat.
sekt.
Guohtumii lea maid buorre, muitala Gustava bárdni, Elias Kant.
Beite er heller ikke noe problem, påpeker sønnen til Gustav, Elias Kant.
Go rahttá ™addá badjeliidda, de ™addada maiddái ealáda ja varas ™attuid badjelebbui.
– I takt med at snøen smelter kommer det hele tiden frem nye friske beiteplanter, fortsetter han.
Duopmu Dán viπa doalus lea mearriduvvon alimus boazolohku 1.600 bohcco giππaealus.
Dommen De fem driftsenhetene har et øvre reintall i vårflokk på 1.600 dyr.
Boazolohku mearriduvvui golggotmánu 1981 Alimusriekteduomu proseassaid vuoπul main Trollheimena guohtunvuoigatvuoπat ledje guovddáΩis.
Fastsettelsen av reintallet fulgte i prosessene etter Høyesterettsdommen fra oktober 1981 angående beiterett i Trollheimen.
Leat guhká leama™ garra riiddut suohkaniid eananeaiggádiid ja boazodoalu gaskka.
I en mannsalder hadde det vært sterke konflikter med et stort antall grunneierne i kommunene.
Boazodoalu leat vuostálastán erenoamáΩit Oppdala ja Sunndala eananeaiggádat, ja maiddái soames eananeaiggádat Surnadalas.
Spesielt grunneiere i Oppdal og Sunndal, samt enkeltstående grunneiere i Surnadalen ville ha den samiske reindriften vekk.
Boazodoallu vuoittáhalai Alimusrievttis guohtunvuoigatvuoπaid hárrái.
Reindriften tapte saken i Høyesterett om å retten til beitene. Høyesterett la til grunn at tamrein
Alimusriekti oaivvildii ahte guovllus ii lean leama™ boazodoallu go 100 jagi, ja ahte dat ii dohkken dolo™ áiggi rájes geavaheapmin.
driften bare hadde vart i ca 100 år og dermed ikke tilfredstilte kravene til alders tids bruk.
Maŋŋel dan duomu lei mis lossa dilli, muitá orohatovdaolmmo™ Martin Kant.
I årene rett etter dommen fulgte en uholdbar tid, minnes leder i distriktet Martin Kant.
Muhto golbma jagi maŋŋel Alimusriekteduomu, dohkkehii Stuoradiggi Trollheimenlága (1984), ja boazodoallu dagai dalle guohtuneana-láigosoahpamu™aid daiguin eananeaiggádiiguin geat ∏uvvo lága eaktodáhtola ∏∏at, dahje geat muπui dorjo boazodoalu.
Men allerede tre år etter høyesterettsdommen vedtok Stortinget Trollheimenloven (1984) og reindriften fikk på plass beiteleieavtaler med grunneiere som enten fulgte loven frivillig eller hadde støttet reindriften.
Dát guohtunsoahpamu™at gok ∏e sullii 50 proseantta doaibmaplána guohtunareálas.
Disse avtalene dekket inn ca. 50 prosent av beitearealet i henhold til driftsplanen.
Nuppi oasi guohtuneatnamiin bággolonistii Stáhta guoπohanrievtti olis.
Den andre halvdelen av beitelandet sikret Staten gjennom en ekspropriasjon av beiterett.
1986/87 rájes ™attai dalle muhtun muddui dohkála™ doaibmadilli.
Fra 1986/87 hadde man dermed endelig på plass en noenlunde normal driftssituasjon.
– Min boazodoallu doaimma
– Vi driver i dag ut fra en kon
huvvo dál konse™uvnna vuoπul mii bistá 2047 rádjái.
sesjon som varer frem til 2047.
Konse™uvnnas leat guohtunsoahpamu™at.
Underliggende denne har vi beiteavtaler.
Dat soahpamu™at leat veahá eahpesihkkarat danne go soahpamu™at dain guovlluin mat bággolonistuvvojedje boazodollui, gustojit
Om disse hersker det noe usikkerhet siden beiteavtalen for områdene der det ble ekspropriert beiterett bare er forlenget til 2010.
Buorre veahkki.
Støttespiller.
Maŋemus guokte jagi lea Midt-Norsk Helikopter girdán Trollheimenis.
De to siste årene er det Midt-Norsk Helikopter som har hatt oppdraget med flygingen i Trollheimen.
Girdi, Odd Arne Lyng ii loga danváttisin vaikko leatge olu sihke alla gáissát ja vuollugis eananoasit.
Pilot, OddArne Lyng, sier at det er en relativt grei oppgave, selv om terrenget er svært alpint. Govva / Foto: Per Torbjørn Jystad
du™™efal 2010 rádjái. Dattege lea Trollheimenláhka joksege ∏ielggas dakko ahte jus eaktodáhtola™ guohtunsoahpamu™at eai oπastuvvo maŋŋel 2010, de dáidá Stáhta bággolonistit guohtunrievtti, jáhkká Martin Kant.
avtalene fornyes etter 2010, ligger det nok i kortene at Staten eksproprierer beiteretten, tror Martin Kant.
Váttis gaΩaldat Sihke Martin ja su viellja Gustav Kant dáhto™iv∏∏iiga lasihit boazologu 2.000 bohccui giππaealus.
Vanskelig spørsmål Både Martin og broren Gustav Kant, viser til at det er et ønske å øke antallet dyr til 2.000 i vårflokk.
Soai oaivvildeaba guohtuneatnamiid gierdat dan maπi ollu bohccuid.
Begge peker på at det er nok beiteressurser.
Misiid njuovvandeaddu maid ∏ájeha ahte liv ∏∏ii vejola™.
De høye slaktevektene på kalvene forteller og at mulighetene er til stede.
Boazodoallohálddahusa boazodoalloagronoma Helge Hansen muitala ahte 90-logu loahpas ráhkaduvvui Trollheimenii «oππaš doaibmaplána mas lohku lasihuvvui 2.000 bohccui.
Reindriftsagronom Helge Hansen i Reindriftsforvaltningen opplyser at det på slutten av 90-tallet ble utarbeidet en «nyš driftsplan for Trollheimen med en økning til 2.000 dyr.
ovddidit gaΩaldaga.
vilje til å ta dette spørsmålet opp på nytt.
Boazologu lasiheapmi gáibida maid ahte boazodoallu atná dálveguohtumiid buori vuogi mielde, muhto váddáseamos dáidá leat soahpat eananeaiggádiiguin, oaivvilda Hansen.
En økning av reintallet vil også kreve at reindriften skjøtter vinterbeitene svært godt, men det viktigste er at det nok vil kunne bli vanskelig å få til en avtale med de mange grunneiere, mener Hansen.
Dál eai leat nu olu vuostelasvuoπat eanandoaluin go ovdal.
I dag er likevel ikke konfliktene med landbruket så frentredene som tidligere.
Ollu eananeaiggádat dorjo min dalle go lei duohta riidu, ja dan dahket dál nai, muitala Martin Kant.
– Mange grunneiere støttet oss den gang striden stod på, og det er også tilfellet i dag, sier Martin Kant.
Oππa riidoá™™it Daid riidduid geaΩil leat dattege ∏uoΩΩilan oππa riidoá™™it.
Nye konflikter En malurt i begeret er at konfliktene med grunneiere har fått en ny fasett.
Trollheimena suodjemeahci ráji guovllus leat áigumu™at hukset barttaid, ja daid lea boazodoallu ferten vuostálastit.
I grensene inn mot landskapsvernområdet i Trollheimen er det sterke ønsker om mer hyttebygging, og reindriften har måttet reist innsigelser.
Birasgáhttendepartemeanta (BD) lea maŋemus jagi guorahallan guovtti stuora bartaguovllu viiddideami.
Miljøverndepartementet (MD) har det siste året måtte ta stilling til utbyggingen av to store hyttefelt.
Buslettjønna lei plánejuvvon juste jurá Trollheimena boazosápmela ∏∏aid johttingeainnu nala njuovahaga guvlui Nerskogenis.
Buslettjønna var planlagt midt i den eneste flyttleie reindriftsnæring i Trollheimen har ned til slakteanlegget på Nerskogen.
Boaπusin das ™attai ahte BD geasset hilggui ohcamu™a viiddidit bartaguovllu 12 barttas 47 bartii.
Den endte med at MD i sommer ikke godtok utvidelsen fra 12 nåværende til 47 hytter. MD åpnet imidlertid for en begren
BD dohkkeha dattege ráddjejuvvon viiddideami dán guovllu davit oasis jus boazodollui sihkkarastojuvvo sadji.
set utbygging i nordre del av det aktuelle området såfremt reindriften er sikret en tilstrekkelig passasje.
Igelfjellas Meldal suohkanis lea dál várra ahte bartahuksemat ráfehuhttet stuora dálveguohtunguovlluid.
På Igelfjell i Meldal kommune er betydelige vinterbeiter truet av hyttebygging.
Rikstosætra / Ryandsjøen guovllus rávve fylkkamánni unnidit bartahuksenguovllu 92 barttas 27 bartii – nu movt maid lei árvaluvvon ovdde™ suohkanplánas.
I saken om (Rikstosætra / Ryandsjøen) lyder tilrådningen fra fylkesmannen at feltet reduseres fra 92 til 27 hytter – tilsvarende det som lå i den opprinnelige kommuneplanen.
Dan á™™i lea Birasgáhttendepartemeanta ain meannudeame.
Denne saken ligger fortsatt i Miljøverndepartementet til avgjørelse.
Kant namuha maiddái Rennebu suohkanplána (2005–2016) oπasteami.
Kant nevner også revidering av kommuneplan for Rennebu (2005 til 2016).
Boazodoalus leat bero™tumit maiddái dain guovlluin, ovdamearkka dihte Leverdalenis mii lea doaresbeal duottarvággi.
Planene inneholder ett større antall hytter for å styrke et skiheisområdet på Nerskogen.
Lunddola™ johtalanmállet Trollheimen lea birrajagiorohat, ja go leat manname mearkungárddi lusa,
En urørt sæterdal, Leverdalen og områdene rundt, er av spesiell interesse for reindriften – her.
Ollu muohta Trollheimenis.
Alpint og frodig.
Gurutbeale ravddas Gustav Kant, Elias Kant ja Ristin Kant go lea ∏ohkkeme dál geasset.
Trollheimen ligger i grenseområdet mellom Møre og Trøndelag og danner et klimaskille mellom kyst og innland.
Mye snø i fjellet.
og dype skogsdaler.
Govva / Foto: Per Torbjørn Jystad
Govva / Foto: Per Torbjørn Jystad
Naturlige trekkmønstre Trollheimen er helårsdistrikt og på turen ut til merkegjerdet forklarer leat luonddola™ johtalangeainnut ie™guπet guohtuneatnamiidda.
har et naturlig trekkmønster fra beiteområde til beiteområde gjennom året.
Guhkes ja ∏iekŋalis vákkit ja vuomit leat geinnodahkan bohccuide.
De lange og dype dalgangene styrer flokkene.
Dálveguohtumat leat Iglefjell guovllus mii ii gula Trollheimenii, muhto maiddái Trollheimenis liv ∏∏e heivvola™ guohtuneatnamat.
Vinterbeitene ligger i dag hovedsakelig på Iglefjellet utenfor Trollheimen, men det er også beiteområder innefor Trollheimen som er egnet.
Trollheimen lea dálkkádatrádji rittu ja siseatnama gaskka.
Selve Trollheimen danner et klimaskille men innland og kysten.
Dálkkádatrádji, bákteeana ja eatnamat ie™guπet allodagas, dahket Trollheimena luonddu hui girjájin, doppe leat duoddarat ie™guπetlágán duottar™attuiguin, ja njea™™it, jeaggeeatnamat ja soahke- ja beahcevuovddit.
Klimaskillet, berggrunn og store høydeforskjeller gjør at naturen i Trollheimen er svært variert fra høgfjell med sjelden fjellflora, til våtmarker, myr og rike bjørke- og furuskoger.
Namalassii guohtuneatnamat mat heivejit birrajagi.
Et rikt og variert beiteland til alle årstider.
Barget ovttas Dát vihtta doalu johtet orohaga ovttas.
Driver sammen De fem driftsenhetene driver sammen i store deler av året.
Dálvái leat dattege rátkán ie™guπet siiddaide jus lea leama™ dárbu.
Om vinteren har man imidlertid delt seg når det har vært gunstig.
Doalut gullet golmmá vieljaΩahkii Martin, Gustav ja Ole Kantii, Sigvart Renanderii ja su niidii Majabritt Renanderii.
Driftsenhetene eies av de tre brødrene Martin, Gustav og Ole Kant, Sigvart Renander og datteren Majabritt Renander.
Oktiibuot lea sullii 20olmmo™ ∏adnon boazodollui dán orohagas.
I alt er det et 20-talls personer som er involvert i reindriften gjennom familiene Gjetingen om sommeren skjer hovedsakelig til fots.
Geasset vánddardit eanas vácci.
I landskapsvernområdet er det forbud mot barmarkskjøring.
Suodjemeahcis lea bievlavuodjin gildojuvvon.
– Å skulle drive med kjøretøy her om sommeren er nok heller ikke mulig.
– Dáppe ii liv ∏∏e várra oba vejola™ge atnit mohtorfievrruid geasset go leat nu alla ja ceakko várit, muitalit boazobargit.
Vi har et terreng med svært store høydeforskjeller, sier gjeterne.
Čohkkedettiin váldet helikoptera veahkkin vai háhppehit gárddástit ovdal borgemánu 1.
For å sikre inndriving før 1. august leier man derfor inn helikopter til samlingen.
b.. Muhto vaikko leage ∏eahpes helikoptergirdi, de adnojit goitge boazovázzit.
Men selv om piloten gjør en formidabel jobb i de store områdene, er man avhengig av å ha gjetere til fots.
Boazovázzit fertejit sihke diπo™tit ja ∏ohkket ealu vai sestet girdingoluid, ja dalle hárjánit bohccot nai olbmuide ja beatnagiidda.
Både befaring og samling av flokken i forkant krever at det er gjetere ute. Det sparer flytid, samtidig som dyrene også blir vant med folk og hunder.
Mearkungárdi lea Skrikhøas, guhtta kilomehtera Nerskogena oarjjabealde 1.000 mehter allodagas.
Selve merkegjerdet er plassert ca. seks kilometer vest for Nerskogen på 1.000 meters høyde på Skrikhø.
Orohagas merkot misiid juohke jagi suoidnemánu gaskkamuttuin.
Merkingen skjer nesten til samme tid vært år i midten av juli.
Njuovvanrusttet lea ges Nerskogenis Oppdalabealde.
Slakteanlegget ligger på oppdalssiden på Nerskogen.
Orohat leat maid hukseme oππa njuovadangárddi Tellmyranis Rennebuas mii adno go skábman njuovadit.
Distriktet jobber også med et nytt slaktegjerde ved Tellmyran i Rennebu komme for slakting på sen
Trollheimenis njuovadit dábála ∏∏at golggotmánu rájes oππajagimánu rádjái, ja orohagas leat beakkán buorit njuovvandeattut.
Trollheimen fra oktober til januar, og distriktet har i en årrekke vært kjent for de svært høye kjøttvektene
Kulturmuittuid nannen 1981 Trollheimenduopmu ™addá álo leat guovddáΩis dán guovllu boazodoalus.
Sikre kulturminner Trollheimendommen fra 1981 vil alltid være et tema for reindriften i området.
Go Alimusriekti celkkii duomu, de ii lean boazodoallu nagodan duoπa™tit ahte lei doppe doaimmahuvvon nu guhká.
Da Høyesterett fattet sin avgjørelse hadde ikke reindriften klart å overbevise retten at man hadde vært der tilstrekkelig lenge.
Dalle iige dohkkehuvvon ahte boazodoallu galggai beassat atnit áiggi duoπa™tit man boaris guovllu boazodoallu lea.
Den gang fikk heller ikke reindriften aksept for at man skulle bruke nødvendig tid for å bevise sin til stede værelse.
– Dál lea Sámediggi álggahan
– Nå har Sametinget startet et pro
pro™eavtta man ulbmil lea registreret sámi kulturmuittuid, orrunsajiid ja dakkára ∏∏aid. Mii ohcat gávdnosiid mat duoπa™tit dan maid mii ieΩa diehtit; - namalassii ahte Trollheimena sámi boazodoallu lea mihá boarráset go dat mii 1981 duomus celkojuvvui, dadjá Martin Kant.
sjekt for å registrere samiske kulturminner, boplasser og lignende Vi leter etter spor som kan dokumentere det vi vet er riktig; – at det har vært samisk reindrift i Trollheimen lengre enn det som ble fastslått i dommen i 1981, sier Martin Kant.
Kant duoπai jáhkká ahte gávdnojit duoπa™tusat dolo™ áiggi rájes geavaheamis ovdal 1850 rájes juo.
Kant er selv overbevist om at man vil finne god nok dokumentasjon på alders tids bruk fra tidene før 1850.
Su viesu lahka lea earet eará gávdnon boares sieidi.
Blant annet ligger en gammel offerplass ikke langt fra hans eget bosted.
Dat lea dáhtonastojuvvon 1790:i.
Den er datert til 1790.
Guohtuneanaláigu.
kruvnno guohtuneanaláigun.
Golggotmánu 1981 Trollheimenduomu geaΩil leat™addan dahkat guohtuneana-láigosoah
Beiteleie. Trollheimendommen avoktober 1981 virket slik at vi måtte
pamu™aid eananeaiggádiiguin.
skaffe beiteleieavtaler.
Doppegos eananeaiggádat eai vuollánan dah
Der motstander-ne ikke ga oss avtaler ble det til at Sta
kat minguin soahpamu™aid, bággolo-nistii Stáhta guohtunrievtti midjiide,
Landskapsvernområde. Den største utfordringen er ikke lenger den gamle konflik-ten med grunneiere, men kommunene som legger ut stadig større arealer til fritids
muitala orohatovdaolmmo™ MartinKant.
Også andre distrikt må redusere noe, men ikke i samme målestokk, oppsummerer Hansen.
2005:s mávssii orohat 74.000
– Det er likevel viktig at alle som ligger
Suodjemeahcci.
To vindmøllesaker peker seg også ut.
Boazodoalu stuorámus hástalus ii leat ™at riidu eananeaiggádiiguin, muhto suohkan mii daπistaga viiddida bartahuksenguovlluid.
vakuum, etter at frivillighetsperioden for å tilpasse reintallet til det fastsatte ble avsluttet 1. april i år, påpeker han.
Trollheimena suod-jemeahci guovllus lassána muosehuhttin.
Gjennomføring av tellingen vil skje fra 1. november og fram til nyttår.
Bievlavuodjin mii billista
– Senere ble det dokumentert et mini
Jus boazoeaiggádat besset friddja vuodjit 4-juvllagiiguin go omd. guolástit ja lubmejit, de sáhttá dat vahágahttit boazodoalu nai.
Rundberg konstaterer også at det er delte meninger på svensk side, da det er reineiere i samebyen som har gått ut og tatt avstand fra ulovlighetene.
Čállán Agnar Berg
i Øst-Finnmark
Nu lohká boazoeaiggát, sámedikkeáirras ja Guovdageainnu suohkanstivraáirras Per A. Bæhr.
Mikkel Ailo Gaup, Reindriftsagronom
Loaktin ja muosehuhttin
i Vest-Finnmark
– Mu mielas lea badjelmearála™ dul
– Det ser ut til å bli ett bra år selv med en
kot lágaid dainnalágiin ahte boazoeaiggádat galget sáhttit dahkat maid fal ieΩa dáhttot go vánddardit mehciin – dalle nai go eai leat boazobarggus.
Men Hansen tror ikke at det er verre enn i fjor. – Det store spørsmålet er hvor rovdyrene skal være innenfor de nye regionene.
Go leat bohccuiguin bargame, de gal liigot lubmet ja guolástit.
Slik det ser ut nå kommer mye av jerven til områder der det er tamreindrift. Det er vi ikke spesielt glade for.
Muhto eai sii ge galgga beassat friddja vuodjit mehciin 4-juvllagiiguin ja murjet go eai leat boazobarggus, dadjá Bæhr.
Dette har medført at en stor del av kalven er gått tapt. Det er ikke registrert slike utbrudd i NT reindriftsområde tidligere.
Bæhr ballá ahte jus boazoeaiggádat oΩΩot lobi vuodjit friddja, de lea váttis earáid bissehit.
Distriktet og reindriftsforvaltningen er nå invitert til en omvisning på Hitra vindmøllepark.
Boaπusin ™addá dalle ahte eatnamiid loaktá ja muosehuhttá bohccuid.
I løpet av sommeren er det også lagt til et kapitel til i Aursundsaken.
– Earát atnet váras maid mii boa
– I dette tilfellet ble verneprosessen
Boazodoallit eai galggasáhttit vuodjit 4-juvllagi
Det er en praksis vi trodde man var ferdig med.
in gokko ieΩa dáhttot goeai leat boazobarggus,
A. Bæhr. Reineiere kan ikke kjøre hvor de vil med 4-hjulingnår de ikke er i arbeid
oaivvilda boazoeaiggát, sámediggeáirras (Johttisá
med rein, mener reineier, sametingsrepresentant
miid listtu ovddas) jasuohkanpolitihkkár Per
(Flyttsamelisten) og kom-munepolitiker Per A.
Bæhr i Kautokeino.
Bæhr frykter at om reineiere får lov til å kjøre fritt, så blir det vanskelig å stoppe andre.
Govat / Fotos:Berit Anne Sara Triumf
– Andre legger jo merke til hva vi
zoeaiggádat bargat.
som driver med rein gjør.
Danne galgat leat várrogasat 4-juvllatgeavahemiin, lohká Bæhr.
Derfor skal vi være forsiktig med å presse på for mye når det gjelder bruk av 4-hjuling, sier Bæhr.
Guovdageainnu sátnejoπiheaddji Klemet Erland Hætta muitala ahte leat unnán boazoeaiggádat geat ohcet lobi vuodjit Guovdageainnu lobála™ meahcceluottaid geasset go bohccot leat mearariikkas.
Ordfører Klemet Erland Hætta i Kautokeino sier at det er få dispensasjonsøknader fra reineiere for å få kjøre utenfor det lovlige «terrengvegnettetš i Kautokeino om sommeren når reinen er på kysten.
Unnán vuodjinlobi ohcamat Muhto leat aŋkke olu boazosápmela ∏∏at geat vudjet «friddjaš.
– Men det er likevel mange reineiere som kjører «frittš.
Hálidiv ∏∏iimet eanet bearráigeah ∏u.
Vi skulle ønske at det var flere kontroller.
Nu movt dál lea, de lea álkit deaivat ∏ieΩa rievttes logu lottos, go gávnnahallat lobihis bievlavuodjimiin, dadjá sátnejoπiheaddji.
I dag er det er lettere å få syv rette i lotto enn å bli tatt for ulovlig barmarkskjøring, sier ordføreren.
Bievlavuodjinlobi ohcamiid gieπahallá Guovdageainnu suohkan.
Det er Kautokeino kommune som behandler dispensasjonssøknader for barmarkskjøring.
– Mu láhkadulkojumi mielde fer
– Jeg tolker lovverket dit hen at
tejit boazoeaiggádat ohcat lobi vuodjit 4-juvllagiin ovdamearkka dihte luomejekkiide go fievrredit maidege, ja go ii leat boazodoallodoaimmaiguin bargame.
reineierne må søke om dispensasjon til for eksempel å bruke 4-hjulingen til transport til multebærmyrene når ikke dette har noen direkte sammenheng med reindriften.
Astoáiggevuodjimii ii galgga addojuvvot lohpi.
Det skal ikke gis dispensasjon til fritidskjøring.
Boazodoalli guhte ii leat bohccuidisguin bargame lohkkojuvvo astoáiggevuodjin.
En reineier som ikke er i arbeid med rein regnes som en fritidskjører.
Lea eará á™™i jus boazodoallis lea lubmen liigeealáhussan, oaivvilda Guovdageainnu sátnejoπiheaddji.
Noe annet blir det om reineieren har multeplukking som en binæring, sier Kautokeino-ordføreren.
– Oppala™ lohpi garvit mohtorjoh
– Den gene
tolatlága lea boazodoalu oktavuoπas.
relle dispensasjon fra motorferdselloven er i forbindelse med reindrift.
Go boazodoalli lea ovdamearkka dihte lubmeme, de ii gusto dát lohpi, dadjá Johan Ingvald Hætta.
Når en reineier skal på for eksempel multebærtur gjelder ikke denne dispensasjonen, sier reindriftssjef Johan Ingvald Hætta.
Hætta oaivvilda ahte 4-juvllat vuodjin dálveorohaga guoπohanbartii galgá dohkkehuvvot, nu guhká go lea ávkkástallanvuodjin, ovdamearkka dihte jus áigu divodit bartta.
Hætta sier at slik han ser det så er kjøring inn til gjeterhytte i vinterbeite med 4 hjuling akseptabelt så lenge det er nyttekjøring som for eksempel å reparere hytten.
Meahcce- ja ∏áhcejohtolatláhka, mii earet eará mudde bievlavuodjima 4-juvllagiin, cealká ahte:
Slik lyder Lov om motorferdsel i utmark og vassdrag som blant annet regulerer barmarkskjøring med 4 hjuling:
«Meahcis ja ∏ázádagas ii leat mohtorjohtolat lobála™, jus eará ii daddjo dán lágas dahje dain mearrádusain mat leat dahkkojuvvon lága vuoπul.
«I utmark og vassdrag er motorferdsel ikke tillatt med mindre annet følger av denne lov eller vedtak med hjemmel i loven.
Paragráfa 4:s, C bustávas ∏uoΩΩu:
Denne sjukdommen er vanlig hos sau og geit i Norge.
«dárbba™la™ olmmo™- dahje gálvofievrrideapmi fásta orrunsadjái dahje fásta orrunsajis ja eanandoallo-, vuovdedoallo- ja boazodoalloealáhusas.
Foreløpige resultater viser at vaksinering av rein med en vaksine laget for sau mot munnskurv ikke ga tilstrekkelig beskyttelse hos rein.
Bivdu, guolásteapmi ja murjen ii lohkkojuvvo ealáhussan dán oktavuoπas, š
På rundt 30 av dyrene ble det påvist kliniske symptomer og 8 dyr døde (Figur 1 og 2).
REINDRIVING TIL GUNSTIGE PRISER !
Undersøkelsen viser at virus fra
Laatasveien, Postboks 53 9711 Lakselv / Leavdnjá Redaktør Geir Wulff Tlf. 78 46 59 00 E-post: avisa@sagat.no
Reingjøring og desinfeksjon av kjøretøy og utstyr vil være et aktuelt tiltak.
www.sami.uit.no
Dyrene var da under middels hold, men etter fôring
Ole Ravnasv. 14, 9730 Karasjok, tlf. 78 46 71 33 www.finnvakt.no Nuortala ∏∏at – historjjá oarbbesmánát
Figur 1: Hos enkelte dyr med munnskurv kan en bare registrere slim ogvond lukt fra munnen, og det er typisk
Čállán: Leif Pareli, Norsk Folkemuseum
at dyrene står med fôr i munnen uten åkunne tygge.
Jorgalan: Inger-marie Oskal
Disse kan også sitte på leppa rundt
Čábbát hervejuvvon hearggeleaŋggat dán govas muittuhit surgadis kapihttala sámi historjjás, namalassii nuortala ∏∏aid vuorbbi dán eallimis.
til reinsdyr-pellet (Felleskjøpet), var dyrene i middels hold ved oppstart av forsøket fem uker seinere (Figur 3). Dyrene vente seg også gradvis til at det var folk i gjerdet.
Sii orro Norgga, Suoma ja Ruo™™a rádjeguovlluin.
De to vaksinerte reinsdyrene og seks andre ble smittet (inokulert) med levende virus.
Leaŋggat leat ∏áhppes, rukses ja fiskes náhkis ja láππis, ja dain lea stuora meissetbiellu.
Denne vaksinen er i dag ikke tilgjengelig eller i bruk i Norge, men brukes på sau i blant annet Skottland og England.
Náhkkái lea ∏ábbát ∏állojuvvon ruo™™a ∏állagiin: «Michail L. Kalinin.
To reinsdyr ble vaksinert 1 uke etter ankomst.
Guovvamánu 19 ….
Fire uker etter vaksinering var området dekket med vanlig arrvev.
1910.
na.
š Billui lea ∏állojuvvon «Popov-vieljaΩagat, Slobodsk 1876.
Seks av reinsdyrene ble ikke inokulert.
š Leaŋggain oaidná ahte nuortala ∏∏ain lei ovdala™ áigge lagas oktavuohta ruo™™a kultuvrii.
Disse gikk sammen med de andre som kontrolldyr for å se om de ble smittet av de andre.
Muhto dat mii min fuomá™umi gidde eanas, lea dat vuoππolohku goas dát ja nuplohkái eará diŋgga bohte museumii: 1940.
Også de to sauene ble inokulert på samme vis og ble fortsatt holdt atskilt i en egen innhegning.
Eai leat dieπut das manne dát dávvirat bohte museumii juste dán jagi, muhto geh ∏∏ot mes máid historjá sáhttá geaΩuhit.
Figur 3: Reinsdyr ble fôret med lav og pellet i en innhegning på Tromsøya (Tromsø).
Av Leif Pareli, Norsk Folkemuseum
Figur 4: En vaksine laget for sau ble påført i et kryss på et område på innsiden av låret som var klippet for hår.
Kjøreselene datert 1910.Govva/Foto: Norsk Folkemuseum Jagis 1940 ii lean Norggas ja Ruo™™as oktasa™ rádji, vaikko ovdal gal lei leama™.
de etter fem dager (Figur 5). Etter 12 dager hadde seks av de inokulerte dyrene, inkludert de to vaksinerte, typiske blomkål-aktige klumper på underleppa (Figur 6).
1826:s soabai Ruoŋa-Norgga olgoriikkaministtar ruo™™a ministariin juogadit Norgga ja Ruo™™a nugoh ∏oduvvon «oktasa™guovlluš.
Etter 20 dager kunne en også observere en spredning av slike sår og utvekster i munnhula og hos noen dyr også rundt munnen (Figur 7).
Goappa™ riikkat ledje juo ∏uπiid jagiid oamastallan viiddis guovlluid davvin, gos rájit eai lean mearriduvvon.
Ved oppstart og deretter én gang i uka gjennom hele forsøket ble dyrene fanget inn og undersøkt, og det ble tatt blodprøver og prøver av spytt fra munnen.
1926-soahpamu™a olis ™attai Mátta-Várjjat Norgga opmodahkan, ja Norga oa ∏∏ui daid rájiid mat dál nai leat.
DNA fra orf virus ble påvist i blod på ulike tidspunkter, og også i spytt, noe som indikerer at virus kan overføres fra dyr til dyr via spytt i fôrtroer og drikkekar.
Rádjesoahpamu™ guoskkahii golmma nuortasámi siidda: Njávdánsámit ™adde Norgga ássin.
I tillegg vil virus kunne overføres ved direkte kontakt mellom dyrene.
Sin giππa- ja geasseguohtumat gárte Norgga beallái, muhto dálveguohtumat ™adde Suoma beallái, mii dalle gulai Ru™™ii.
Dette kan indikere at viruset ble overført fra dyr til dyr i flokken, men det er også en mulighet for at dyret var smittet før forsøket startet.
Báh ∏aveaj-siida juhkkojuvvui guovdat joga mielde, ja dát sámit válljejedje ™addat Ruo™™a olmmoΩin.
Forløpet av sjukdommen var også hos rein mildere enn det som ble observert under utbruddet i Nordland (Figur 1 og 2), og ingen av dyrene i forsøket hadde problemer med å ta til seg næring.
Maiddái Beahcán-siida, mii lei «oktasa™guovlluš nuortalepmosis, ™attai Ruo™™a vuollái.
Ved avliving og obduksjon 5 uker etter inokulasjon var sjukdommen under avheling hos seks av de åtte reinsdyrene, mens to dyr fortsatt hadde aktive utvekster på underleppa.
Nuortasámiin lei gielala™ ja kultuvrrala™ oktasa™vuohta, ja lei hui deaŋala™ ahte sii buohkat gulle ruo™™a-ortodoksa girkui.
Dyrenes hold kan være av avgjørende betydning, og det milde forløpet av sjukdommen i forsøket kan kanskje tilskrives at dyra ble fôret godt og var i middels godt hold.
Guovllu moadde mearrasámi ges hupme davvisámegiela ja gulle Norgga lutherána girkui.
Figur 6: Etter 12 dager var det utviklet større vevsklumper i munnen.
Vuostta™ máilmmesoaπi loahpageah ∏en, go Tsára Ruo™™a maŋos manai revolu™uvnna ja sisriikkasoaπi geaΩil, de celkkii Suopma ieΩas sierra stáhtan.
Figur 9: Orf-virus fra rein, sau og geit kan gi smertefulle infeksjoner hos men-nesker (Foto: R. Palatsi, Oulu Univer
1920:s dohkkehii oππa Sovjet-ráππehu™ Suoma ieh ∏anasvuoπa, ja dohkkehii rádjesoahpamu™a mii attii Supmii eananbihtá, man mielde Suopma beasai davás rabas hápmanii Beahcáma bokte, mii lei suomagillii Petsamo ja ruo™™agillii Petsjenga.
relativt dårlig hold etter vinteren. Fôring og hold av dyr i innhegninger øker kontakten mellom dyrene og dermed også mulighetene for spredning av smittsomme sjukdommer, også munnskurv. Ulike stressfaktorer i forbindelse med driving og transport av rein virker sannsynligvis også inn.
Dát «Suoma-njárgaš lei nappo Norgga ja Ruo™™a gaskkas, ja Báh ∏avaijohka ™attai de Norgga ja Suoma rádjejohkan.
Viruset kan smitte til mennesker Under utbruddet hos rein i Finland ble også mennesker smittet av viruset (Figur 9).
Báh ∏aveaj- ja Beahcánsámit ™adde Suoma olmmoΩin, nu maiddái Suonjilsámit lulábealde Báh ∏aveaji.
Det er ikke rapportert slik smitte til mennesker under utbruddene i Nordland og Troms, men det er ikke uvanlig at bønder og veterinærer blir smittet.
Dát siiddat besse doalahit ovdala™ oktavuoπaid, earret eará náitalemiid bokte, muhto oππa ja giddejuvvon Sovjet-rádji hehttii oktavuoπa sámiiguin mat gárte nuppe beallái ráji.
Prosjektet er støttet av Reindriftens utviklingsfond (RUF.; 2003-2004). For mer informasjon om munnskurv hos rein: se tidligere artikler i Reindriftsnytt (1994;3-4:13-17, og 2000;4:28-30) eller ta kontakt med forfatteren.
Stáliná áigge lei garra gielddus atnit oktavuoπa oarjjás.
Figur 8: Hos begge sauene utviklet det seg symptomer, selv om disse var milde.
Soahti ja báhtareapmi 1939:s fallehii Sovjet-lihttu Suoma, ja dat goh ∏oduvvui «dálvesoahtinš, mii bisttii gitta 1940 giππii.
Tidligere, da Forsvaret sto for prammingen, ble det prammet rein i to perioder om høsten – før og etter brunst.
Soaπáskeami ággan ledje rádjedilála™vuoπat lullelis, muhto soahti ∏uozai maiddái olbmuide davvin, ja Sovjet okkuperii «Beahcánnjággaš.
flere distrikter. De er svært misfornøyd med at det ikke er noen pramming etter brunst som de er vant med fra da Forsvaret sto for prammingen, sier reindriftssjef Johan Ingvald Hætta.
Maŋŋel ráfi 1940:s oa ∏∏ui Suopma liikká eanas oasi dán «njárggasš ruovttoluotta, muhto massii stuora guovlluid lullelis, Gárjilis.
Hætta sier videre at grunnen for at det nå prammes bare i én periode skyldes at det ikke er nok penger til to perioder.
1941:s manai Suopma Duiskka beallái ja soaπai Ruo™™a vuostá, ja lei mielde dán «joatkkasoaπisš gitta 1944 rádjái.
En del reinbeitedistrikt er misfornøyd med at det nå kun er mulig å få prammet reinen over til fastlandet før brunst. Foto: Adam Klemet Hætta
Dalle geassádii Suopma soaπis ja soabai ráfi Ruo™™ain.
Det må vi ut med uansett om båten er i full drift eller om den ligger ved kai og venter.
Dán háve fertii Suopma addit Beahcáma Ru™™ii, ja Norga oa ∏∏ui fas Ruo™™ain oktasa™ ráji Báh ∏aveaijoga mielde.
Derfor var det mulig med de budsjettrammene vi hadde å fordele prammingen på to perioder, sier Hætta.
Dasto boπii galbma soahti, goas ii lean lohpi atnit oktavuoπaid rájiid rastá, gitta dassáΩii go perestrojka 1980-logu loahpas buvttii fas oππa áiggiid.
Midt i brunsten Distrikt 19 Sørøya er et av distriktene som pleide å få reinen prammet over til fastlandet etter brunst og som er svært misfornøyd med dagens ordning.
Movt de min leaŋggaiguin ?
– Det er flere grunner for at
Nugo lohken, de eai leat mis dieπut, muhto sáhttit jurdda™it dáinnalágiin: Go Sovjetsoalddáhat márre «Beahcán-njárggaš mielde 1939 av.
dagens ordning ikke fungerer for oss. For det første er det vanskelig å få samlet reinen før brunst ute på Sørøya.
∏∏a, de báhtaredje olbmot lulás ja orjjás.
For det andre så skjer faktisk prammingen med dagens ordning midt i brunsttiden da reinen skal ha ro.
Oallugat rastØstsamene hadde et språklig og kulturelt fellesskap, ikke minst var det viktig at de alle hørte til den russisk-ortodokse kirke, mens de få sjøsamene i området snakket nordsamisk og sognet til den norske, lutheranske kirken.
For det tredje så kommer vi på land på et ugunstig tidspunkt siden vi ikke har noe høstbeiteområde, men må bruke andre sine sommerbeiter fordi vi ikke kan fortsette mot vinterbeite så tidlig. Dette er ikke særlig populært, sier distriktsformann Nils M. Sara.
Mot slutten av første verdenskrig, da Tsar-Russland brøt sammen i revolusjon og borgerkrig, erklærte Finland seg som selvstendig stat.
seg gjøre å pramme både før og etter brunst. Men med de økonomiske rammene vi har lar det seg dessverre ikke gjøre, sier reindriftssjefen.
I 1920 anerkjente den nye sovjetregjeringen Finlands selvstendighet, og gikk med på en grenseavtale som ga Finland en landkorridor opp til isfri havn i nord ved Petsjenga, på finsk kalt Petsamo.
Til prammingen i høst gjenstår det 1,4 millioner kroner. Reindriftsforvaltningen betaler rederiet full dagsrate fra riggingen av båten til reintransport begynner til den er rigget ned.
Denne «finske korridorš skilte altså Norge fra Sovjet-Russland, og Pasvikelva ble nå grenseelv mellom Norge og Finland.
De fire samegammene er et siste vitnesbyrd om samisk reindrift – og kanskje også de sørligste samiske gammene som er i bruk i dag.
Pasvik- og Petsjengasamene ble finske borgere, og det samme gjaldt samene i Suenjel sør for Pasvik.
For 10–15 år siden var det annerledes, men i dag har visst de færreste råd til å kjøpe dyre produkter når de er på ferie.
Disse siidaene kunne opprettholde gamle kontakter, blant annet med giftemål mellom gruppene, mens de var skilt fra kontakt med samene lenger øst av den nye, stengte Sovjetgrensen.
– De samiske produktene blir ofte for dyre siden vi må kjøpe fra andre for videresalg, forklarer hun.
I Stalins tid ble det strengt forbudt med kontakter til vesten.
Dårlig sesong. I år ble det bare korte dager med litt sol.
tidedje rádjejoga, Báh ∏aveaijoga ja manne neutrála Norgii.
blanding av nordmenn og utenlandsketurister. Skinn og horn får Ingrid fra
Sin gaskkas ledje maid sámit.
de opp så tidlig.
Báhtareaddjin ledje sii dál fáhkka amas eatnamis du™™e mottiin dávviriin, maid háhppehe mielde dohppet.
Frem til 1986, da hun fikk tillatelse til å sette opp en hytte, bodde også Ingrid i gammene hele sommeren.
Háhkan dihte ruπa, vuvde sii buot maid liigudedje.
Fra Ballangen Familien til Ingrid kom opprinnelig fra Nordland.
Nu bohte nuortasámi dávvirat, ja daid gaskkas ∏áppa hearggeleaŋggat oktan meissetbielluin musemii Osloi.
Faren Amund sine foreldre Henrik og Marie Labba var opprinelig fra Sverige, men drev med rein i Ballangen / Melkedalen i nordre Nordland.
Norgga Álbmotmuseuma sámi ∏ájáhusas besset guossit oaidnit nuortasámi nissongávtti, mas lea geamppas fuolpu ja helmmuiguin hervejuvvon gahpira, mii boπii musemii seammás go leaŋggat, ja dáidá dan nai duogá™ leat soaπi ja báhtareami historjá.
Da han kom tilbake var reinsflokken borte. Sammen med sin kone, Ella Labba, flyttet han derfor sørover med familien og tok arbeid som reingjeter for Dagali og Skurdalen reinskompani på Hardangervidda. De nærmeste årene kjøpte han seg selv dyr og etablerte en drift i Valdres på Sletterust på Årdalsfjellet.
Oππa ruovttut Movt de manai sámiiguin geat báhtaredje ?
Lite rein å se Selv har hun vært på fjellet alle somrene fra 1970.
Go DálvesoahNye hjem Hvordan gikk det så med samene som flyktet ?
Minnene fra familiens egen reindrift er der, selv om det er sjelden hun ser rein i dag.
Etter at Vinterkrigen var over dro de fleste tilbake til sine hjemsteti nogai, de máhcce eatnasat ruovttubáikkiidasaset, muhto go Rukses veahka oππasis márragoπii 1944:s, fertejedje sámit fas báhtarit, ja dán háve agibeaivái.
for det meste holder til på Telemarkssiden. Den er heller aldri så nære veien som før. Til det er trafikken av biler og folk blitt for stor.
Olu vádjoleami maŋŋel oΩΩo dii viimmat oππa ruovttuid máŋgga sajis Anárjávrri birra.
Pilot med lang og god erfaring fra reindrift. Kontakt oss for nærmere informasjon.
Oahppáseamos báiki lea Čeavetjávri, Njávdánsámiid dolo™ dálveguohtumiin, gosa Suonjilsiida ásaiduvai.
Tornado Wire er spesialist på ståltråd-gjerder for alle typer husdyr og vilt.
Dáppe eallá ain nuortala™ giella ja kultuvra, várra buorebut go gostege eará sajis.
Konferanse: " Grenseoverskridende reindrift " Universitetet i Tromsø, 24.-25. november 2005
Ja leaŋggat ja gákti museumis guhkkin eret leat muitun dasa movt sámit áiggiid ∏aπa leat leama™ dego oarbbesmánnán stuorapolitihka ja militearfámuid gaccaid gaskkas, ja movt sis alddiineaset ii leat leama™ mihkke dadjamu™aid.
Det vakre og forseggjorte seletøyet for rein som er avbildet her, gir utgangspunkt for å minnes et dramatisk kapitel i samisk historie, nemlig skjebnen til østsamene som bodde i grenselandet mellom Norge, Finland og Russland.
der.
1910.