pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tabealla 2.5 Duojáriid lohku geat leat Duodjeregistaris geat eai ohcan doaibmadoarjaga, movt logut juohkásit sohkabeali ektui
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Tabell 2.5 Antall registrerte duodjiutøvere i Duodjiregistret som ikke søkte driftstilskudd, fordelt på kjønn
Duojárat geat eai ohcan Nissonolbmot 3 Dievdoolbmot Nissonolbmuid oassi 50 % 44 % 43 %
Utøvere som ikke søkte Kvinner 3 Menn Kvinneandel 50 % 44 % 43 %
Dat 20 % dahje 14 duojára duodjeregistaris geat eai ohcan doaibmadoarjaga 2009:s, leat eatnasat eret Guovdageainnus.
Av de 20 % eller 14 i duodjiregisteret som ikke søkte om driftstilskudd i 2009, var det flest fra Kautokeino.
Lea lunddolaš ahte leat dien meare oallugat, danin go dan guovllus leat eanemus olbmot duodjeregistaris.
Det er naturlig at de er såpass mange ut fra at de utgjør en stor andel av registeret.
Dás oaidná erohusa olggobeale Finnmárkku duojáriin, go vuollel bealli sis geat leat duodjeregistaris eai leat ohcan doaibmadoarjaga
Her skiller utøverne utenfor Finnmark seg ut ved at under halvparten av disse som er i duodjiregisteret ikke har søkt om driftstilskudd.
Tabealla 2.6 Duojáriid lohku geat leat Duodjeregistaris geat eai ohcan doaibmadoarjaga, movt logut juohkásit regiovnnaid ektui
Tabell 2.6 Antall registrerte duodjiutøvere i Duodjiregisteret som ikke søkte driftstilskudd, fordelt på region
Duojárat geat eai ohcan 2007 2008 Guovdageaidnu Kárášjohka 1 Deatnu / Unjárga Muđui earát Oktiibuot Guovdageainnu oassi 83 % 78 % 64 % Guovdageainnu ja Kárášjoga oassi 100 % 89 % 71 %
Utøvere som ikke søkte 2007 2008 Kautokeino Karasjok 1 Tana / Nesseby Andre Sum Andel Kautokeino 83 % 78 % 64 % Andel Kautokeino og Karasjok 100 % 89 % 71 %
2.4 Ekonomalaš váldologut
2.4 Økonomiske nøkkeltall
2.4.1 Iežasráhkaduvvon dujiid vuovdin – ovdáneapmi ja movt juohkásit sohkabeali ja geografiija ektui
2.4.1 Omsetning av egenprodusert duodji – utvikling og fordeling på kjønn og geografi
Vuovdin lea lassánan sihke oktiibuot ja maiddái guđege duojára nammii.
Omsetningen har vokst både totalt og pr. utøver.
Oktiibuot lassánii vuovdin golmma jagi áigodagas 2005-2008 76 % dahje sullii 20 % guđege jagi.
Totalt var veksten i treårs perioden 2005-2008 på 76 % eller ca. 20 % økning hvert år.
Juohke duojára ektui lassánii johtu 54 % golmma jagis, dahje 16 % jahkái.
Pr. utøver vokste omsetningen med 54 % på tre år, eller 16 % årlig.
Gaskamearálaččat vuvddii juohke duojár 2008:s iežas duoji birrasii 176.000 kr ovddas.
Gjennomsnittlig omsetning av egenprodusert duodji utgjorde i 2008 ca. kr 176.000 pr. utøver.
Ekonomalaš raportta lávdegotti iskkadeapmi (20.8.2008) čájeha ahte 2007:s lei bealli duojáriin geat vuvde iežaset ráhkaduvvon dujiid gaskal 50-100.000 kr. ovddas. Sullii 20 % duojáriin vuvde birrasii 100-150.000 kr ovddas ja sullii 10 % vuvde birrasii 150250.000 kr ovddas ja sullii 20 % vuvde badjel 250.000 kr ovddas.
Utvalgsundersøkelsen i Økonomisk rapport (20.8.2008) viser at i 2007 hadde ca. halvparten salgsinntekter fra egenprodusert duodji på kr 50 -100.000, ca. 20 % mellom 100 – 150.000, ca. 10 % fra 150-250.000 og ca. 20 % solgte for over kr 250.000.
Tabealla 2.7 Iežasráhkaduvvon dujiid vuovdin duojáriid gaskkas geat leat ohcan doaibmadoarjaga
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Tabell 2.7 Omsetning av egenprodusert duodji blant duodjiutøvere som har søkt driftstilskudd
2005 2006 2007 2008 Rievdan Vuovdin, iežasráhkaduvvon duodji 5 817 000 7 339 000 8 480 000 10 218 000 +76 % Duojáriid lohku 51 53 54 58 +14 % Duojáriid gaskamearálaš vuovdin 114 100 138 500 157 000 176 200 +54 %
2005 2006 2007 2008 Endring Omsetning, egenprodusert duodji 5 817 000 7 339 000 8 480 000 10 218 000 +76 % Antall utøvere 51 53 54 58 +14 % Gjennomsnittsomsetning pr. utøver 114 100 138 500 157 000 176 200 +54 %
Nissonolbmot vuvdet čielgaseappot eambbo go dievdoolbmot
Omsetningen er klart større blant kvinner enn menn
Tabealla 2.8 Iežasráhkaduvvon dujiid vuovdin duojáriid gaskkas geat leat ohcan doaibmadoarjaga; nissonolbmot ja dievdoolbmot
Tabell 2.8 Omsetning av egenprodusert duodji blant duodjiutøvere som har søkt driftstilskudd; kvinner og menn
2005 2006 2007 2008 Rievdan Oktiibuot vuovdin nissonolbmot 3 956 000 5 111 000 6 091 000 7 705 000 +95 % Oktiibuot vuovdin dievdoolbmot 1 861 000 2 228 000 2 389 000 2 513 000 +35 % Oktiibuot vuovdin, buohkat 5 817 000 7 339 000 8 480 000 10 218 000 +76 % Nissonolbmuid oassi vuovdimis 68 % 70 % 72 % 75 % Gaskamearálaš vuovdin, nissonolbmot 123 600 150 300 174 000 187 900 +52 %
2005 2006 2007 2008 Endring Sum omsetning kvinner 3 956 000 5 111 000 6 091 000 7 705 000 +95 % Sum omsetning menn 1 861 000 2 228 000 2 389 000 2 513 000 +35 % Sum omsetning, totalt 5 817 000 7 339 000 8 480 000 10 218 000 +76 % Andel av omsetning blant kvinner 68 % 70 % 72 % 75 % Gjennomsnittlig omsetning, kvinner 123 600 150 300 174 000 187 900 +52 % Gjennomsnittlig omsetning, menn 98 000 117 300 125 700 147 800 +51 %
Heajumus dienas guđege duojárat ektui lea Guovdageainnus ja alimus Kárášjogas, muhto vuovdin lassána unnimus Kárášjogas.
Omsetningen pr. utøver er lavest i Kautokeino og høgest i Karasjok, men veksten i omsetning var lavest i Karasjok
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Tabealla 2.9 Iežasráhkaduvvon dujiid vuovdin duojáriid gaskkas geat leat ohcan doaibmadoarjaga; guđege suohkanis
Tabell 2.9 Omsetning av egenprodusert duodji blant duodjiutøvere som har søkt driftstilskudd; fordelt på kommuner
2005 2006 2007 2008 Rievdan Guovdageaidnu 2 902 000 3 479 000 4 090 000 5 013 000 +73 % Kárášjohka 2 412 000 2 719 000 3 151 000 3 314 000 +37 % Finnmárku muđui 443 000 644 000 749 000 1 045 000 Eará fylkkat 61 000 497 000 489 000 846 000 Oktiibuot vuovdin 5 817 000 7 339 000 8 480 000 10 218 000 +76 % Guovdageainnu oassi vuovdimis 50 % 47 % 48 % 49 % Kárášjoga oassi vuovdimis 41 % 37 % 37 % 32 % Earáid oassi vuovdimis 9 % 16 % 15 % 19 % Gaskamearálaš vuovdin, Guovdageaidnu 90 700 112 200 131 900 147 400 +63 % Gaskamearálaš vuovdin, Kárášjohka 172 300 209 100 225 100 236 700 +37 % Gaskamearálaš vuovdin, earát 100 600 126 800 137 600 189 100 +88 %
2005 2006 2007 2008 Endring Kautokeino 2 902 000 3 479 000 4 090 000 5 013 000 +73 % Karasjok 2 412 000 2 719 000 3 151 000 3 314 000 +37 % Andre Finnmark 443 000 644 000 749 000 1 045 000 Andre fylker 61 000 497 000 489 000 846 000 Sum omsetning 5 817 000 7 339 000 8 480 000 10 218 000 +76 % Andel av omsetning Kautokeino 50 % 47 % 48 % 49 % Andel av omsetning Karasjok 41 % 37 % 37 % 32 % Andel av omsetning andre 9 % 16 % 15 % 19 % Gjennomsnittlig omsetning, Kautokeino 90 700 112 200 131 900 147 400 +63 % Gjennomsnittlig omsetning, Karasjok 172 300 209 100 225 100 236 700 +37 % Gjennomsnittlig omsetning, andre 100 600 126 800 137 600 189 100 +88 %
2.4.2 Doaibmaboađus ja bálkádienas (ja veaháš duodjelanjaid ja vuovdinkánalaid birra)
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 2.4.2 Driftsresultat og lønnsinntekt (og litt om produksjonslokaler og salgskanaler)
Dán vuolitkapihttala sisdoallu lea huksejuvvon dan seamma raportii ” Ekonomalaš raporta duoji ovdáneami birra ” mii lea vuođđun jahkásaš duodješiehtadallamiidda.
Innholdet i dette underkapitlet er basert på den samme ” Økonomisk rapport for utvikling i duodji ” som danner grunnlaget for de årlige duodjiforhandlingene.
Dieđuid čohkkejit raportaskoviin maid doaibmadoarjagiid vuostáiváldit leat geatnegasat sáddet juohke jagi, gos čilgejit duodjedoaimma ekonomalaš ovdáneami jna..
Data innhentes ved at mottakerne av driftstilskudd hvert år er pålagt å sende inn rapportskjema om den økonomiske utviklingen mv. i duodjivirksomheten.
Maŋemus ekonomalaš raporta ráhkaduvvui 20.8.2008, ja dat sisttisdoallá doaibmajagiid 20052007 ekonomalaš váldologuid (mat ledje vuođđun 2006-2008 áššemeannudemiide).
Den siste økonomiske rapporten ble utarbeidet 20.8.2008, og inneholder økonomiske nøkkeldata for driftsårene 2005-2007 (grunnlag for saksbehandling i 2006-2008).
Birrasii 50-55 % doarjagiid vuostáiváldiin sáddejedje ekonomalaš raportaskovi vuosttaš jagiid go ohce doaibmadoarjagiid.
Om lag 50-55 % av tilskuddsmottakerne sendte inn økonomisk rapportskjema de første årene det ble søkt om driftstilskudd.
Daid dieđuid mielde maid mii leat ožžon, de eai leat nu oallugat vástidan 2009 dieđuid čohkkema oktavuođas, ja danin ii ráhkaduvvon ekonomalaš raporta 2009 šiehtadallamiidda.
Etter det vi er informert om var svarprosenten lavere ved datainnsamlingen i 2009, og det ble derfor ikke utarbeidet noen økonomisk rapport til forhandlingene i 2009.
Danin mis váilot ođđaseamos dieđut ollu váldologuid birra mat gullet doaibmajahkái 2008, ja mii leat ferten birgestallat daid váldotállaiguin mat gávdnojit 2008-raporttas (mii mearkkaša 2007 doaibmaekonomalaš tállat), dain oktavuođain gos eat leat gávdnan eará dieđuid.
Dermed mangler vi oppdaterte data for flere nøkkeltall for driftsåret 2008, og vi har måttet klare oss med nøkkeldataene fra 2008-rapporten (dvs. driftsøkonomiske for 2007) der vi ikke har hatt adgang til andre data.
Ovttas ođđaseamos vuovdintállaiguin maid dás leat čájehan gitta 2008 rádjái, ja mat leat vuođustuvvon buot fitnodagaide mat leat ohcan doaibmadoarjaga, de mii liikká oažžut muhtun muddui buori gova das makkár ekonomalaš dilli duodjefitnodagain lea.
Sammen med de oppdaterte omsetningstallene vi her har presentert tidligere t.o.m. 2008, og som er basert på alle bedriftene som har søkt driftstilskudd, vil vi likevel få et brukbart inntrykk av den økonomiske situasjonen blant duodjibedriftene.
Duoji doaibmaboađus
Driftsresultat duodji
Dan 29 duodjiefitnodagas mat leat mielde dan joavkkus maid leat geahčadan, ja mat leat vástidan, rievddadii 2007 doaibmaboađus, heajumus lei 14 606 kr. vuolláibáza ja buoremus lea 381 417 kr. vuoitun.
Av de 29 duodjibedriftene i analyseutvalget som har svart, varierte driftsresultatet i 2007 fra et underskudd på kr 14 606 til et overskudd på kr 381 417.
Dáin loguin leat melde 5 duojára geain lei negatiiva doaibmaboađus, 14 duojára geain lei doaibmaboađus gaskal 0 ja 100 000 kr. ja 11 duojára geain lei doaibmaboađus badjel 100 000 kr. 29 duojára oktasaš doaibmaboađus lea oktiibuot 2 732 278 kr, mii mearkkaša ahte gaskamearálaš doaibmaboađus lea 94 216 kr..
Dette fordeler seg på 5 utøvere med et negativt driftsresultat, 14 utøvere med et driftsresultat mellom 0 og kr 100 000 og 11 utøvere med et driftsresultat over kr 100 000. Et samla driftsresultat for 29 utøvere utgjør totalt kr. 2 732 278, og innebærer dermed et gjennomsnittlig driftsresultat på kr 94 216.
Tabealla 2.10 Duojáriid gaskamearálaš váldologut rehketdoallojagis 2007
Tabell 2.10 Nøkkeltall i gjennomsnitt for utøvere regnskapsåret 2007
Iežas duoji vuovdindienas Alm. doaibmadoarjja Oppalaš vuovdindietnasat Doaibmagolut duodji Doaibmaboađus Gaskamearri N=29
Salgsinntekt egenprod. duodji Off. driftstilskudd Totale salgsinntekter Driftskostnader duodji Driftsresultat Gj.
165 353 62 555 245 984 153 828 94 216
snitt N=29 165 353 62 555 245 984 153 828 94 216 Høyeste verdi 629 595 150 000 870 104 596 544 381 Laveste verdi 50 160 20 000 65 900 15 180 -14 609
Váldotállaid ovdáneapmi dan golbma vuosttaš jagi go ekonomalaš raportta sáddenortnet doaimmai, čájeha ahte iežasráhkaduvvon duoji vuovdin ja ollislaš vuovdindietnasat lassánedje dan áigodagas.
Utviklingen i nøkkeltall over de tre første årene ordningen med økonomisk rapport fungerte, viser at salgsinntektene fra egenprodusert duodji og de totale salgsinntektene økte i perioden.
Muhto maiddái doaibmagolut lassánedje, nu ahte 2007 gaskamearálaš doaibmaboađus lei oalle sullii seamma go 2006 boađus.
Imidlertid økte også driftskostnadene, slik at gjennomsnittlig driftsresultat var tilnærmet det samme i 2007 som i 2006.
Gaskamearálaš doaibmaboađus lea oalle mearkkašanveara lassánan 2005 rájes 2006/2007 rádjái.
Det var en markert økning i gjennomsnittlig driftsresultat fra 2005 til 2006/2007.
Sivvan dasa lea árvideames ahte dien áigodagas ásahuvvui doaibmadoarjjaortnet, ja dat lea dagahan ahte doaibmaboađus jagis jahkái leat buorránan.
Dette skyldes trolig at ordningen med driftstilskudd ble opprettet i den perioden og gir seg utslag i bedre driftsresultat fra det ene året til det andre.
Tabealla 2.11 Duojáriid váldologut 2005-2007
Tabell 2.11 Nøkkeltall for utøvere 2005-2007
Iežas duoji
egenprod.
vuovdindienas Oppalaš vuovdindietnasat Doaibmagolut duodji Doaibmaboađus G. mearri 2007 (N=29) 165 353 245 984 153 828 94 216
Gj. snitt 2007 (N=29) 165 353 245 984 153 828 94 216 Gj.
138 142 138 545 93 636 94 670
snitt 2006(N=30) 138 142 138 545 93 636 94 670 Gj.
118 929 153 656 95 355 37 138
snitt 2005(N=30) 118 929 153 656 95 355 37 138
Bálkádietnasat earret duoji
Lønnsinntekt utenom duodji
Dan 29 duodjefitnodagas mat sáddejedje raportaskovi dienasjahkái 2007, almmuhedje 15 duojára ahte sis lea eará bálkádienas lassin duodjedietnasa.
Av de 29 duodjibedriftene som leverte rapportskjemaet for inntektsåret 2007, var det 15 utøvere som oppga at de hadde lønnsinntekt utenom duodji.
Dat meakkaša ahte bealis sis geat vástidedje lei bálkádienas lassin dasa maid duojis dinejedje.
Det vil si at halvparten av de som svarte hadde lønnsinntekt utenom duodji.
Almmuhuvvon bálkádietnasat oktiibuot leat 1,52 mill. kr. ja gaskamearálaš bálkádienas dan 15 duojárii šaddá de 101 338 kr..
Total lønnsinntekt er oppgitt til 1,52 mill. kr og gir gjennomsnittlig lønnsinntekt for de 15 på kr 101 338.
Gaskamearálaš bálkádienas maid dinejit lassin dasa maid duddjomiin dinejit, lea njiedjan 2006 rájes, geahča tabealla dás vuoábealde.
Gjennomsnittlig lønnsinntekt utenom duodji er gått ned fra 2006, jf. tabellen nedenfor.
Lea hui unnán erohus dan joavkkus mii lea almmuhan ahte sis lea bálkádienas earret duoji ja olles joavkku, geahča tabeallas dás bajábealde.
Det er svært liten forskjell mellom gruppen som har oppgitt lønnsinntekt utenom duodji og hele gruppen, jf. tabellen ovenfor.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Tabealla 2.12 Ohcciid gaskamearálaš váldologut geain lea bálkádienas lassin duddjomii
Tabell 2.12 Nøkkeltall i gjennomsnitt for søkere med lønnsinntekt utenom duodji
Iežas duoji
Salgsinnt
vuovdindienas Oppalaš vuovdindietnasat Doaibmagolut duodji Doaibmaboađus Bálkádienas earret duoji G. mearálaš 2007 (N=15) 154 659 242 883 153 999 92 866 101 338
egenprod. duodji Totale salgsinntekter Driftskostnaderduodji Driftsresultat Lønnsinntekt utenom duodji Gj. snitt 2007(N=15) 154 659 242 883 153 999 92 866 101 338 Gj.
G. mearálaš 2006 (N=18) 132 870 133 335 102 066 78 287 158 473
snitt 2006 (N=18) 132 870 133 335 102 066 78 287 158 473 Gj.
G. mearálaš 2005 (N=17) 129 536 170 520 110 336 34 391 131 942
snitt 2005 (N=17) 129 536 170 520 110 336 34 391 131 942
Duodjelanjat, vuovdinkanálat ja gelbbolašvuohta
Produksjonslokaler, salgskanaler og kompetanse
Šiehtadallanbealálaččaide lea miellagiddevaš oažžut eanet dieđuid dan birra man muddui ohcciin leat iežaset duodjelanjat vai duddjojit go oktasaš duodjelanjain.
Hvorvidt søkere har egne eller bruker felles produksjonslokaler, er interessant for avtalepartene å få mer informasjon om.
Danin jerrojuvvui 2007:s ahte leat gos sis sin iežaset duodjelanjat, geavahit go oktasaš lanjaid vai láiguhit go lanjaid.
Det ble derfor spurt om hvorvidt de i 2007 hadde egne, bruker felles lokaler eller leier produksjonslokaler.
Lagabui 80 % (23) dan 29 duojáris geat ledje mielde guorahallanjoavkkus vástidedje ahte sis leat iežaset duodjelanjat, dušše 1 duojár geavahii oktasaš duodjelanjaid, 3 duojára láigohedje lanjaid ja 2 duojára eai gávdnan makkárge vástádusa mii sidjiide heivii.
Av de 29 i analyseutvalget, hadde nærmere 80 % (23) egne produksjonslokaler, kun 1 utøver brukte felles produksjonslokale, 3 utøvere leide lokaler og 2 utøvere fant ikke noen av kriteriene som aktuelle.
Ohccit bivdojuvvo čállit mat leat sin deháleamos vuovdinkanálat, sii galge válljet 6 vejolaš vuovdinkanála gaskkas, ja ledje 18 geat vástidedje dán gažaldaga.
Søkerne ble videre bedt om å oppgi de viktigste salgskanalene innenfor 6 mulige salgskanaler, og det var 18 som svarte på dette spørsmålet.
Vástádusat čájehit ahte vuovdin Njuolga kundarii ja Iežas vuovdinbuvri leat dehálepmosat daid duojáriidda geat vástidedje, dasto Rámbuvri ja Márkanat.
Svarene viste at salg Direkte til kunde og Egen salgsbod er viktigst for de utøverne som svarte, deretter Butikk og Messer.
Nugo ovddit jagiid ge, de vástidedje duojárat dál maid ahte Poasttas diŋgon / vuovdin ja Inteneahtta leat unnimus dehálaččat sidjiide.
Som for tidligere år mente utøverne som svarte at Postordre og Internet er minst viktig.
Čoahkkágeassu čájeha ahte árbevirolaš vuovdinkanálat leat dehálepmosat, nugo njuolga vuovdin kundarii ja earenoamážit dat ahte alddis lea vuovdinbuvri.
En oppsummering viser at de tradisjonelle salgskanalene er viktigst, herunder direkte til kunde og i egen salgsbod spesielt.
Leat unnán geat geavahit ođđa vuovdinkanálaid nugo poasttas vuovdima ja interneahta.
Nyere salgskanaler som postordre og internet har mindre omfang.
Duojáriid jahkásaš raporterenskovis galgá maid almmuhit lea go sus alddis čohkkon máhttu dahje formálalaš gelbbolašvuohta.
I det årlige rapporteringsskjemaet fra utøverne skal det også opplyses om realkompetanse og formell kompetanse.
Muhto maŋemus ekonomalaš raporttas 2008:s, leat nu moattes vástidan (10 dohkálaš vástádusa) ahte dat lea beare unnán vuođđu man mielde sáhtášii presenteret duojáriid gelbbolašvuođa.
Imidlertid var svargrunnlaget vedrørende dette så svakt i den siste tilgjengelige økonomiske rapporten fra 2008 (10 tilfredsstillende svar) at det gir for lite grunnlag til å presentere en oversikt over kompetansegrunnlaget til utøverne.
2.5 Doaibmadoarjagii meannudeami boađus – ovdáneapmi, movt doarjjasumma juogaduvvo ja movt juohkásit sohkabeali ja geográfiija ektui
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 2.5 Resultat av behandling av driftstilskudd – utvikling og fordeling på beløp, kjønn og geografi
Doaibmadoarjjaortnet ásahuvvui 2005:s, muhto doaibmadoarjja juogaduvvui vuosttaš geardde 2006:s.
Driftstilskuddsordningen ble opprettet i 2005, men 2006 var det første året driftstilskudd ble tildelt.
Eatnasiidda juolluduvvo 40 % doaibmadoarjja dan vuovdima ektui mii lei jagi ovdal ohcamuša meannudeami.
De aller fleste får driftstilskudd på 40 % av omsetningen året før søknadsbehandlingen skjer.
Muhtumiid duodjejohtu lea badjel 375.000 kr., mii lea eanemus maid sáhttá dinet man vuođul doarjja rehkenastojuvvo, ja danin sii eai oaččo ge eambbo go 150.000 kr. mii lea alimus doarjjasumma.
Noen har omsetning over kr 375.000, som er maksimalt beregningsgrunnlag for tilskudd, og får derfor ikke mer enn maksimaltilskuddet på kr 150.000.
Orro mannamen dan guvlui ahte čađat leat eanebut geain duodjejohtu lea eambbo go 375.000 kr. (sullii 20 % 2009:s) ja danin sii eai olat oažžut eanet go eanemusdoarjaga, mii lea 150.000 kr..
Det er en tendens til at klart flere har omsetning på mer enn kr 375.000 (ca. 20 % i 2009) og derfor ikke oppnår mer enn maksimaltilskuddet på kr 150.000.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Mii oaidnit ahte sin lohku geat ohcet doaibmadoarjaga lea jámma lassánan áigodagas 2006-2009.
Vi ser at antall som har søkt om driftstilskudd har økt jevnt i perioden 2006-2009.
Dušše moaddásii lea biehttaluvvon doarjja danin go eai deavdde eavttuid maid vuođul doarjja addojuvvo.
Bare noen få av disse har fått avslag fordi de ikke oppfylte vilkårene for å få støtte.
Eatnasiin sis geat leat Duodjeregistaris mielde, geat leamaš das mielde maŋemus jagiid, ja geat eai leat ohcan, lea árvideames duodjedienas vuollel 50.000 kr, ja danin sis ii leat vuođđu ohcat doaibmadoarjaga.
De fleste av de som står i Duodjiregisteret de siste årene, og som ikke har søkt, har trolig omsetning under kr 50.000, og dermed ikke grunnlag for å søke driftstilskudd.
Sáhttá gal maid leat lunddolaš sivva dasa ahte muhtumat eai šat oza, go muhtun duojárat leat juo oalle alla agát olbmot.
Her kan nok også være noe naturlig avgang som følge av høg alder på en del av utøverne.
Tabealla 2.13 Doaibmadoarjagiid meannudeami bohtosat
Tabell 2.13 Resultat av behandling av driftstilskudd
Ohcan ja ožžon biehttalusa danin go lea vuovdán vuollel 50.000 kr..
Tildelingsår / Saksbehandlingsår 2006 2007 2008 2009
Ohcan ja ožžon biehttalusa eará sivaid dihtii Oktiibuot ohcamušat Man stuora oassi lea ožžon doaibmadoarjaga 96 % 96 % 100 % 100 % Man stuora oassi ožžon 40 % ovddit jagi dietnasa ektui 90 % 89 % 89 % 83 %
Søkt og fått tilskudd på 40 % av omsetning forrige år Søkt og fått maksimalt tilskudd på kr. 150.000 Søkt og fått avslag pga omsetning under kr. 50.000 Søkt og fått avslag av andre grunner Sum søknader Andel innvilget driftstilskudd 96 % 96 % 100 % 100 % Andel innvilget 40% av omsetning forrige år 90 % 89 % 89 % 83 %
Oktiibuot doaibmadoarjja duodjeealáhussii lea lassánan 2,2 mill. kr. rájes gitta 3,6 mill. kr. rádjái áigodagas 2006-2009, mii lea 64 % lassáneapmi.
Samlede driftstilskudd til duodjinæringen har økt fra 2,2 til 3,6 mill. kr i perioden 20062009, en økning på 64 %.
Lassáneapmi boahtá sihke das ahte leat eambbo ohccit ja ahte eanebuidda juolluduvvo stuorát doarjjasumma.
Økningen skyldes både flere søknader og at flere får høyere tilskuddsbeløp.
2006:s ledje doaibmadoarjagat gaskamearálaččat 43.000 kr. ja 2009 rádjái leat dat lassánan 63.000 kr. rádjái, dahje 44 %.
Mens driftstilskuddene i gjennomsnitt var på kr 43.000 i 2006 var de økt med 44 % til kr 63.000 i 2009.
Tabealla 2.14 Juolluduvvon doaibmadoarjja duojáriidda geat leat ohcan doaibmadoarjaga.
Tabell 2.14 Tildelt driftstilskudd til duodjiutøvere som har søkt driftstilskudd.
Juolludanjahki / Áššemeannudanjahki 2006 2007 2008 2009 Rievdan Oktiibuot doaibmadoarjja 2 206 000 2 803 000 3 233 000 3 622 000 +64 % Bušehttii biddjon / sirrejuvvon doarjja 3,3 milj kr 3,0 miljkr 3,0 milj kr 3,3 miljkr Duojáriid lohku 51 53 54 58 +14 Gaskamearálaš doarjja guđege duojárii 43 300 52 900 59 900 62 500 +44 % Doaibmadoarjjaoassi ovddit jagi vuovdimis 38 % 38 % 38 % 35 % Doaibmadoarjjaoassi seamma jagi vuovdimis 30 % 33 % 32 %
Driftstilskudd totalt 2 206 000 2 803 000 3 233 000 3 622 000 +64 % Budsjettert / avsatt tilskudd 3,3 mill kr 3,0 mill kr 3,0 mill kr 3,3 mill kr Antall utøvere 51 53 54 58 +14 Gjennomsnittstilskudd pr. utøver 43 300 52 900 59 900 62 500 +44 % Driftstilskudds andel av omsetning året før 38 % 38 % 38 % 35 % Driftstilskudds andel av omsetning samme år 30 % 33 % 32 %
Olles 75 % oppalaš doaibmadoarjagis juolluduvvui 2009:s duojáriidda geat leat nissonolbmot, dat lea 69 % lassáneapmi 2006 ektui.
Hele 75 % av samlede driftstilskudd ble i 2009 tildelt kvinnelige utøvere, en økning fra 69 % i 2006.
Sivvan dasa lea ahte nissonolbmot gaskamearálaččat ožžot stuorát doarjagiid (go vuvdet eanet) ja go leat čielgasit eanet nissonolbmot geat ohcet ja ožžot doarjaga.
Det skyldes at kvinnelige utøvere i gjennomsnitt mottar større tilskudd (pga. større omsetning) og at det er klart flere kvinner som søker og mottar tilskudd.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Tabealla 2.15 Juolluduvvon doaibmadoarjja duojáriidda geat leat ohcan doaibmadoarjaga; nissonolbmot ja dievddut
Tabell 2.15 Tildelt driftstilskudd til duodjiutøvere som har søkt driftstilskudd; kvinner og menn
Gaskamearálaš doaibmadoarjja, nissonolbmot 47 500 58 300 66 600 66 400 +40 %
Tildelingsår / Saksbehandlingsår 2006 2007 2008 2009 Endring
Gaskamearálaš doaibmadoarjja, dievdoolbmot 36 100 45 600 50 600 52 900 +47 %
Driftstilskudd til kvinner 1 520 000 1 982 000 2 332 000 2 723 000 +79 % Driftstilskudd til menn 686 000 866 000 962 000 900 000 +31 % Driftstilskudd totalt 2 206 000 2 848 000 3 294 000 3 622 000 +64 % Andel av driftstilskudd til kvinner 69 % 70 % 71 % 75 % Gjennomsnittlig driftstilskudd, kvinner 47 500 58 300 66 600 66 400 +40 % Gjennomsnittlig driftstilskudd, menn 36 100 45 600 50 600 52 900 +47 %
Buot stuorámus oassi doaibmadoarjagiin mannet Guovdageainnu suohkana duojáriidda, namalassii 1,8 mill. kr dahje 51 % 2009:s.
Desidert størst andel av driftstilskuddene går til duodjiutøvere i Kautokeino kommune, nemlig 1,8 mill. kr eller 51 % i 2009.
Diet oassi lea alle jámma leamaš dien dásis maŋemus jagiid.
Andelen har ligget stabilt på dette nivå de senere år.
Nubbin stuorámus oassi oktasaš doarjagiin manná Kárášjohkii, 29 % jagis 2009, muhto dát oassi lea dađistaga njiedjan 42 % rájes 2006:s.
Nest størst andel av samlet tilskudd går til Karasjok med 29 % i 2009, men andelen har gått gradvis ned fra 41 % i 2006.
Eará regiovnnain lea oppalaš doaibmadoarjjaoassi lassánan 10 % rájes 20 % rádjái áigodagas 2006-2009.
For andre regioner har andelen av samlede driftstilskudd økt fra 10 % til 20 % i perioden 2006-2009.
Jus geahčča gaskamearálaš doaibmadoarjagii juohke duojára nammii, de dat lei 2009:s alimus Kárášjogas, gos lei 76.000 kr., ja vuolemus Guovdageainnus, gos lei 54.000 kr.. Eará regiovnnain lei 71.000 kr..
Ser en på gjennomsnittlig driftstilskudd pr. duodjiutøver var den i 2009 høyest i Karasjok med kr 76.000, lavest i Kautokeino med kr 54.000 og i andre regioner kr 71.000.
Jus geahččá movt gaskamearálaš doarjja lea ovdánan áigodagas 2006-2009, de dat lea ovdánan eanemusat Guovdageainnus (+60 % ja unnimusat Kárášjogas (+18 %
Ser en på utviklingen i gjennomsnittlige tilskudd perioden 2006-2009 har de økt mest i Kautokeino (+60 % og minst i Karasjok (+18 %
Tabealla 2.16. Doaibmadoarjagiid juohkin duojáriidda geat leat ohcan doaibmadoarjaga;
Tabell 2.16 Tildelt driftstilskudd til duodjiutøvere som har søkt driftstilskudd; kommuner
suohkanat
Tildelingsår / Saksbehandlingsår 2006 2007 2008 2009 Endring
Juolludanjahki / Áššemeannudanjahki 2006 2007 2008 2009 Rievdan Guovdageaidnu 1 084 000 1 363 000 1 670 000 1 843 000 +70 % Kárášjohka 903 000 1 027 000 1 141 000 1 067 000 +18 % Muđui Finnmárkkus 195 000 259 000 286 000 402 000 Eará fylkkat 24 000 199 000 197 000 311 000 Oktiibuot doaibmadoarjja 2 206 000 2 848 000 3 294 000 3 622 000 +64 % Doaibmadoarjaga oassi Guovdageaidnu 49 % 48 % 51 % 51 % Doaibmadoarjaga oassi Kárašjohka 41 % 36 % 35 % 29 % Doaibmadoarjaga oassi earát 10 % 16 % 15 % 20 % Gaskamearálaš doaibmadoarjja, Guovdageaidnu
Kautokeino 1 084 000 1 363 000 1 670 000 1 843 000 +70 % Karasjok 903 000 1 027 000 1 141 000 1 067 000 +18 % Andre Finnmark 195 000 259 000 286 000 402 000 Andre fylker 24 000 199 000 197 000 311 000 Sum driftstilskudd 2 206 000 2 848 000 3 294 000 3 622 000 +64 % Andel av driftstilskudd Kautokeino 49 % 48 % 51 % 51 % Andel av driftstilskudd Karasjok 41 % 36 % 35 % 29 % Andel av driftstilskudd andre 10 % 16 % 15 % 20 % Gjennomsnittlig driftstilskudd, Kautokeino
33 900 44 000 53 900 54 200 +60 %
33 900 44 000 53 900 54 200 +60 %
Gaskamearálaš doaibmadoarjja, earát 43 800 50 900 53 700 71 300 +63 %
Gjennomsnittlig driftstilskudd, Karasjok 64 500 79 000 81 500 76 200 +18 % Gjennomsnittlig driftstilskudd, andre 43 800 50 900 53 700 71 300 +63 %
2.6 Oktiičohkkejeaddji árvvoštallamat
2.6 Oppsummerende vurderinger
Dás vuolábealde áigut muhtun árvvoštallamiid buktit dasa makkár váikkuhus doaibmadoarjjaortnegis lea leamaš. Dan dahkat go geahččat buot ovdalis čilgejuvvon dataanalysaid, ja guorahallat daid kvalitatiiva árvvoštallamiid oktavuođaš (maid earet eará leat čohkken jearahallamiin).
Ved en oppsummering av dataanalysene foran, samt at vi ser dette i sammenheng med kvalitative vurderinger (bl.a. basert på innsikt fra intervjuene), vil vi nedenfor gi noen indikasjoner på effekter av driftstilskuddsordningen.
Váikkuhusaid kvantitatiiva suokkardallan
Kvantitative analyser av effekter
Nugo čielgasit bođii ovdan ovdalis čilgejuvvon analysain, de dán riikkas leat eanemus duojárat Kárášjoga gielddas ja Guovdageainnu suohkanis.
Som det gikk fram tydelig av analysene foran er det en høy konsentrasjon av landets duodjiutøvere i kommunene Karasjok og Kautokeino.
2008:s ledje olles 81 % duodjeregistara duojáriin eret dien guovtti suohkanis.
I 2008 var hele 81 % av utøverne i duodjiregisteret fra de to kommunene.
Duodji lea dakkár ealáhus gos leat hui ollu nissonolbmot, olles 65 % duojáriin duodjeregistaris leat nissonolbmot ja 71 % sis geat ohcet doaibmadoarjagiid, leat nissonolbmot.
Duodji er en kvinnedominert næring med 65 % av utøverne i duodjiregisteret og 71 % av søknadene om driftstilskudd.
Gaskamearálaš ahki lea oalle allat ja 2005 rájes 2007 rádjái lea dat loktanan 46 jagis 51 jahkái.
Gjennomsnittsalderen er relativt høy og har økt fra 46 år i 2005 til 51 år i 2007.
Gávdnosiid maid guorahallamiin lea ovdanbuktán sáhttá čuovvovaš vuolitčuoggáide čohkket:
Funn fra analysen kan oppsummeres i følgende underpunkt:
 Duojáriid lohku duodjeregistaris lea oalle ollu lassánan, 2006:s ledje das 49 duojára ja 2009:s ledje 72 (+47 %
 Antall duodjiutøvere i duodjiregisteret har økt betydelig, fra 49 utøvere i 2006 til 72 i 2009 (+47 %
 Oppalaš vuovdindietnasat mat bohtet dujiin maid ieš lea ráhkadan, leat lassánan 76 % áigodagas 2005-2008 duojáriid gaskkas geat leat ohcan doaibmadoarjaga, ja lei 10,2 mill. kr. 2008:s.
 De totale salgsinntektene av egenprodusert duodji har økt med 76 % i perioden 2005-2008 blant utøverne som har søkt driftstilskudd, og utgjorde 10,2 mill. kr. i 2008.
 Gaskamearálaš vuovdindienas dujiin maid ieš lea ráhkadan lei 2008:s 176.200 kr., ja dat lea 54 % lassáneapmi 2005 ektui.
 Gjennomsnittlig salgsinntekt for egenprodusert duodji var i 2008 på kr 176.200, noe som var en økning på 54 % fra 2005.
 Leat boahtán eanet duojárat / duodjefitnodagat main lea eanet dienas go 2005:s lei, ja 2007:s ledje 6 duojára / duodjefitnodaga geat / mat vuvde iežaset ráhkaduvvon dujiid badjel 250 000 kr. ovddas.
 Det er blitt flere duodjiutøvere / - bedrifter med høyere omsetning enn det var i 2005, og i 2007 var det 6 utøvere / bedrifter med over kr. 250 000 i omsetning på egenprodusert duodji.
 Leat áibbas čielgasit eanet nissonolbmot geat leat duodjeregistaris, ja nissonoolbmuid lohku lassána eanet go dievdduid lohku.
 Det er klart flere kvinnelige utøvere i dudjiregisteret, og antall kvinner øker mest.
Nissonolbmuin lea maid leamaš 20-25 % eanet gaskamearálaš vuovdindienas iežaset ráhkaduvvon dujiin áigodagas 2005-2008.
Kvinner har også hatt 20-25 % høyere gjennomsnittlig omsetning av egenprodusert duodji i perioden 2005-2008.
 Sin doaibmaboađus geat leat mielde guorahallamis (raporta 20.8.2008), lei gaskamearálaččat 94 216 kr.. Dat lea seamma dássi go lei jagis 2006, muhto oalle ollu eambbo go 2005 doaibmaboađus lei (jagi ovdal go álge juohkit doaibmadoarjaga), mii lei 37.000 kr..
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3  Driftsresultatet for de som er med i undersøkelsen (rapport 20.8.2008), var i gjennomsnitt på kr 94 216, noe som er på samme nivå som i 2006, men betydelig høyere enn driftsresultatet i 2005 (året før tildeling av driftstilskudd) da det var på kr 37.000.
 Sullii bealli sis geat leat vástidan, leat čállán ahte sis lea bálkádienas lassin duddjomii, ja sin gaskamearálaš bálkádienas jagis 2005 lei 132.000 kr., 2006:s dat lei 158.000 kr. ja 2007:s fas 101.000 kr..
 Om lag halvparten av de som har svart har oppgitt å ha lønnsinntekt utenom duodji, og de hadde i perioden 2005-2007 en gjennomsnittlig lønnsinntekt på hhv. kr 132.000, kr 158.000 og kr 101.000.
Dat ahte bálkádienas lei unnit 2007:s go ovddit jagiid, sáhttá mearkkašit dan ahte eanet duojárat válljejit geavahit eanet áiggi duddjomii.
At lønnsinntekten var mindre i 2007 enn tidligere år kan muligens bety at flere utøvere velger å bruke mer tid på duodji.
 Kárten čájeha maid ahte duodjelanjat ja vuovdinkanálat leat árbevirolaččat ja unnán lea rievdan áiggi mielde.
 Kartleggingen viser også at produksjonslokaler og salgskanaler er tradisjonelle og lite har endret seg.
Eatnasiin leat alddineaset duodjelanjat ja eatnasat vuvdet duoji ruovttus dahje iežaset vuovdinbuvddain njuolga oastái.
De aller fleste har egne produksjonslokaler og de fleste selger direkte til sluttbruker hjemme eller fra egen salgsbod
Ovdalis čilgejuvvon áššit čájehit ahte eanas mihtut maid árvvoštallamis geavahit, mat leat dan árvvoštallanmandáhtas mii mis lei, čujuhit ahte lea leamaš buorre ovdáneapmi olles dan áigodaga go doaibmadoarjjaortnet lea leamaš doaimmas. Ovdamearkkadihte lea
Ovennevnte viser at de fleste evalueringsindikatorene, definert med utgangspunkt i evalueringsmandatet, har utviklet seg positivt i hele perioden driftstilskuddsordningen har vart.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 vuovdin lassánan maiddái 2008/2009 vaikko dalle lei finánsaroassu ja ledje vuordán ahte bohtet unnit turisttat ja ahte dat váikkuha vuovdimii.
Omsetningen har for eksempel økt også i 2008/2009 selv om finanskrisa satte inn og var forventet å redusere turiststrømmen og kjøpekraften derfra.
Okta váttis váldočuolbma Sámediggái, mii lea doarjjaeiseváldi, lea máhttit veardádallat man ollu sis lea dáhttu vuoruhit ollislaš doarjjarámmas joksan dihtii dán váikkuhusa ?
En av hovedproblemstillingene for tilskuddsmyndigheten Sametinget kan bli å avveie hvor mye de er villig til å prioritere av samlet tilskuddsramme for å oppnå denne effekten ?
Dát čuolbma šadda hui áigeguovdil ovdamearkkadihte de jus ollu eanet duojárat bohtet duodjeregistarii ja duojáriid dienas lassána danin go doarjjasumma lassána seammás go vuovdin lassána (40 % eanemusat 150.000 kr.).
Problemstillingen vil aktualiseres for eksempel hvis mange flere kommer inn i duodjiregisteret og utøverne øker omsetningen betydelig ettersom tilskuddet øker proporsjonalt med omsetningen (40 % maksimalt kr 150.000).
Jus ain lea nu ahte duodji ealáhussan galgá vuoruhuvvot, dainna ulbmiliin ahte lasihit dinema ja gánnáhahtti bargosajiid, de dáidá fertet ođđasis veardádallat doarjagiid struktuvrra – namalassii dan movt doarjagat juogaduvvojit.
Dersom det fortsatt er slik at næringsrettet duodji skal prioriteres, i den hensikt å øke omsetning og lønnsom sysselsetting, vil en måtte revurdere strukturen på tilskuddene – dvs. hvordan tilskuddene tildeles.
Tabealla 2.17 Čoahkkáigeassu doaibmadoarjagat - bušeahtta, juolluduvvon doarjagat, duojáriid lohku geat leat duodjeregistaris, doarjagiid lohku, gaskamearálaš doarjja guđege duojárii
Tabell 2.17 Oppsummering Driftstilskuddet – budsjett, tildelte midler, antall duodjiutøvere i duodjiregisteret, antall tilskudd, gjennomsnittlig tilskudd pr utøver.
Bušeahttajahki 2006 2007 2008 2009 2010 Bušeahtta - 3,28 mill kr 3,0 mill kr 3,0 mill kr 3,3 mill kr 3,65 mill kr Juolluduvvon - 2,206 mill kr 2,803 mill kr 3.233 mill kr 3.622 mill kr Duojáriid lohku 49 59 63 72 Vuostáiváldiid lohku - 49 51 54 58 Gaskamearálaš doarjja guđege duojárii
Budsjettår 2006 2007 2008 2009 2010 Budsjett - 3,28 mill kr 3,0 mill kr 3,0 mill kr 3,3 mill kr 3,65 mill kr Tildelt - 2,206 mill kr 2,803 mill kr 3.233 mill kr 3.622 mill kr Antall utøvere 49 59 63 72 Antall mottakere - 49 51 54 58 Gjennomsnittlig tilskudd pr utøver
- 43.300 kr 52.900 kr 59.900 kr 62.500 kr
- kr 43.300 kr 52.900 kr 59.900 kr 62.500
Ávkki kvalitatiiva analysat (dokumeanttat ja dieđut maid jearahallamiin leat čohkken)
Kvalitative analyser av effekter (dokument og intervjubasert datagrunnlag)
Váldojurddadovdu mii boahtá ovdalis čilgejuvvon kvantitatiiva datain, nannejuvvo dain eará dokumeanttain maid mii leat geahčadan ja jearrahallamiin maid leat čađahan, mas ledje mielde duodjeealáhusa / duodjeservviid ja hálddahusa ovddasteaddjit.
Hovedinntrykkene fra de kvantitative dataene ovenfor understøttes av gjennomgangen vi har hatt av øvrige dokumenter og intervju med representanter for duodjinæringen / duodjiorganisasjonene og forvaltningen.
Informánttain lea seamma oaivilvuohta das ahte doaibmadoarjjaortnet lea váikkuhan dan ahte eanebut leat gávnnahan ahte lea vuođđu bargagoahtit eanet duodjedoaimmaiguin ja dat lea maid dagahan dan ahte vuovdin lea lassánan.
Informantene er samstemte i at driftstilskuddsordningen har ført til at mange flere har funnet grunnlag for å satse mer på duodjivirksomheten og ført til økt omsetning.
Gáibádusat mat leat doaibmadoarjagiidda, leat movttiidahttán / bággen eanebuid formáliseret iežaset fitnodatdoaimmaid, ja leat registreren ovttaolbmofitnodagaid ja ožžon organisašuvdnanummara Brønnøysundregistariin.
På grunn av tilskuddskravene har det motivert / presset flere til å formalisere forholdene i bedriften sin ved å registrere seg med enkeltmannsforetak og skaffe seg organisasjonsnummer hos Brønnøysundregistrene.
Lea maid šaddan stuorát ágga sihke oainnusindahkat bargguid ja lasihit vuovdima, danin go doarjjaulbmilat leat hábmejuvvon dan láhkái ahte doarjja lassána dađimielde go duodjejohtu lassána.
Man har også et større incentiv til både å synliggjøre og øke omsetningen ettersom tilskuddsutmålingen er utformet slik at tilskuddene øker med økende omsetning. Selv om noen mener at de fleste driftstilskuddsmottakerne drev med duodji også før ordningen, og
Vaikko muhtumat oaivvildit ge ahte eanas doarjjavuostáiváldit barge juo dujiin ovdal go dát ortnet ásahuvvui, ja ahte váldováikkuhus dasto lea ge nannet duojáriid mat juo leat sajáiduvvan duojárat, de daddjo maid ahte máŋggas eai livčče álgán dahje joatkán dujiin jus doarjjaortnet ii livčče ásahuvvon, earenoamážit nissonolbmot.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 at hovedeffekten er styrket satsing hos allerede etablerte duodjiutøvere, hevdes det at mange ikke ville begynt eller fortsatt med duodji uten driftstilskuddsordningen, særlig kvinner.
Leat maid sii geat oaivvildit ahte doaibmadoarjjaortnet lea dehálaš váikkunagaskaoapmi duodjái, danin go dan sáhttá juo ovdagihtii rehkenastit ja dat lea dakkár vuođđodienas masa sáhttá luohttit.
Det er også de som mener at driftstilskuddsordninga er det viktigste av duodjivirkemidlene da det er en forutsigbar og langsiktig basisinntekt for virksomheten som en kan stole på.
Okta informánttain lohká maid ahte doarjjaortnet lea maid váikkuhan dasa ahte duodji lea dohkkehuvvon ealáhussan, ja ahte dát dohkkeheapmi lea dehálit movttiidahttinfaktor go iešalddis doarjjasumma.
En informant framhevet tilskuddsmidlenes betydning for utøverne ved de følte at driftstilskuddsordningen betydde en anerkjennelse av duodjinæringen, og at selve anerkjennelsen er viktigere motivasjonsfaktor enn selve tilskuddsbeløpet.
Sihke ealáhusa ovddasteddjiin ja eiseválddiin lea hui čielga oaidnu dasa ahte doaibmadoarjja mii juolluduvvo 40 % vuovdindietnasa ektui, lea earenoamáš ábas váikkuhangaskaoapmi duojáriidda.
Det er en klar bevissthet både hos næringsrepresentanter og myndigheter at driftstilskuddet på 40 % av salgsinntektene er et særdeles gunstig virkemiddel for duodjiutøverne.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 doaibmadoarjja dahká lagabui 2/3 oasi doaibmabohtosis, ja almmá doaibmadoarjaga haga ii livčče báljo leamaš dan meare dienas ahte dainna birgešii.
Av datagrunnlaget foran framkommer at nærmere 2/3 av driftsresultatet skyldes driftstilskuddet, og uten driftstilskuddet ville det nesten ikke vært noe overskudd å leve av.
Duojit leat divrasat ja oalle earenoamáš gálvu márkanis, ja go servodagas lea heittot ruhtaáigi, johtá duodji hejot.
Duodjiprodukter er dyre og relativt eksklusive produkter i markedet, og ved lavkonjunkturer går salget ned.
Diekkár dilis dahká doaibmadoarjja vejolažžan duodjefitnodahkii ceavzit vaikko vel bargá ge dušše ” bealle fámuin ”, ja sáhttá dán áiggi geavahit iežas ovddideapmái.
Da gir driftstilskuddet muligheter for duodjibedriften til å overleve selv om en driver for ” halv maskin ”, og en kan utnytte tida til å utvikle seg.
Okta vuođđogažaldat mii guoská váikkuhandoarjjaortnegii, lea ahte lea go 40 % doarjjamearri vuovdima ektui gitta 375.000 kr rádjái, vaikko man ollu jagiid, dette nu buorre ortnet jus ulbmil lea oažžut gánnáhahtti ealáhusovdáneami.
Et grunnleggende spørsmål vedrørende virkemiddelordningen er om en tilskuddssats på 40 % av omsetning inntil kr 375.000, i et ubegrenset antall år, er en for bra ordning dersom formålet er lønnsom næringsutvikling.
Jus dán árvvoštallá kulturguoddi ealáhusdoaibman, de diehttelas lea álkit addit alla doarjagiid iešguđetlágán buriid kultuvrralaš ulbmiliidda go de jus doarjagiid ulbmilis galgá eanet deattuhit gánnáhahttima go kultuvrra.
Vurdert som kulturelt betinget næringstiltak vil en naturligvis stå friere til å gi høye tilskudd til ulike kulturelt gode formål enn for tiltak der lønnsomhet vektlegges mer.
Mii guoská dasa man ávkkálaš doaibmadoarjja lea duodjefitnodagaid ovdáneapmái, de čujuhuvvo dasa ahte gávdnojit gal juo sierra váikkuhangaskaoamit nugo investeren-ja ovdánahttindoarjja.
Når det gjelder driftstilskuddets effekt på utviklingen i duodjibedriftene, så vises det til at riktignok finnes egne virkemidler som investerings- og utviklingstilskudd.
Almmatge, ovdal nie guhkás joavdá, de čuoččuhuvvo ahte leat doaibmadoarjagat mat addet dan meare nanu ruđalaš oadjebasvuođa ahte duojár duostá duođas bargagoahtit nannet iežas doaimma.
Imidlertid, før man kommer så langt, så hevdes det at det er driftstilskuddene som gir den faste økonomisk tryggheten slik at en tør satse.
40 % doaibmadoarjjan lea oalle ollu dakkár duojáriidda geat smávvát barget, ja dat addá vissis friddjavuođa geahččaladdat buvttademiin ja buktagiid ovdánahttimiin.
40 % i driftstilskudd er relativt mye for små aktører, og gir en viss frihet til å kunne eksperimentere med produksjon og produktutvikling.
Eanas duojárat hálidivčče áinnas beassat ohcamušbargguin maidda manná ollu áigi, nugo iešguđetlágan prošeaktaohcamušain (ovdamearkkadihte investerendoarjja, ovdánahttindoarjja jna.).
Duodjiutøvere flest vil gjerne slippe arbeidskrevende søknadsarbeid som ulike prosjekttilskudd krever (for eksempel søknader om investeringstilskudd, utviklingstilskudd mv.).
Muhtun váldoinformánttaid dieđuid mielde geavahit ge muhtun duojárat dan ekonomalaš vuođu ja vejolašvuođaid maid doaibmadoarjja addá smávit buvttadanmašiinnaide ja smávit investeremiidda.
I følge nøkkelinformanter bruker derfor enkelte duodjiutøvere det økonomiske fundamentet og fleksibiliteten som driftstilskuddet gir til mindre produksjonsmaskiner og mindre investeringer generelt.
Doaibmadoarjja buorida ruhtadili, ja danin leat muhtumat maid sáhttán bálkáhit veahkkebargiid dan botta ieža leat oahpu váldimin.
Noen har også brukt den styrkede økonomien driftstilskuddet gir til å leie seg inn hjelpepersonell når de selv er på opplæring.
Danin lea eandalii smávva fitnodagaid mielas doaibmadoarjja miha eanet muhttálaš ja álkit go dat ahte čađat šaddat ohcat sierra doarjaga juohke áidna investeremii ja ovdánahttindoibmii.
Driftstilskuddet oppleves dermed veldig fleksibelt og enklere, særlig for småskalabedrifter, enn å måtte søke tilskudd til hvert eneste investerings- og utviklingstiltak.
Mearkkaša alimus summa maid sáhttá dinet go galgá oažžut 40 % doarjaga olles vuovdinsumma
Dvs. høyeste omsetning som utløser 40 % tilskudd av hele omsetningsbeløpet. Maksimalt
Alimus doarjja lea 150.000 kr..
tilskudd er kr 150.000.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 3 Doaibmadoarjagiid eavttuid árvvoštallan
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 3 Vurdering av kriteriene for driftstilskudd
3.1 Áššečuolmmat, eavttut maid vuođul beassá duodjeregistarii ja doaibmadoarjja duodjefitnodagaide
3.1 Problemstillinger og kriteriene for duodjiregisteret og driftstilskudd til duodjibedrifter
Dás áigut árvvoštallat muhtun doaibmadoarjagiid eavttuid, ahte leat go dat ulbmillaččat doarjaga mihttomeari hárrái.
Her skal vi for enkelte av kriteriene om driftstilskudd vurdere om de er formålstjenlige i forhold til å oppnå målsettingen med ordningen.
Eaktun dasa ahte galgá sáhttit ohcat doaibmadoarjaga, lea ahte galgá leat ohcan miellahttun duodjeregistarii, ja dohkkehuvvon dasa lahttun.
For å kunne søke om driftstilskudd forutsettes det at en allerede har søkt og fått godkjent medlemskap i duodjiregisteret.
Go duodjeregistarii galgá beassat mielde, de ferte deavdit čuovvovaš eavttuid:
Medlemskap i duodjiregisteret forutsetter at en oppfyller følgende kriterier:
 Ohcci galgá deavdit eavttuid maid vuođul beasašii čálihit iežas Sámedikki jienastuslohkui.
 Søkere må oppfylle kriteriene for registrering i Sametingets valgmantall.
Jienastuslohkui čáliheapmi mearkkaša maid dan ahte ferte čálalaččat duođaštit ahte dovdá iežas sápmelažžan.
Registrering innebærer også at man må avgi erklæring om at man oppfatter seg som same.
Muhto ii dárbbaš gal leat čálihuvvon jienastuslohkui.
Man trenger imidlertid ikke å være innført i manntallet.
Earenoamáš dilálašvuođain sáhttá spiehkastit dán gáibádusas.
I spesielle tilfeller kan det dispenseres fra dette kravet
 Ohccis galgá leat ovttaolbmofitnodat ja galgá leat dieđihuvvon lassiárvodivatlohkui.
 Å ha et enkeltpersonforetak og være innført i merverdiavgiftsmanntallet
 Galgá leat vuovdán dujiid maid ieš lea ráhkadan, maid vuođđu lea sámi kultuvra ja árbevierru, unnimustá 50.000 kr. ovddas earret lassiárvodivvada.
 Omsetning av egenprodusert duodji basert på samisk kultur og tradisjoner på minimum kr 50.000 eksklusiv mva
 Galgá ieš čálalaččat duođaštit makkár reálagelbbolašvuohta ja/dahje formálalaš gelbbolašvuohta sus lea sámi duojis.
 Dokumentasjon ved egenerklæring om realkompetanse og / eller dokumentasjon av formell kompetanse i samisk duodji
 Ohccit geat ožžot doaibmadoarjaga leat geatnegasat almmuhit dárbbašlaš dieđuid go ekonomalaš raporta galgá ráhkaduvvot.
 Søkere som mottar driftstilskudd er pliktige til å gi nødvendige opplysninger i forbindelse med utarbeidelse av økonomisk rapport
Meroštallannjuolggadus man vuođul rehkenastá doaibmadoarjaga sturrodaga, sidjiide geat muđui devdet ovdalis namuhuvvon gáibádusaid, lea ahte juolluduvvo gitta 40 % doarjja iežasráhkaduvvon duoji vuovdinsumma ektui, muhto eanemus doarjja maid sáhttá oažžut, lea 150.000 kr..
Beregningsregelen for utmåling av driftstilskuddet størrelse, forutsatt at de oppfyller kravene foran, er at tilskudd ytes inntil 40 % av egenprodusert duodji, men begrenset oppad til kr 150.000.
Dán kapihttalis mii geahčadit vuosttažettiin daid áššečuolmmaid mat gusket dás bajábeallái biddjojuvvon jorbačuoggáid golmma vuosttaš čuoggáide.
I dette kapitlet er det først og fremst problemstillinger som relatert til de tre første kulepunktene vi fokuserer på.
Vuosttaš áššečuolbma (1. jorbačuokkis) lea árvvoštallat makkár váikkusat das livčče dán doarjjaortnegii jus Sámediggi mearridivččii ahte maiddái ohccit geat eai deavdde dán eavttu galget sáhttit oažžut doaibmadoarjaga.
Den første problemstillingen (1. kulepunkt) er å vurdere hvilke konsekvenser det vil få for ordningen dersom Sametinget åpner for at også søkere som ikke oppfyller dette kriteriet kan oppnå driftstilskudd.
Dat guoská ohcciide geat eai deavdde eavttuid maid mielde beasaše čálihuvot Sámedikki jienastuslohkui, muhto
Dette gjelder søkere som ikke oppfyller kriterier for registrering i Sametingets valgmantall, men som oppfyller de andre kriteriene som innehaver av enkeltpersonforetak samt egenprodusert duodji med omsetning på minimum kr 50.000 ekskl. mva..
Maŋemus čáhppes čuokkis gieđahallojuvvo eará sajes, ea.ea 4. kapihttalis.
Det siste kulepunktet er drøftet annet sted, bl.a. i kapittel 4.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 geat devdet duoid eará eavttuid, namalassii ahte sis lea ovttaolbmofitnodat ja ahte sii vuvdet dujiid maid ieža leat ráhkadan unnimusat 50.000 kr. ovddas earret lassiárvodivvada.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 I forhold til 2. kulepunkt drøfter vi konsekvensene dersom det åpnes for at også andre selskapsformer enn enkeltmannsforetak kan motta driftstilskudd.
De mii smiehttat earenoamážit oasusservviid, muhto maiddái dakkár fitnodagat main lea juogaduvvon ovddasvástádus (DA), ovddasvástideaddji fitnodagat (ANS), vuođđudusat, searvvit ja organisašuvnnat sáhttet leat áigeguovdilat.
Særlig aksjeselskap, men også delt ansvar selskap (DA), ansvarlig selskap (ANS), stiftelser, lag og foreninger kan være aktuelle alterativer.
Movt dát searvvit heivejit vuosttaš čáhppes čuoggá gáibádusaide ?
Hvordan kan dette forenes med kriterier som i første kulepunkt ?
Sáhtášii go ovdamearkkadihte leat ávkkálaš ja vejolaš gáibidit ahte buot oamasteaddjit / oasusoamasteaddjit ovtta fitnodagas galget deavdit eavttuid maid vuođul beasaše čálihit iežaset Sámedikki jienastuslohkui ?
Vil det for eksempel være hensiktsmessig og mulig å kreve at samtlige eiere / andelshavere i et selskap må oppfylle kriteriet for registrering i Sametingets valgmantall ?
Goalmmát áššečuolbma duogáš lea ahte ollu duojárat vuvdet sihke dujiid maid ieža leat ráhkadan ja dujiid / mátkemuittuid maid earáin leat oastán.
Den tredje problemstillingen har bakgrunn i at mange duodjiutøvere selger både egenprodusert duodji og duodji / souvenirer som er kjøpt inn fra andre.
Dies badjána ge gažaldat ahte movt ohcci galgá sirret dieid ? Movt galgá duođaštit ahte son lea dušše iežasráhkáduvvon duoji vuovdán ?
Spørsmålet er da hvordan søker skal gå fram for å skille mellom disse, dvs. dokumentere at omsetningen kun stammer fra egenprodusert duodji ?