pere/sami_parallel huggingface dataset:
For 2011 avsettes det kr 200 000 til systematisk kartlegging av tradisjonell kunnskap.
Jahkái 2011 várrejuvvo 200 000 ru árbedieđuid vuogádatlaččat kártemii.
15 Andre tiltak som ikke er virkemidler
15 Eará doaibmabijut mat eai leat váikkuhangaskaoamit
Posten omfatter de ulike konferansene Sametinget skal arrangere i 2011.
Postii gullet sierralágan konferánssat maid Sámediggi galgá lágidit 2011:s.
Sametingsrådet fastsetter nærmere hvilke konferanser som skal arrangeres.
Sámediggeráđđi mearrida lagabuidda makkár konferánssat galget lágiduvvot.
Sametinget er bevilget kr 3 500 000 til oppfølging av Regjeringens handlingsplan for samiske språk.
Sámediggi juolluda 3 500 000 ru Ráđđehusa sámegiela doaibmaplána čuovvoleapmái.
Av denne bevilgningen avsettes kr 200 000 til konferanser.
Dán juolludusas várrejuvvo 200 000 ru konferánssaide.
Sametinget har inngått avtale med Statistisk sentralbyrå (SSB) om produksjon av samiskrelatert statistikk.
Sámediggi lea dahkan šiehtadusa Statistihkalaš guovddášdoaimmahagain sámi guoski statistihka buvttadeamis.
Midlene dekker produksjon av publikasjonen Samisk statistikk.
Ruđat mannet Sámi statistihka publikašuvnna buvttadeapmái.
Det er overført kr 350 000 kroner fra kap. 1500 Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet, post 21 Spesielle driftsutgifter til Sametinget til formålet.
350 000 ru lea sirdojuvvon kapihttalis 1500 Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta, poasta 21 Erenoamáš doaibmagolut Sámediggái ulbmila várás.
Tidligere var ikke denne spesifisert slik i statsbudsjettet og i 2009 fikk Sametinget kr 300 000 til formålet.
Ovdal ii lean dát sierra namuhuvvon stáhtabušeahtas ja 2009:s oaččui Sámediggi 300 000 ru ulbmila várás.
I henhold til avtale med til Statistisk sentralbyrå (SSB) avsetter Sametinget kr 375 000 til produksjon av samiskrelatert statistikk i Norge.
Šiehtadusa ektui Statistihkalaš guovddášdoaimmahagain várre Sámediggi 375 000 ru sámi guoski statistihkaid buvttadeapmái Norggas.
15.3 Utdeling av priser og stipend
15.3 Bálkkašumiid ja stipeanddaid juohkin
Prioritering for 2011: Utvikling av samiske samfunnsfagstermer og samiske naturfagtermer Terminologiprosjekter innen primærnæringene, i prioritert rekkefølge:
 Tearbmaprošeavttat vuođđoealáhusain, vuoruhuvvon ráiddus: meahcásteapmi, eanadoallu,
meahcásteapmi / utmarksnæringer, jordbruk, reindrift og fiske Innsamling av stedsnavn i lulesamisk og sørsamisk område Behovsanalyser for samiske museer utenfor Finnmark Utredning om ulike modeller for tilbakeføring av samiske gjenstander fra Norsk Folkemuseum
 Sierra málliid čielggadit movt sámi dávviriid viežžat ruovttoluotta Norgga Álbmotmuseas
Prosjekt om samisk selvbestemmelse (Gáldu) Sametingsrådets meldinger Utredning om kultur som næring
 Sámi iešmearridanprošeakta (Gáldu)
For 2011 avsettes det kr 1 300 000 til forskning og utvikling, utredninger og dokumentasjonsprosjekter.
Jahkái 2011 várrejuvvo 1 300 000 ru dutkamii ja ovddideapmái, čielggademiide ja duođaštanprošeavttaide.
16.1 Sametingets plenum
16.1 Sámedikki dievasčoahkkin
I denne posten ligger midler til Sametingets plenum, fagkomiteene og gruppene.
Dán bušeahtas leat ruđat Sámedikki dievasčoahkkimii, fágalávdegottiide ja joavkkuide.
For 2011 settes det av kr 9 300 000 til Sametingets plenum.
Jagis 2011 várrejuvvo 9 300 000 ru Sámedikki dievasčoahkkimii.
16.2 Sametingets plenumsledelse
16.2 Sámedikki dievasčoahkkinjođiheaddjit
På plenumsledelsens budsjett settes det av midler til dekking av lønn til plenumslederen og godtgjørelser og reiseutgifter til plenumsledelsen for møtevirksomhet utenom plenumsmøtene.
Dievasčoahkkinjođiheddjiid bušehttii várrejuvvo ruhta dievasčoahkkinjođiheaddji bálkái ja dievasčoahkkinjođiheddjiid buhtadusaide ja mátkegoluide čoahkkindoaimmaid várás mat leat lassin dievasčoahkkimiidda.
I tillegg videreføres ordningen med midler til fagkomiteenes befaringer og høringer med kr 600 000, som forvaltes av plenumsledelsen.
Dan lassin bisuhuvvo ortnet mas leat ruđat fágalávdegottiid geahčademiide ja gulaskuddamiidda, 600 000 ru maid dievasčoahkkinjođiheaddjit hálddašit.
Med bakgrunn i Sametingets vedtak i sak 17/06 Retningslinjer for bruk av midler fra Sametinget til de politiske gruppene, som forvaltes av plenumsledelsen, beregnes kr 50 000 til revisorgodkjenning av gruppemidlene og midlene til opposisjonens arbeidsvilkår.
Sámedikki mearrádusa vuođul áššis 17/06 Njuolggadusat ruđaid geavaheapmái Sámedikkis politihkalaš joavkkuide, maid dievasčoahkkinjođiheaddjit hálddašit, meroštallojuvvo ahte 50 000 ru manná joavkoruđaid ja opposišuvnna bargoeavttuid rehketdoallodárkkisteapmái.
I midlene avsatt til plenumsledelsen inkluderer godtgjørelse til medlem og varamedlem oppnevnt av Sametinget til FeFos kontrollkomité på kr 45 000.
Ruđain mat leat dievasčoahkkinjođiheddjiid várás várrejuvvo 45 000 ru Sámedikki válljen lahttui ja várrelahttui Finnmárkkuopmodaga bearráigeahččanlávdegottis.
For 2011 settes det av kr 2 012 000 til Sametingets plenumsledelse.
Jahkái 2011 várrejuvvo 2 012 000 ru Sámedikki dievasčoahkkinjođiheddjiide.
16.3 Sametingets kontrollutvalg
16.3 Sámedikki bearráigeahččanlávdegoddi
For 2011 settes det av kr 300 000 til Sametingets kontrollutvalg.
Jahkái 2011 várrejuvvo 300 000 ru bearráigeahččanlávdegoddái.
16.4 Samisk parlamentarisk råd (SPR)
16.4 Sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR.)
Samisk parlamentarisk råd (SPR) er et parlamentarisk samarbeidsorgan for sametingene i Finland, Norge og Sverige, med samene fra russisk side som permanente deltagere.
Sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR) lea parlamentáralaš ovttasbargoorgána Ruoŧa, Suoma ja Norgga sámedikkiid gaskka ja Ruošša beale sámiin lea bissovaš ovddastus.
Sametinget i Norge tildeles kr 500 000 til SPR over statsbudsjettet i Norge.
Sámediggái Norgga bealde juolluduvvo 500 000 ru SPR:ii Norgga stáhtabušeahtas.
Delegasjonens utgifter til deltakelse på SPR-møter og øvrig representasjon dekkes av de ulike sametingene.
Iešguđege sámedikkit mákset iežaset delegašuvnnaid goluid SPR-čoahkkimiidda searvamii ja eará ovddastussii.
Sametinget i Norge overtar ledervervet i SPR høsten 2011.
Norgga sámediggi váldá badjelasas SPR jođiheami čakčat 2011.
Sekretariatsfunksjonen følger ledervervet.
Čállingoddedoaibma čuovvu jođihandoaimma.
Sekretariatsfunksjonen inkluderer bl.a. koordinatorfunksjon, dekking av utgifter til oversetting og tolking, dekking av utgifter for permanente deltakere og gjennomføring av minst 4 styremøter og ett plenumsmøte i året, og til deltakelse i møter og representasjonsoppdrag, hvor deltakelse i internasjonale møter vil være det som er mest kostnadskrevende.
Čállingoddedoibmii gullet earret eará oktiiordnendoaibma, jorgalan- ja dulkagoluid máksin, bissovaš oassálastiid goluid máksin ja unnimusat 4 stivračoahkkima čađaheapmi ja okta dievasčoahkkin jahkái, ja čoahkkimiidda searvan ja ovddastusdoaimmat, ja dán oktavuođas máksá eanemusat riikkaidgaskasaš čoahkkimiidda searvan.
For 2011 settes det av kr 500 000 til drift av Samisk parlamentarisk råd.
Jahkái 2011 várrejuvvo 500 000 ru Sámi parlamentáralaš ráđi doibmii.
16.5 Sametingsrådet
16.5 Sámediggeráđđi
Posten dekker presidentens og visepresidentens lønn, tre rådsmedlemmer i hel stilling med lønn som utgjør 90 % av visepresidentens lønn samt politiske rådgivere.
Poasttas máksojuvvo bálká presidentii ja várrepresidentii, golmma ráđđelahttui olles virggis mii lea 90 % várrepresideantta bálkkás, ja bálká politihkalaš ráđđeaddiide.
I tillegg settes det av midler til gjennomføring av ulike seminarer som avholdes under plenum.
Dasa lassin várrejuvvojit ruđat sierra semináraid čađaheapmái mat dollojuvvojit dievasčoahkkima áigge.
Presidentens lønn følger regjeringsmedlemmenes lønn med fratrekk på kr 150 000.
Presideantta bálká čuovvu ráđđehuslahtuid bálkká mas gessojuvvo eret 150 000 ru..
Visepresidentens lønn følger stortingsrepresentantenes godtgjørelse.
Várrepresideantta bálká čuovvu stuorradiggeáirasiid buhtadusa.
For 2011 settes det av kr 8 487 000 til sametingsrådet.
Jahkái 2011 várrejuvvo 8 487 000 ru sámediggeráđđái.
16.6 Sametingets språkstyre
16.6 Sámedikki giellastivra
For 2011 settes det av kr 350 000 til Sametingets språkstyre.
Jahkái 2011 várrejuvvo 350 000 ru Sámedikki giellastivrii.
16.7 Samisk språknemnd
16.7 Sámi giellalávdegoddi
Avsetningen skal sammen med midlene fra sametingene i Sverige og Finland dekke driften av samisk språknemnd.
Ruhta mii várrejuvvo galgá ovttas Ruoŧa ja Suoma sámedikkiid ruđaiguin mannat sámi giellalávdegotti doibmii.
For 2011 settes det av kr 500 000 til Samisk språknemnd.
Jahkái 2011 várrejuvvo 500 000 ru Sámi giellalávdegoddái.
16.8 Sametingets ungdomspolitisk utvalg (SUPU)
16.8 Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi (SNPL)
I 2011 skal Sametingets ungdomspolitiske organisering evalueres.
Jagis 2011 galgá Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi evaluerejuvvot.
Målet med evalueringen er å skape et grunnlag for å utvikle kommunikasjonen med samisk ungdom.
Ulbmilin lea ahte evalueremiin biddjojuvvošii vuođđu gulahallama ovddideapmái sámi nuoraiguin.
For 2011 settes det av kr 325 000 til Sametingets ungdomspolitisk utvalg.
Jahkái 2011 várrejuvvo 325 000 ru Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddái.
17 Driftsutgifter administrativt nivå
17 Hálddahusdási doaibmagolut
Sametingets administrasjon har i hovedsak tre ulike roller overfor de folkevalgte og publikum: Forbereder forvaltningssaker for Sametingets ulike politiske beslutningsorgan Parlamentsforvaltning for Sametinget Politisk sekretariat for Sametingsrådet
Sámedikki hálddahusas leat váldoáššis golbma sierra rolla álbmotválljejuvvomiid ja álbmoga ektui:
I Sametinget er både parlamentet, den politiske ledelsen og forvaltningen samlet i én organisasjon.
Sámediggi lea sihke parlameanta, politihkalaš jođiheapmi ja oktasaš organisašuvnna hálddašeapmi.
Administrasjonen er delt opp i seks fagavdelinger og en plenumsstab og har over 120 ansatte.
Hálddahus lea juogaduvvon guđa fágaossodahkan ja dievasčoahkkinstába ja bargit leat badjel 120.
Avdelingene utfører saksbehandling og yter tjenester til både politiske myndigheter og til publikum.
Hálddahusat meannudit áššiid ja addet bálvalusaid sihke politihkalaš eiseválddiide ja álbmogii.
Hver avdeling har et spesielt ansvar som fagpolitisk sekretariat for sametingsrådet.
Juohke ossodagas lea erenoamáš ovddasvástádus fágapolitihkalaš čállingoddin sámediggeráđđái.
Plenumsstaben har ansvaret for komité- og plenumsmøtene og tilrettelegging for representantene.
Dievasčoahkkinstábas lea ovddasvástádus lávdegodde- ja dievasčoahkkimiin ja áirasiid bálvaleames.
Aktivt politisk arbeid med politikkutvikling og - oppfølging, økte forvaltningsoppgaver samt større forventninger fra det samiske samfunnet, krever økte ressurser og høy faglig kompetanse på en rekke områder.
Árjjalaš politihkalaš bargu politihka ovddidemiin ja – čuovvolemiin, eanet hálddašandoaimmaiguin ja stuorát vuordámušain sámi álbmoga beales, gáibida eanet resurssaid ja alla fágalaš gelbbolašvuođa ollu surggiin.
Budsjettet for 2011 viser hvilke oppgaver dette er gjennom strategiene for de ulike politikkområdene.
Jagi 2011 bušeahtta čájeha makkár doaimmat dat leat strategiijaid bokte sierra politihkkasurggiid várás.
Strategi Gjennom dialog med sentrale myndigheter, styrke rammevilkårene for Sametinget
 Gulahallama bokte guovddáš eiseválddiiguin nannet Sámedikki rámmaeavttuid
- Følge opp arbeidet med etablering av budsjettprosedyrer mellom regjeringen og Sametinget
- Čuovvolit barggu mii guoská bušeahttadagaldumiid ásaheapmái Ráđđehusa ja Sámedikki gaskka
- Følge opp arbeidet med klargjøring av Sametingets rettslige stilling
- Čuovvolit barggu Sámedikki rievttálaš dili čielggademiin
- Arbeide for at Sametinget får forskriftskompetanse i fastsetting av forskrift om valg til
- Bargat dan ala vai Sámediggi oččošii láhkaásahusaid mearridanválddi sámediggeválggaid
Sametinget
oktavuođas
- Gjennom dialog med myndigheter og andre aktuelle aktører, styrke den offentlige
- Gulahallama bokte eiseválddiiguin ja eará guoskevaš aktevrraiguin nannet almmolaš
informasjonen om samer
diehtojuohkima sámiid birra
I dialog med det samiske samfunnet arbeide for å nå målene Sametinget har satt for sin
 Sámi servodagain gulahallamiin bargat dan ala ahte juksat mihttomeriid maid Sámediggi lea bidjan
virksomhet Planlegge en effektivisering av samhandlingen i Sametinget og reduksjon av reisevirksomheten og
 Plánet ovttasdoaibmama beavttálmahttima Sámedikkis ja unnidit mátkedoaimma ja dieinna lágiin
dermed miljøbelastningen, ved hjelp av innføring av nye løsninger for kommunikasjon og telefoni Arbeide for at Sametinget oppnår miljøsertifisering Styrke rekruttering av ungdom og kvinner til Sametingets valgmanntall
 Nannet nuoraid ja nissonolbmuid rekrutterema Sámedikki jienastuslohkui
Det øvrige arbeidet som Sametingets administrasjon utfører kommer fram i strategiene under de enkelte fagkapitlene i budsjettet.
Eará barggut maid Sámedikki hálddahus dahká bohtet ovdan strategiijain mat leat ovttaskas fágakapihttaliin bušeahtas.
17.1 Driftsutgifter administrasjon
17.1 Hálddahusa doaibmagolut
Driftsutgifter for administrasjonen inkluderer generelle investeringer, investeringer til rullering av IKT-utstyr og vedlikehold av sametingsbygningen.
Hálddahusa doaibmagoluide gullet oppalaš investeremat, dihtorreaidduid investeremat ja sámediggeviesu bajásdoallan.
I 2011 er det behov for å øke posten på grunn av følgende: Bygningsvernprosjekter er overført fra kapittel 17.2 Spesielle prosjekter Sametingsvalget er overført fra kapittel 17.2 Spesielle prosjekter.
Jagis 2011 lea dárbu lasihit postii ruđa čuovvovačča geažil:
Bevilgningen skal dekke løpende
Juolludus galgá
valgarbeid som Sametinget gjør mellom valgårene Det må settes ned en arbeidsgruppe til å forberede en bred presentasjon av Ceavccageađgi /
barggus go guovllut galget boahtit tentatiivvalaš máilmmiárbelistui.
Mortensnes som et ledd i arbeidet for at området kommer på den tentative verdensarvlista Økte ressurser til å styrke arbeidet med samisk språk I tillegg er det satt lønn- og prisstigning på 2,9 %
 Eanet resurssat barggu sámegielain nannemii
Av denne bevilgningen avsettes kr 700 000 til økte ressurser for å styrke arbeidet med samisk språk.
Dán juolludusas várrejuvvo 900 000 ru lassi resurssaide barggu sámegielain nannemii.
For 2011 settes det av totalt kr 89 300 000 til driftsutgifter administrasjon.
Jahkái 2011 várrejuvvo oktiibuot 89 300 000 ru hálddahusa doaibmagoluide.
17.2 Spesielle prosjekter
17.2 Erenoamáš prošeavttat
Sametinget har i 2010 inngått en rammeavtale om utvikling av Sametingets tilbud på nett.
Sámediggi lea 2010:s dahkan rámmašiehtadusa Sámedikki neahttafálaldagaid ovddideapmái.
Innenfor rammeavtalen vil det bli gjennomført flere prosjekter for å få en ny og bedre nettløsning som er tilpasset til dagens krav for moderne nettløsninger.
Rámmašiehtadusa siskkobealde čađahuvvojit máŋga prošeavtta oažžun dihte ođđa ja buoret neahttačovdosa mii lea heivehuvvon ođđa áiggi gáibádusaide neahttačovdosiid ektui.
Prosjektet er utsatt noe i forhold til det som var planlagt og midler som blir igjen fra i år blir overført til 2011.
Prošeakta lea maŋiduvvon dan ektui mii lei plánejuvvon ja ruđat mat báhcet dán jagi sirdojuvvojit jahkái 2011.
17.2.2 Østsamisk kulturmiljø i Skoltebyen
17.2.2 Nuortasámi kulturbiras
Sametinget har kjøpt campingplassen i Skoltebyen og er nå eier av tilhørende våningshus.
Sámediggi lea oastán gohttenbáikki nuortalaš gilis ja eaiggáda dál guoskevaš viesu.
Restaurering av våningshuset skal påbegynnes i 2011.
Viesu divodeapmi galgá álggahuvvot jagis 2011.
I forbindelse med tilrettelegging for gjenbegravelse i Skoltebyen skal det i tilegg ryddes, planeres, tilsås og anlegges adkomst med parkeringsplass.
Ođđasis hávdádeami láhčima oktavuođas nuortalaš gilis, ferte lassin čorget, dulbet, gilvit ja ráhkaduvvot sisavuodjingeaidnu parkerensajiin.
For 2011 avsettes det kr 600 000 til østsamisk kulturmiljø i Skoltebyen.
Jahkái 2011 várrejuvvo 600 000 nuortasámi kulturbirrasii nuortalaš gilis.
Sametinget avholder nettverksmøter for ansatte i samiske barnehager.
Sámediggi doallá fierpmádatčoahkkima sámi mánáidgárddiid bargiide.
For 2011 settes det av kr 300 000 til kvalitetsutvikling i samiske barnehager.
Jahkái 2011 várrejuvvo 300 000 ru dási buorideapmái sámi mánáidgárddiin.
Prosjektet skal utrede nytt teaterbygg til Beaivváš Sámi Našunálateáhter.
Prošeakta galgá čielggadit ođđa teáhtervistti Beaivváš Sámi Našunálateáhterii.
18 Budsjettbehov for 2012
18 Sámi servodaga dárbbut jagis 2012
Sametinget representerer samene som et folk og er dets representative organ i Norge.
Sámediggi ovddasta sápmelaččaid álbmogin ja álbmoga ovddasteaddji orgána Norggas.
Dette medfører at Sametinget må ha en særskilt selvstendig stilling med frihet til å legge premisser, utforme og forvalte samepolitikken i Norge.
Dat mearkkaša ahte Sámedikkis ferte leat sierra iehčanas sajádat friijavuođain bidjat eavttuid, hábmet ja hálddašit Norgga sámepolitihka.
Samhandlingsprosedyrer mellom Stortinget, regjeringen og Sametinget skal sikre at Sametinget kan ivareta denne rollen.
Ovttasdoaibmanprosedyrat gaskal Stuorradikki, ráđđehusa ja Sámedikki galget sihkkarastit ahte Sámediggi sáhttá fuolahit dán rolla.
En særlig budsjettmessig frihet for Sametinget er nødvendig for å sikre Sametingets autoritet og initiativrett i samepolitikken.
Sámediggi dárbbaša erenoamáš friddjavuođa bušeahta dáfus vai sáhttá sihkkarastit Sámedikki autoritehta ja álggavuoigatvuođa sámepolitihkas.
For å sikre dette er det viktig å få på plass budsjettprosedyrer og årlige budsjettrammer som samsvarer med Sametingets rolle i samepolitikken.
Dán sihkkarastimii lea deaŧalaš oažžut dakkár bušeahttaprosedyraid ja jahkásaš bušeahttarámmaid, mat dávistit Sámedikki rollii sámepolitihkas.
Dagens system kan vanskelig sies å være innenfor de folkerettslige rammer, jf. ILO-169 artikkel 6 og FNs erklæring om urfolks rettigheter artikkel 3.
Ii dáidde sáhtit dadjat ahte dálá vuogádat ollašuhttá álbmotrievttálaš rámmaid, vrd. ILO-169 artihkkala 6 ja ON julggaštusa artihkkala 3 álgoálbmotvuoigatvuođaid birra.
Nåværende budsjettprosedyrer oppfyller ikke retten til å bestemme over det samiske folkets økonomiske, sosiale og kulturelle utvikling.
Dálá bušeahttaprosedyrat eai ollašuhte vuoigatvuođa beassat mearridit sámi álbmoga ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami.
Status i dag er at Sametinget ikke har tilstrekkelig innflytelse i prosessene som fører fram til bevilgningene til samiske formål over statsbudsjettet.
Dálá stáhtus lea ahte Sámedikkis ii leat doarvái váikkuhanváldi daidda proseassaide maid vuođul juolluduvvojit ruđat sámi áigumušaide stáhta bušeahtas.
Sametinget må derfor komme i en reell forhandlingsposisjon om de overordnede økonomiske rammene for sin virksomhet.
Danne ferte Sámediggi šaddat duohta šiehtadallanbeallin iežas doaimma bajimus ekonomalaš rámmaid šiehtadallamis.
Sametingets budsjett for 2011 er på kr 355 707 000 (eksklusive Samefolkets fond), uavhengig av nye behov, utgjør lønns- og prisstigning på 3,1 % kr 11 026 917.
Sámedikki 2011 bušeahtta lea 355 707 000 ru stuoris (earret Sámeálbmotfoandda), earret ođđa dárbbuid dahká bálká- ja haddegoargŋun 3,1 % 11 026 917 ru..
Her forutsettes samme nivå som Sametinget får fra regjeringen.
Dás eaktuduvvo seamma dássi go dan maid Sámediggi oažžu ráđđehusas.
I forhold til statsbudsjettet for 2010 gir forslaget til statsbudsjettet for 2011 en økning på kr 14 024 000 til Sametinget.
Jagi 2010 stáhtabušeahta ektui addá jagi 2011 stáhtabušeahttaevttohus 14 024 000 ruvdnasaš lassáneami Sámediggái.
Herav er kr 3 850 000 øremerket av Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet til handlingsplan for samisk språk og samisk statistikk.
Dás lea Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta várren 3 850 000 ru doaibmaplánii sámegiela ja sámi statistihka várás.
Dermed gjenstår kr 10 174 000 til Sametingets egne prioriteringer.
Nappo báhcá 10 174 000 Sámedikki iežas vuoruhemiide.
Sametinget må først og fremst prioritere denne økningen til lønns- og prisstigning for egen administrasjon og for de institusjoner som får direkte tilskudd over Sametingets budsjett.
Sámediggi ferte vuosttažettiin vuoruhit dán lassáneami iežas hálddahusa bálká- ja haddegoarkŋumii ja daid ásahusaide mat ožžot njuolgga doarjaga Sámedikki bušeahtas.
Konsekvensen av dette er at de øvrige postene, for eksempel de søkerbaserte tilskuddsordningene, ikke kan prioriteres eller får null i vekst.
Dat mearkkaša dan ahte eará poasttaid, ovdamearkka dihte ohcavuđot doarjjaortnegiid, ii sáhte vuoruhit eai ge dat leat ožžon veahášge lasáhusa.
Sametinget forventer at budsjettet for 2012 økes i tråd med nasjonale satsinger og at budsjettet ikke har øremerkede midler prioritert av regjeringen.
Sámediggi vuordá ahte jagi 2012 bušeahtta loktejuvvo nationála áŋgiruššamiid dási mielde, ja ahte bušeahtas eai leat čadnojuvvon ruđat maid Ráđđehusa lea vuoruhan.
Som et eksempel fra statsbudsjettet for 2011 er ikke Sametinget prioritert med midler i forhold til Kulturløftet II.
Ovdamearkan jagi 2012 stáhtabušeahtas, ii leat Sámediggái vuoruhuvvon ruhta Kulturloktemii II.
Når det gjelder budsjettbehovet for 2012 vil Sametinget ta utgangspunkt i budsjettbehovene for 2011.
Go guoská jagi 2012 bušeahttadárbui, bidjá Sámediggi vuođđun jagi 2011 bušeahttadárbbuid.
Sametingsrådet vil foreta en nærmere prioritering av budsjettbehov for 2012.
Sámediggeráđđi dahká dárkilet vuoruhemiid jagi 2012 bušeahttadárbbuin.
Det er et stort behov for å øke kapasiteten i produksjonen av samiske læremidler, både innenfor barnehage, grunnskole og videregående opplæring.
Stuorra dárbu lea lasihit sámi oahpponeavvuid buvttadeami sihke mánáidgárddiid, vuođđoskuvllaid ja joatkkaoahpu várás.
Dette gjelder både utvikling av nye læremidler og oversetting av eksisterende læremidler til samisk.
Dát guoská sihke ođđa oahpponeavvuide ja dáláš oahpponeavvuide sámegillii.
I følge Rammeplan for barnehagen (2006) skal barnehagen støtte barn ut fra deres egne kulturelle og individuelle forutsetninger.
Mánáigárderámmaplána (2006) mielde galgá mánáidgárdi doarjut mánáid sin iežaset kultuvrralaš ja individuála eavttuid mielde.
Det er behov for læremidler til barnehagen som gjenspeiler samisk språk og kultur.
Mánáidgárddit dárbbašit dakkár oahpponeavvuid main speadjalasto sámi giella ja kultuvra.
Det er videre behov for å avsette midler til utviklingsarbeid til metodeutvikling innenfor språkopplæring og kulturformidling i barnehage.
Dasto lea dárbu várret ruđaid metodaovddidanbargui giellaoahpahusa ja kulturgaskkusteami siskkobealde mánáidgárddiin.
Med bakgrunn i Sametingets strategiske plan for læremiddelutvikling 2009 – 2012 og anbefalingene i rapporten Tiltak for å effektivisere utvikling og produksjon av samiske læremidler, vil det være behov for en kraftig økning av tilskudd til læremiddelutvikling.
Sámedikki 2009 – 2012 oahpponeavvoráhkadeami strategalaš plána mielde ja rávvagiid mielde mat leat raporttas doaibmabijut maiguin beavttálmahttit sámi oahpponeavvuid ráhkadeami ja buvttadeami, lea dárbu sakka lasihit doarjaga oahpponeavvuid ráhkadeapmái.
Et av tiltakene i rapporten er etableringen av en samisk læremiddelportal.
Okta doaibmabijuin raporttas lea sámi oahpponeavvouskkádaga ásaheapmi.
Prosjektet startet opp i 2010 og skal etter planen vare til utgangen av 2012.
Prošeakta álggahuvvui 2010:s ja galgá plána mielde bistit jagi 2012 lohppii.
Det er behov for midler til prosjektet i 2012.
Dán prošektii dárbbašuvvojit ruđat 2012:s.
Regjeringen har satt fokus på hvordan matematikkopplæringen kan gjøres mer relevant og engasjerende.
Ráđđehus lea bidjan guovddážii movt matematihka oahpahus sáhtášii leat eanet relevánta ja movttiidahtti.
I den samiske skolen er det grunnleggende å ha kvalitativt gode matematikkverk på eget språk og med egne begreper.
Sámi skuvllas lea mearrideaddji ahte leat kvalitehta dáfus buorit matematihkka dahkosat iežas gillii ja iežas doahpagiiguin.
Til allerede inngåtte avtaler om oversetting av matematikkverk for grunnskolen er det behov for midler.
Ruđat dárbbašuvvojit juo dahkkojuvvon šiehtadusaide jorgalit matematihka dahkosiid vuođđoskuvlla várás.
Det er også behov for å videreføre prosjektet for å få full dekning i matematikk på alle tre språk i grunnskolen.
Dárbu lea maiddái joatkit prošeavttaiguin maid áigumuššan lea gokčat ollislaččat dárbbuid matematihkas buot golmma gillii vuođđoskuvllas.
Det er behov for midler til fortsatt oppfølging av Barnehageløftet og Kunnskapsløftet – samisk.
Dárbu lea ain oažžut ruđaid Mánáidgárdeloktema ja Máhttoloktema – sámi čuovvoleapmái.
Dette gjelder både til kompetanseutvikling av personale i barnehager og lærere i hele grunnopplæringen.
Dát guoská sihke mánáidgárddiid bargiid ja olles vuođđoskuvla oahpaheddjiid gelbbolašvuođa ovddideapmái.
Det må dessuten settes i verk tiltak som stimulerer samisktalende til å ta lærerutdanning som kvalifiserer til opplæring i barnehage, grunnskole og videregående opplæring.
Dasto ferte álggahit doaibmabijuid maiguin movttiidahttit sámegielagiid váldit oahpaheaddjioahpu, mii addá máhtolašvuođa oahpahit mánáidgárddiin, vuođđoskuvllain ja joatkkaskuvllain.
Endringene av livsgrunnlag og samfunnsliv i samiske områder skjer i dag raskere og mer omfattende enn noen gang før.
Eallinvuođđu ja servodateallin rievdá sámi guovlluin johtileappot ja ollu viidábut odne go goassige ovdal.
Dette stiller store krav til kunnskap for å kunne påvirke egen livssituasjon.
Dát bidjá stuorra máhtolašvuođa gáibádusaid dasa ahte sáhttit váikkuhit iežas eallindili.
For å gjøre de riktige valgene er kunnskap, og kunnskap som formidles og debatteres i det offentlige rom, helt sentralt for den framtidige samiske samfunnsutviklingen.
Go galgá válljet riekta de lea máhtolašvuohta ja máhtolašvuohta mii gaskkustuvvo ja man birra almmolaččat ságastallojuvvo, áibbas guovddážis sámi servodatovddideami ektui boahtteáiggis.
Samisk forskning er av stor betydning og samenes egne institusjoner for dette må styrkes.
Sámi dutkamis lea stuorra mearkkašupmi ja sámiid iežaset ásahusaid dan várás ferte nannet.
Sametingsrådet vil innen utgangen av 2011 utarbeide en melding om opplæring og utdanning.
Sámediggeráđđi áigu 2011 loahpas ráhkadit dieđáhusa oahpahusa ja oahpu birra.
Med meldingen vil det utarbeides en overordnet politikk og overordnede strategier på området opplæring.
Dieđáhusas ráhkaduvvo bajimuš politihkka ja bajimuš strategiijat oahpahussuorggis.
Dette vil medføre budsjettmessige konsekvenser for 2012.
Dás leat váikkuhusat jagi 2012 bušehttii.
18.2 Språk
18.2 Giella
De samiske språkene er fremdeles utsatte språk, og det er derfor årlig behov for å øke innsatsen for å revitalisere og utvikle de samiske språkene på alle arenaer i samfunnet.
Sámegielat leat ain áitojuvvon gielat, ja danne lea jahkásaččat dárbu nannet áŋgiruššamiid ealáskahttin ja ovddidan dihte sámegielaid buot arenain servodagas.
For at Sametinget skal kunne videreføre allerede igangsatte tiltak og initiere nye tiltak, er det behov for økninger i budsjettet.
Vai Sámediggi galgá sáhttit viidáset fievrridit juo álggahuvvon doaibmabijuid ja álggahit ođđa doaibmabijuid, de lea dárbu lasihit ruđaid bušehttii.
Av konkrete behov kan følgende nevnes:
Konkrehta doaibmabijuin sáhttit namuhit:
Det er behov for midler til digitalisering av eksisterende samiske filmer i eldre format, særlig for
 Ruđat dárbbašuvvojit dáláš sámi filmmaid digitaliseremii mat leat boarraset formáhtas,
barn og unge.
erenoamážit mánáid ja nuoraid várás.
Filmer er et medium unge og barn benytter seg ofte av og det er lite utvalg når det kommer til samiskspråklige filmer.
Nuorat ja mánát liikojit geahččat filmmaid ja sámegielat filmmat leat unnán.
Ved digitalisering av eksisterende samiske filmer vil barn og unge ha lettere tilgang til dem og dermed øke muligheten for å høre det samiske språket.
Go dáláš sámi filmmaid digitalisere de geavahivčče mánát ja nuorat daid eanet ja nie lassánivččii vejolašvuohta gullat sámegiela.
Det er behov for å systematisere arbeidet med samiske stedsnavn og termer.
 Barggu sámi báikenamaiguin ja tearpmaiguin lea dárbu vuogádahttit.
Arbeidet med
Barggu sámi čálamearkkaid
tilrettelegging for bruk av samiske tegn i offentlige registre og digitale kart må prioriteres.
geavahemiin almmolaš registariin ja digitála kárttain ferte vuoruhit.
Dette gjelder blant annet folkeregistret, Brønnøysundregistrene og Statens kartverks tjenester.
Dát guoská earret eará álbmotregistarii, Brønnøysundregisttariidda ja Stáhta kártadoaimmahahkii.
Store deler av den samiske befolkningen har aldri fått anledning til å lære det samiske språket, og
 Stuorra oassi sámi álbmogis eai leat goassige ožžon vejolašvuođa oahppat sámegiela, ja danne eai
er derfor analfabeter i sitt eget morsmål.
máhte iežaset eatnigiela.
Det er nødvendig å sette i gang tiltak for å bøte på dette, og Sametinget vil prioritere dette.
Dárbu lea álggahit doaibmabijuid dán dili njulgemii, ja Sámediggi áigu
Sametingsrådet har igangsatt et 5-årig voksenopplæringsprogram i samisk ved Sámi allaskuvla.
vuoruhit dan. Sámediggeráđđi lea álggahan 5-jagáš rávesolbmuidoahpahusprográmma sámegielas Sámi allaskuvlla bokte.
Det er behov for midler til oppfølging av dette.
Ruđat dárbbašuvvojit dán čuovvoleapmái.
Oppfølging av Regjeringens handlingsplan for samiske språk.
 Ráđđehusa sámegiela doaibmaplána čuovvoleapmi.
Arbeidet med oppfølgning av
Bargu sámegiela doaibmaplána čuovvolemiin
handlingsplanen for samiske språk krever økte ressurser i Sametingets administrasjon dersom dette skal gjøres på en forsvarlig og god måte.
gáibida eanet resurssaid Sámedikki hálddahusas jos dan galggaš sáhttit čuovvolit dohkálaš vuogi mielde.
Det er behov for å øke tilskuddet til kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet for
 Dárbu lea lasihit doarjaga gielddaide ja fylkkagielddaide sámegiela hálddašanguovllus, vai dat
samisk språk, slik at de får dekt de merkostnadene de har ved å betjene befolkningen på to språk.
oččošedje buhtadusa daid liigegoluid ovddas mat dain leat go galget bálvalit álbmoga guovtti gillii.
Det er også behov for å øke tilskuddet til de samiske språksentrene slik at de kan opprettholde
 Dárbu lea maiddái lasihit doarjaga sámi giellaguovddážiidda vai dat sáhtášedje bisuhit daid
den aktiviteten de har i dag samt utvikle flere tilbud til brukerne av sentrene.
doaimmaid mat dain dál leat ja ovddidit eanet fálaldagaid guovddáža geavaheddjiide.
Regjeringen har i kulturløftet II presentert hovedsatsningene på kulturfeltet fram til 2014.
Ráđđehus lea kulturloktemis II čalmmustan kultursuorggi váldoáŋgiruššamiid jagi 2014 rádjai.
Gjennom statsbudsjettet for 2011 viser regjeringen at de mener alvor med satsningen.
Jagi 2011 stáhtabušeahta bokte čájeha ráđđehus ahte dat áigot duođas áŋgiruššat.
I punkt 13 i kulturløftet framgår det at regjeringen må ta et nasjonalt ansvar for at Sametinget har mulighet til en offensiv kulturpolitikk.
Kulturloktema čuoggás 13 oidno ahte ráđđehus ferte váldit nationála ovddasvástádusa ja addit Sámediggái vejolašvuođa offensiiva bargat sámi kultuvrrain.
Sametinget regner med at satsningen på samisk kultur vil komme gjennom statsbudsjettet for 2012.
Sámediggi rehkenastá sámi kultuvrrain áŋgiruššamii boahtá ruhta jagi 2012 stáhtabušeahta bokte.
De eksisterende samiske kulturinstitusjonene må gis rammebetingelser som gir utviklingsmuligheter.
Dáláš sámi kulturásahusaide ferte addit dakkár rámmaeavttuid mat addet ovdánanvejolašvuođaid.
Det må i 2012 prioriteres større bevilgning til de samiske kulturinstitusjonene slik at de kan ivareta og utvikle sine oppgaver.
Jagis 2012 ferte vuoruhit stuorát juolludusaid sámi kulturásahusaide vai dat sáhtášedje gozihit ja ovddidit doaimmaideaset.
Det er et stort etterslep når det gjelder midler til eksisterende kulturbygg.
Dáláš kulturviesut leat bázahallan sakka ruđalaččat.
Dette gir store utfordringer i forhold til både drift, faglig utvikling, vedlikehold og kapasitet.
Dát addá stuorra hástalusaid sihke doaimma, fágalaš ovdáneami, bajásdoallama ja kapasitehta ektui.
Sametinget prioriterer følgende nybygg til samiske institusjoner:
 Várdobáiki sámi guovddáš
Det samiske nasjonalteateret, Beaivváš Sámi Našunálateáhter, må sikres et fundament som gjør teateret i stand til å betjene hele det samiske bosettingsområdet.
Sámi našunálateáhterii Beaivvážii, ferte sihkkarastit vuođu vai dat nagodivččii bálvalit olles sámi ássanguovllu.
Det må derfor prioriteres midler til dette.
Danne ferte dasa vuoruhit ruđaid.
Det er behov for en generell styrking av produksjon og formidling av samisk scenekunst.
Dárbu lea oppalaččat nannet sámi lávdedáidaga buvttadeami ja gaskkusteami.
Det er behov for realisering av et nytt teaterbygg for Beaivvás Sámi Našunálateáhter.
Dárbu lea ásahit ođđa teáhtervistti Beaivváš Sámi našunálateáhterii.
De samiske museene har behov for fortsatt økning i sine driftstilskudd i 2011 for å kunne styrke arbeidet med de museumsfaglige utfordringene i museene.
Sámi museat dárbbašit ain eanet doaibmadoarjaga 2011:s vai sáhttet nannet museafágalaš barggu hástalusaid museain.
Etnomusikksenteret er et tiltak som er med i samarbeidsavtalen mellom Sametinget og Finnmark fylkeskommune, hvor det står: Partene vil vurdere opprettelse av et etnomusikksenter, og vil arbeide aktivt for formidling av joik og annen samisk musikk i skolene i Finnmark.
Etnomusihkkaguovddáš lea doaibmabidju mii lea mielde ovttasbargošiehtadusas Sámedikki ja Finnmárkku fylkkagieldda gaskka, mas čuožžu: “ Bealit áigot árvvoštallat ásahit etnomusihkkaguovddáža, ja áigot árjjalaččat bargat dan ala ahte luohti ja eará sámi musihkka gaskkustuvvojit Finnmárkku skuvllain. ”
Det vil være behov for midler til etableringen av senteret.
Dárbu lea oažžut ruđaid dán guovddáža ásaheapmái.
Internasjonalt samisk filmsenter har behov for driftstilskudd for å videreutvikle samisk filmarbeid / produksjon slik regjeringens nordområdestrategi har som målsetting.
Riikkaidgaskasaš sámi filbmaguovddáš dárbbaša doaibmadoarjaga sámi filbmabarggu / buvttadusa viidáset ovddideami várás nugo ráđđehusa davveguovlostrategiijas lea mihttomearrin.
Det er behov for å videreføre ordningen med en innkjøpsordning for samisk skjønnlitteratur og musikk.
Dárbu lea bisuhit sisaoastinortnega sámi čáppagirjjálašvuođa ja musihka várás.
Det er også behov for å gi samiske kunstnere og kulturutøvere bedre rammebetingelser, slik at de kan livnære seg av sin kunst eller forfatterskap.
Dárbu lea maiddái addit sámi dáiddáriidda ja kulturbargiide buoret rámmaeavttuid, vai sii sáhtášedje oažžut birgejumi dáidagis dahje girječállimis.
I dagens moderne samfunn, preget av hastige forandringer, er det viktig å lytte til de unges stemmer.
Otnáš ođđaáigásaš servodagas, mii johtilit rievdá, lea deaŧalaš gullat maid nuorat oaivvildit.
Samiske unge har krav på like utviklingsmuligheter, og har samme rettigheter, som andre unge når det gjelder å få sin stemme hørt.
Sámi nuorain lea vuoigatvuohta oažžut dássásaš ovdánanvejolašvuođaid, ja seamma vuoigatvuođaid, mat eará nuorain leat dan ektui ahte beassat buktit ovdan iežaset oaiviliid.
Det er behov for å utvikle arenaer der samisk ungdom aktivt kan bidra.
Dárbu lea ovddidit arenaid sámi nuoraid várás.
Det er nødvendig å sikre gode driftsgrunnlag for de allerede etablerte møteplassene, samt opprette flere samiske møteplasser, særlig i større byer.
Dárbu lea sihkkarastit buori doaibmavuođu daidda deaivvadansajiide mat juo leat ásahuvvon, ja ásahit eanet sámi deaivvadansajiid, erenoamážit stuorát gávpogiin.
18.4 Næring
18.4 Ealáhusat
Sametingets tilskuddsordninger for næringsutvikling treffer småskala virksomheter i mye større grad enn andre offentlige støtteordninger.
Sámedikki doarjjaortnegat ealáhusovddideapmái jukset smávitlágan doaimmaid ollu eanet go eará almmolaš doarjjaortnegat.
Virkemidlene bidrar til å etablere arbeidsplasser i kapitalsvake småsamfunn.
Dát váikkuhangaskaoamit váikkuhit bargosajiid ásaheami kapitála dáfus geahnohis smávva báikkiin.
Gjennom Sametingets ordninger tilføres disse småsamfunnene kapital som ellers ville vært svært vanskelig å få tak i.
Sámedikki ortnegiid bokte fievrriduvvo dáid smávva báikkiide kapitála maid muđui livččii hirbmat váttis oažžut.
Kvinneretta næringsetablering er ofte småskalaetablering, og Sametingets virkemiddelordning er svært viktig for å få flere kvinner til å bli etablere i samiske småsamfunn.
Nissonolbmot ásahit dávjá smávvát, ja Sámedikki váikkuhangaskaoapmeortnet lea hui deaŧalaš oažžun dihte eanet nissonolbmuid ásaheaddjin sámi smávva báikkiin.
Sametinget er med på å opprettholde bosettingsmønsteret og sysselsettingen i samiske lokalsamfunn.
Sámediggi lea mielde bisuheamen ássanminstara ja barggolašvuođa sámi báikegottiin.
Levende småsamfunn bidrar positivt til storsamfunnet.
Ealli smávva báikkit váikkuhit positiivvalaččat stuorra servodahkii.
Det er stor pågang i søknader til Sametingets virkemiddelordninger for næringsutvikling.
Sámedikki ealáhusovddideami váikkuhangaskaoapmeortnegiidda leat ollu ohccit.
Det geografiske virkeområdet for søkerbaserte tilskudd til næringsutvikling er utvidet i de senere år.
Maŋimuš jagiin lea ohcanvuđot ealáhusovddidandoarjaga eanadieđalaš doaibmaguovlu viiddiduvvon.
Fra 2009 er det geografiske virkeområdet utvidet.
Jagi 2009 rájes lea eanadieđalaš doaibmaguovlu viiddiduvvon.
Rammebevilgningen til Sametinget er ikke økt for å ta høyde for denne utvidelsen.
Rámmajuolludus Sámediggái ii leat lassánan dán ektui.
Sametinget tar mål av å utvide området ytterligere i 2011 for å gi de samiske småsamfunn mulighet til utvikling og vekst.
Sámedikki áigumuššan livččii viiddidit guovllu ain eanet 2011:s addin dihte sámi smávva báikkiide ovdánan- ja ahtanuššanvejolašvuođa.
For at utvidelsen skal ha næringspolitisk effekt, har Sametinget behov for å øke virkemidlene og ressursene til Sametinget for å kunne ha en offensiv næringspolitikk i virkeområdet.
Jos viiddideamis galggaš leat ealáhuspolitihkalaččat ávki, de dárbbaša Sámediggi eanet váikkuhangaskaomiid ja resurssaid Sámediggái vai sáhttá čađahit offensiivvalaš ealáhuspolitihka doaibmaguovllus.
Der er derfor behov for en budsjettøkning på dette.
Danne lea dárbu nannet bušeahta dan várás.
Sametinget vil arbeide for at reindrifta får like betingelser som andre sammenlignbare næringer for fradrag og avgifter på investeringer og driftsmidler.
Sámediggi áigu bargat dan ala vai boazodoallu oččošii dássásaš eavttuid eará buohtastahttin vejolaš ealáhusaiguin geasuid ja divagiid ektui investeremiid ja doaibmaneavvuid oktavuođas.
Sametingsrådet vil sluttføre arbeidet med en melding om samiske næringer i 2011.
Sámediggi áigu gearggahit barggu dieđáhusain sámi ealáhusaid hárrái 2011:s.
Det tas sikte på å gi nye strategier for næringsutvikling og nye innsatsområder.
Áigumuššan lea bidjat ođđa strategiijaid ealáhusovddideapmái ja ođđa áŋgiruššansurggiide.
Dette vil medføre budsjettmessige konsekvenser for 2012.
Dás leat váikkuhusat bušehttii 2012:s.
18.5 Arealer, miljø- og kulturvern
18.5 Areálat, birasgáhtten ja kultursuodjaleapmi
Sikringen av naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv er et viktig hensyn som skal tas i all arealplanlegging etter den nye plan- og bygningsloven.
Sámi kultuvrra, ealáhusbarggu ja servodateallima luondduvuđđosa sihkkarastima lea deaŧalaš álohii vuhtii váldit areálaplánemis ođđa plána- ja huksenlága mielde.
Sametinget er gitt innsigelsesmyndighet for planer som er av vesentlig betydning for samiske interesser.
Sámediggái lea addojuvvon vuosttaldanváldi plánaide main lea stuorra mearkkašupmi sámi beroštumiide.
For å følge opp denne myndigheten må Sametinget både utforme forutsigbare retningslinjer for ivaretakelse av samiske hensyn i arealplanleggingen og utvikle nødvendig faglig kapasitet til å følge opp konkrete arealplansaker og forvaltningsoppgaver i tilknytning til dette.
Čuovvolan dihte dán válddi ferte Sámediggi sihke hábmet ja ovddidit dárbbašlaš fágalaš kapasitehta čuovvolan dihte konkrehta areálaplánaáššiid ja hálddašandoaimmaid dán oktavuođas.
Det medfører en økning i Sametinget arbeidsmengde.
Dát mielddisbuktá lasi barggu Sámediggái.
Sametinget er gitt en ressurskrevende rolle som konsultasjonspart på tre nivåer i alt verneplanarbeid.
Sámediggái lea addojuvvon resursa gáibideaddji rolla konsultašuvdnabeallin golmma dásis buot suodjalanplánabargguin.
Det er et økende antall forslag til nasjonalparker i samisk områder.
Sámi guovlluin lassánit evttohusat álbmotmehciid logu ektui.
Nasjonalparker medfører særskilte utfordringer knyttet til samisk utmarksbruk, og til samisk næringer som reindrift.
Álbmotmeahcit buktet sierra hástalusaid sámi meahcástangeavahusa oktavuođas, ja sámi ealáhusaide nugo boazodollui.
Det er derfor behov for å styrke Sametingets arbeid med verneplanene.
Danne lea dárbu nannet Sámedikki barggu suodjalanplánaiguin.
Klimaendringene, tap av biologisk mangfold og miljøforurensing har konsekvenser for urfolks næringer, kultur, helse og levekår og slik også for samfunnslivet.
Dálkkádatrievdamiin, biologalaš girjáivuođa massimis ja birasnuoskkideamis leat váikkuhusat álgoálbmogiid ealáhusaide, kultuvrii, dearvvašvuhtii ja eallineavttuide ja nie maiddái servodateallimii.
Det er nødvendig å bidra med å sette økt fokus på disse grunnleggende utfordringene.
Dárbu livččii bidjat eanet guovddážii dáid vuođđo hástalusaid.
Vi trenger å øke kunnskapen om disse endringene og om tiltak som kan iverksettes for å begrense endringene, samt se ulike tilpasningsstrategier.
Mii dárbbašit buoridit máhtolašvuođa dáid rievdadusaid ja doaibmabijuid birra maid sáhtášii álggahit gáržžidan dihte rievdamiid, ja dasto sierralágan heivehanstrategiijaid.
Vern av samiske kulturminner og kulturmiljøer er viktig for å bevare samisk historie og forhistorie, og vil samtidig være med på å styrke og videreføre samisk kultur.
Sámi kulturmuittuid ja kulturbirrasiid suodjaleapmi lea deaŧalaš bisuhan dihte sámi historjjá ja ovdahistorjjá, ja seammás leat mielde nannemin ja viidáset ovddideamen sámi kultuvrra.
Det samiske kulturminnevernet, herunder samisk bygningsvern, har de siste årene hatt en stadig økende saksmengde.
Sámi kulturmuitosuodjaleamis, maiddái sámi huksensuodjaleamis, leat maŋimuš jagiid dađistaga lassánan áššit.
Dette samtidig som ressursene i praksis ikke har blitt økt siden 1999.
Seammás go resurssat geavahusas eai leat lassánan jagi 1999 rájes.
For å kunne være en aktiv part i kulturminnevernarbeidet ønsker Sametinget å styrke det samiske kulturminnevernet.
Dan geažil go Sámediggi háliidivčče leat árjjalaš bealli kulturmuitosuodjalanbarggus, de háliida nannet sámi kulturmuitosuodjalusa.
Samisk bygningsvern, kulturminneregistrering samt skjøtsel- og sikring av samiske kulturminner og kulturmiljø, herunder Mortensnes og Skoltebyen, vil være de viktigste satsingsområdene.
Deaŧaleamos áŋgiruššansuorgin leat sámi huksensuodjalus, kulturmuittuid registrerenbargu ja dasto sámi kulturmuittuid ja kulturbirrasa seailluheapmi ja sihkkarastin, nugo Ceavccageađgi ja nuortalaš gilli.
Pågangen av søknader til Sametingets virkemiddelordning for kulturminneverntiltak øker stadig hvert år.
Sámedikki váikkuhangaskaoapmeortnegii kulturmuitodoaibmabijuid várás lassánit dađistaga ohcamat juohke jagi.
I 2010 var totalsummen av omsøkte midler mer enn dobbelt så høy enn de midler som var tilgjengelige.
2010:s ohccojuvvui oktiibuot guovtti gearddi eanet ruhta dan ektui mii lei geavahusas.
Mange gode prosjekter som hadde kunnet styrke bevisstheten om samisk historie og tilstedeværelse ble dessverre ikke gitt støtte eller redusert i forhold til omsøkt omfang.
Šállošit go ollu buriide prošeavttaide mat livčče sáhttán nannet dihtomielalašvuođa sámi historjjá ja leahkima birra ii addojuvvon doarjja dahje doarjja unniduvvui dan ektui mii lei ohccojuvvon.
Det er mange store utfordringer innenfor utvikling og kvalitetssikring av tjenestetilbud til samiske brukere.
Leat ollu hástalusat bálvalusaid ovddideamis ja kvalitehta sihkkarastimis sámi geavaheddjiide.
Dette er utfordringer sentrale myndigheter og Sametinget er enige om.
Dáin hástalusain leat guovddáš eiseválddit ja Sámediggi ovttamielalaččat.
Det vil være et kontinuerlig behov for å øke ressursene for å utvikle et likeverdig tilbud.
Lea oktilaš dárbu oažžut eanet resurssaid dássásaš fálaldagaid ovddideapmái.
Samhandlingsreformen og de tiltak som retter seg mot både regionalt og kommunalt nivå i form av nye lover, lovendringer, nye og endrede satsningsområder og oppgaver, krever også handling fra Sametingets side.
Ovttasdoaibmanođastus ja dat doaibmabijut mat leat oaivvilduvvon sihke regionála ja gielddalaš dássái nugo ođđa lágat, láhkarievdadusat, ođđa ja rievdaduvvon áŋgiruššansuorggit ja doaimmat gáibidit doaibmama maiddái Sámedikki beales.
For å makte å følge opp nasjonal politikk og ivareta det samiske perspektivet i tiltakene som igangsettes er det behov for styrking av budsjettet for 2012.
Go galgá nagodit čuovvolit nationála politihka ja gozihit sámi perspektiivva doaibmabijuin mat álggahuvvojit lea dárbu nannet bušeahta 2012:s.
Det er et stort behov for å styrke kunnskapen i barnevern om samiske barns språk og kultur.
Stuorra dárbu lea nannet máhtolašvuođa mánáidsuodjalusas sámi mánáid giela ja kultuvrra birra.
Dette er nødvendig for å sikre samiske barns rettigheter.
Dán lea dárbu dahkat sámi mánáid vuoigatvuođaid sihkkarastima dihte.
Det må fremmes tiltak for utrede hvordan samiske barns rettigheter skal ivaretas.
Fertejit ovddiduvvot doaibmabijut čielggadan dihte movt sámi mánáid vuoigatvuođat galget gozihuvvot.
Sametinget vil aktivt delta i det internasjonale arbeidet med urfolksspørsmål.
Sámediggi áigu árjjalaččat searvat riikkaidgaskasaš bargui álgoálbmotáššiiguin.
For å kunne ha et akseptabelt fokus på internasjonale saker er det nødvendig at denne posten styrkes i budsjettet for 2012.
Go galggaš sáhttit dohkálaččat bidjat guovddážii riikkaidgaskasaš áššiid, lea dárbu nannet dán poastta jagi 2012 bušeahtas.
De samiske språkene Det fins mellom 20 000 – 30 000 personer som snakker samisk.
Sámegielaid birra Lea rehkenastojuvvon ahte sullii 20 000 - 30 000 olbmo sámástit.
Gollegiella er opprettet for å motivere til utvikling og revitalisering av de samiske språkene.
Gollegiella lea ásahuvvon dan dihte ahte movttiidahttit sámi gielaid ovddidan- ja ealáskahttinbargguid.
Det største språket er nordsamisk som snakkes i Norge, Sverige og Finland.
Stuorimus sámegiella lea davvisámegiella mii ságastuvvo Norggas, Ruoŧas ja Suomas.
I Sverige og Norge snakkes også sørsamisk, lulesamisk, umesamisk og pitesamisk.
Ruoŧas ja Norggas ságastuvvo maiddái lullisámegiella, julevsámegiella, ubmisámegiella ja bihtánsámegiella.
I Finland snakkes enaresamisk og skoltesamisk i tillegg til nordsamisk.
Suomas gávdno earret davvisámi maiddái anárašgiella ja nuortalašgiella.
I Russland snakker de fleste samene kildinsamisk og svært få snakker skoltesamisk, akkalasamisk og tersamisk.
Ruoššas leat eanas ságasteaddjit gielddasámegielagat ja hui unnán olbmot ságastit nuortalašgiela, áhkkilsámegiela ja darjjesámegiela.
De samiske språkene er truet.
Buot sámegielat leat uhkiduvvon gielat.
Tidligere prismottakere:
Ovdalaš bálkkašumi vuoitit:
Språkprisen for 2012 ble delt mellom Divvun og Giellatekno ved Universitetet i Tromsø for arbeidet med å lage teknologiske verktøy for samisk språk, og Aleksandra Andrejevna Antonova og Nina Jeliseevna Afanasjeva for sin innsats for det kildinsamiske språket.
Divvun ja Giellatekno Romssa Universitehtas ja Aleksandra Andrejevna Antonova ja Nina Jeliseevna Afanasjeva ožžo jagi 2012 giellabálkkašumi. Antonova ja Afanasjeva oaččuiga bálkkašumi go leaba guhká bargan bajideame gielddasámegiela árvvu go soai leaba čállán girjjiid, jorgalan sámegillii ja sámegielas, dasa lassin leaba ortográfalaš gažaldagaiguin bargan.
To samiske kvinner, Máret Sárá og Lajla Mattson Magga, delte språkprisen i 2010.
Guokte sámi nissona, Máret Sárá, Kárášjogas ja Lajla Mattson Magga, Guovdageainnus juogadeigga jagi 2010 giellabálkkašumi.
Sárá har som lærer, journalist og forfatter arbeidet for å utvikle det nordsamiske språket.
Sárá lea ovddidan davvisámegiela oahpaheaddjin, journalistan ja girječállin.
Hun har gitt ut flere lærebøker, rim- og reglebøker for barn og bøker med samiske ordtak.
Son lea čállán oahppogirjjiid ja čohkken sihke stohkosiid ja sátnevádjasiid girjin.
Mattson Magga har arbeidet for å bevare, undervise og utvikle det sørsamiske språket.
Mattson Magga lea barggustis bokte gáhtten, oahpahan ja ovddidan lullisámegiela.
Hun har utviklet sørsamiske ordbøker og gitt ut både skjønnlitteratur og faglige bøker, i tillegg til oversettinger og innsamling av språkmateriale.
Son lea čállán lullisámi sátnegirjjiid, čáppagirjjálašvuođa- ja fágagirjjiid ja lea dasa lassin jorgaladdan ja čohkken gielladeavsttaid.
2008 års vinnere var organisasjonen Sami Siida i Utsjoki, Finland og språkarbeideren Henrik Barruk fra Storuman, Sverige.
Sámi Siida Ohcejogas Suomas ja Henrik Barruk Straejmies Ruoŧas juogadeigga jagi 2008 bálkkašupmi.