pere/sami_parallel huggingface dataset:
54 Sametinget forklarer i en e-post 27.9.2013 at det ikke har fått økning fra sentrale myndigheter til tospråklighetstilskuddet.
42 Ohppiidlohku, geain sámegiella lei vuosttašgiellan, lassánii jeavddalaččat, ja mii maŋŋil bisui dássedin, dasa sáhtte leat máŋga siva.
Dermed har man ikke hatt rom for å øke tilskuddet: «I 2009 satte Sametinget i gang arbeidet med revidering av retningslinjene.
Okta sivva sáhttá leat eahpeformálalaš sámegieloahpaheapmi ruovttuin lassánii dan maŋemus 25 jagis.
Etter 2009 ønsket derfor ikke Sametinget å gjøre store endringer i tildelingene før de nye retningslinjene trådte i kraft så lenge Sametinget ikke fikk økninger fra sentrale myndigheter til tospråklighetstilskuddet. š (Sametinget 2013)
Máŋga dutkanbarggu leat seamma oaivilis ahte diet giellaoahpaheapmi duođai lea lassánan (geahča maiddái kap ovdalis).
Bruken av tospråklighetsmidlene (Kleven et al.
2.4 Muhtin logut dálá davvisámegiela čállingielas
Ifølge de nye tildelingskriteriene går tospråklighetstilskuddet over fra å være kostnadsstyrt til å bli en målstyrt modell fra 2012.
Leat áibbas unnán badjel vihttalogi jahkásaš sámegielaga, geat skuvllas leat oahppan čállit sámegiela (dan birra kap. 2.3 álggus dás badjelis).
De nye beregningsreglene er delt i tre deler:
Olbmot sáhttet máhttit lohkat ja čállit sámegillii, vaikko eai leat ge oahppan dan mánáidskuvllas, juoga maid máŋggas árvideamis leat dahkan.
1. Basisdel.
Lea álkit oahppat lohkat ovtta giela, go čállit dan.
Basistilskuddet utgjør 35 prosent av den totale tospråklighetsrammen til kommunene og fordeles likt mellom forvaltningskommunene.
Sidjiide geat čállingiela leat oahppan skuvllas lea leamaš álkit. Dás galgat oaidnit movt davvisámegiela lohkan- ja čállinmáhtolašvuohta lei 2012 Norgga beale ráji.
2.
2.4.1 Lohkat ja čállit davvisámegillii
Betjeningsdel: Betjeningsdelen utgjør 40 prosent av den totale tospråklighetsrammen til kommunene og fordeles til forvaltningskommunene basert på følgende måleenheter: Antall elever med samisk som førstespråk i grunnskolen vektlegges 44 prosent.
Solstad (2012) raporttas lea tabealla mii čájeha davvisámegiela lohkan- ja čállinmáhtolašvuođa guđa ahkejoavkkus.
Antall elever med samisk som andrespråk i grunnskolen vektlegges 25 prosent, og antall innmeldte i Sametingets valgmanntall i kommunen vektlegges 31 prosent.
Informánttat leat válljejuvvon sin gaskkas geat leat čálihan iežaset Sámedikki jienastuslohkui.
3. Utviklingsdel: Utviklingsdelen utgjør 25 prosent av den totale tospråklighetsrammen til kommunene.
Tabealla 7 dás vuollelis čájeha man bures dat iešguđet ahkejoavkku iežaset mielas lohket davvisámegiela 2012.
Den reguleres i henhold til aktivitet og gjennomførte tiltak fra år til år og i henhold til samarbeidsavtaler mellom den enkelte kommune og Sametinget.
Tabealla 2.9 Man bures lohket davvisápmelaččat sámegiela ? Proseanttaid mielde ja juhkkojuvvon agiide
Størrelsen på utviklingstilskuddet for den enkelte kommune fastsettes av sametingsrådet.
18+ 30+ 40+ 50+ 60+ 70+ Oktiibuot Juo, manná bures lohkat juohkelágan teavsttaid 34 31 26 27 20 21
De nye retningslinjene blir gradvis innført i perioden 2012–14.
Juo, nu guhká go teaksta lea dábálaš fáttá birra 14 16 16 18 18 25
Da budsjettet for 2012 ble vedtatt, var ikke samarbeidsavtalene med kommunene og fylkeskommunene underskrevet.
Juo, go teaksta lea hui álki 23 24 17 21 22 23 In máhte lohkat sámegiela 30 30 41 33 40 32 Supmi % 100 100 100 100 100 100 Lohku 115 198 258 304 255 106
Dette gjorde at Sametinget ikke hadde grunnlag for å fastslå størrelsen på utviklingstilskuddet til den enkelte kommune og fylkeskommune i budsjettet for 2012.
43 Tabealla čájeha nuoramusaid gaskkas eatnasat lohke álkit “ juohkelágán teavsttaid ”, go dat boarráseappot 2012.
I 2013 er tilskuddet fordelt etter de nye retningslinjene bortsett fra for utviklingsdelen av tilskuddet.
Tabeallas oaidnit ahte 21 % sis, geat ledje badjel 70 jahkásačča, lohke máhttit lohkat juohkelágan teavsttaid álkit, seammás go 34 % vuollel 30 jagi lohke dan seamma.
Det skal fordeles etter forrige års aktivitet, og fordi Sametinget ikke hadde fått inn rapporter i
Muhto diekkár dulkomat tabealla ektui eai atte daid duohta erohusaid nuoramusain ja boarrásepmosiin.
55 forhold til de nye retningslinjene, hadde de ikke noe grunnlag å vurdere utviklingstilskuddet ut fra.
Álgovuorus han lei ollu stuorit proseanta badjel 70 jahkásaččain, geat hupme sámegiela, go sin gaskkas geat ledje vuollel 30 jagi (geahča tabealla 2.5 badjelis), ja dien dáfus šaddá ollu stuorit proseanta oassi dain nuorat sámegielagiin, go dain boarrásiid sámegielagiin, geat lohket sámegiela álkit.
Derfor valgte Sametingets plenum å fordele utviklingstilskuddet slik at summen totalt ble den samme som tidligere år.
36 % dain nuoramusain iskkadeami válljejuvvon joavkkus hupme sámegiela njuovžilit (tabealla 2.5), ja 34 % lohke ges álkit (tabealla 2.7).
Kommunene sender nå rapportene for 2012 til Sametinget.
Dat mearkkaša ahte eanas oassi davvisámegielagiin vuollel 30 jagi lohket sámegiela álkit.
Dette er de første rapportene Sametinget får i henhold til samarbeidsavtalene som trådte i kraft 1.1.2012.
Badjel 70 jahkásaččain ledje 63 % geat hupmet sámegiela njuovžilit (tabealla 2.5), seammás go 21 % lohket álkit (2.7).
Disse rapportene danner grunnlag for beregning av utviklingstilskuddet for 2014.
Diet čájeha stuora erohusa sámegiela lohkanmáhtolašvuođas sámegielagiid boarráseamos ja nuoramus ahkejoavkkuid gaskkas.
Med andre ord blir 2014-budsjettet det første budsjettet hvor utviklingstilskuddet beregnes etter aktivitet og utførte tiltak, slik beregningsreglene tilsier (Sametinget 2013).
Tabealla 2.10 dás vuollelis čájeha man bures dat iešguđet ahkejoavkkut iežaset mielas čálle davvisámegiela 2012.
3.2.3 Bevilgninger til kommunene og fylkeskommunene i perioden 1993–2005
Tabealla 2.10 Man bures čállet davvisápmelaččat sámegiela ? Proseanttaid mielde ja juhkkojuvvon ahkejoavkkuide
Framstillingen under gir en oversikt over størrelsen på de bevilgede tospråklighetsmidlene til kommunene og fylkeskommunene fra 1993 til 2013. For 1996 og 1999 er fylkesmannens skjønnstilskudd til kommuner som ikke får dekket sine utgifter, lagt inn i tabellen.
18+ 30+ 40+ 50+ 60+ 70+ Oktiibuot Juo, lea áibbas lunddolaš 23 15 16 11 Juo, muhto ferten de eambbo 16 18 17 13 15 Dušše veahá, nugo álkis dieđuid ja dajaldagaid 25 16 20 20 24
Tabell 3.2 Tospråklighetsmidler kommuner 1993–2005 Kommune Nesseby 1 748 1 991 1 835 2 234 2 864 Tana 2 340 2 848 2 816 4 089 4 957 Porsanger 2 054 2 822 3 214 3 610 5 225 Karasjok 3 268 3 670 4 413 5 052 7 141 Kautokeino 3 963 4 045 4 472 5 421 7 601 Kåfjord 1 173 1 947 1 787 2 479 3 472 Sum: 14 546 17 323 18 537 22 885 31 260
In máhte čállit sámegillii 36 51 47 47 53 Supmi % 100 100 100 100 100 100 Lohku 115 198 258 304 255 106
Tabell 3.3 Tospråklighetsmidler fylkeskommuner 1993–2005 Fylkeskommune Finnmark 1 760 1 016 1 057 1 400 Troms 1 190 Sum 1 760 1 865 2 590
Dát tabealla čájeha ain stuorit erohusaid boarráseamos ja nuoramus ahkejoavkku gaskkas, go lohkanmáhtolašvuođa ektui.
Tabell 3.2 og tabell 3.3 viser utviklinga for de seks kommunene og de to fylkeskommunene som var innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk fra starten i 1993.
Vaikko ledje ge 63 % dain boarrásepmosiin geat hupme sámegiela njuovžilit (tabealla 2.5), de ledje dušše 8% geat čálle giela álkit (tabealla 2.8).
Framstillingen er med tre års intervall og ender i 2005.
36 % nuoramusain hupme sámegiela njuovžilit (tabealla 2.5), ja 25 % čálle dan álkit (tabealla 2.8).
Fra 2006 er forvaltningsområdet utvidet med en kommune, Tysfjord i Nordland, og ei ny framstilling begynner etter dette.
Tendeanssaid maid Tabealla lea Solstad 2012:132 mielde
Tabell 3.2 og tabell 3.3 viser også at de totale bevilgningene til tospråklighet i kommunene øker en del på 1990-tallet, mens bevilgningene til fylkeskommunene går ned. Noen kommuner opplever også en nedgang fra 1996 til 1999.
44 oaidnit go geahččat buot daid tabeallaid 2.5, 2.6, 2.7 ja 2.8, de eat sáhte dulkot eará go ahte leat hui buorit bohtosat vuođđoskuvlla oahpahusas sihke sámegillii ja sámegielas.
Dette har sammenheng med forandringer av kriteriene for fordeling av midlene mellom kommunene og mellom fylkeskommunene.
Boarrásepmosat eai beassan oahppat čállit sámegiela skuvllas, ja nuoramusain lei dakkár oahpahus čađa áiggi skuvllas.
En markant økning både i kommunenes og fylkeskommunenes tilskudd til tospråklighet kommer mellom 2002 og 2005, da tospråklighetsmidlene til kommunene øker med 8,375 millioner kroner eller 36,6 prosent, og tospråklighetsmidlene til fylkeskommunene øker med 725 000 kroner eller 38,9 prosent.
2.4.2 Davvisámegielat aviissat
Økningen kommer etter at en arbeidsgruppe nedsatt av Kommunal- og regionaldepartementet konkluderte med at kommunene ikke fikk dekket sine faktiske utgifter til tospråklighet i kommuneforvaltningen og til økt administrasjon og drift innen grunnskolen.
Lea čanastat dasa man oallugat lohket sámegiela álkit, ja man stuora deaddilanlohku sámegielat aviissas sáhttá šaddat.
Selv etter utdeling av skjønnsmidler til kommunene i 2002 mente arbeidsgruppen at bare Nesseby fikk dekket sine faktiske utgifter til tospråklighet, mens det var et gap mellom de fem andre kommunenes utgifter og det de oppnår i tilskudd, på 12,334 millioner kroner (Kommunal- og regionaldepartementet 2002: 35).
Sámi logut muitalit / Samiske tall forteller 3 lea Johan Ailo Kalstad čállán ovtta artihkkala, maid lea gohčodan “ Sámi mediat - oppslutning, omfang og rammebetingelser ” (Kalstad 2010).
Mens tospråklighetsmidlene til kommunene utgjorde 22,885 millioner i 2002, økte dette beløpet til 31,260 millioner kroner i 2005.
Kalstad čilge dás “ sámi media ” eambbo go “ sámegielat media ”.
Fortsatt var dette 3,24 millioner kroner mindre enn det Kommunal- og regionaldepartementets arbeidsgruppe hadde konkludert med var full kompensasjon for utgiftene til tospråklighet i 2002.
Muhto son ráhkadii maid tabealla, mii čájehii movt diŋgojeddjiid lohku lea, earenoamážiid davvisámegielat, aviissain leamaš.
3.2.4 Bevilgninger til kommunene og fylkeskommunene i perioden 2007–2013
Diet guokte sámegielat aviissa Áššu ja Min Áigi searvvaiga oktan aviisan 2008, man namma šattai Ávvir, ja mii álggi olggosaddot viđa geardde vahkkui.
I perioden 2001 til 2011 benytter Sametinget de samme retningslinjer for tospråklighetsmidler til kommunene og fylkeskommunene.
Tabealla 2.11 dás vuollelis čájeha daid aviissaid deaddilanlogu rievddademiid jagiin 2000 gitta 2009 rádjái.
Disse nye tildelingskriteriene blir innført i perioden 2012–14.
Tabealla 2.11 Deaddilanlohku sámegielat aviissain 2000 - 2012
Tabell 3.4 Tospråklighetsmidler kommuner 2007–2013 Kommune 2007 Nesseby 2 850 2 863 2 863 2 863 3 021 3 021 3 021 Tana 5 069 5 082 5 082 5 082 5 082 5 082 5 082 Porsanger 5 299 5 313 5 313 5 313 5 313 5 313 5 313 Karasjok 7 307 7 320 7 320 7 320 7 320 7 320 7 320 Kautokeino 7 541 7 554 7 544 7 544 7 544 7 544 7 544 Kåfjord 3 463 3 476 3 476 3 476 3 476 3 476 3 476 Tysfjord 3 008 3 021 3 021 3 021 3 021 3 021 3 021 Snåsa 3 021 3 021 3 021 3 021 3 021 3 021 Lavangen 3 021 3 021 3 021 3 021 Røyrvik 2 500 Sum 34 537 37 650 37 650 40 671 40 829 40 829 43 329
Jahki 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2010 2011 2012 Áššu 969 1003 1129 1117 1084 1021 975 1008 - - - - Min Áigi 964 1142 1197 1072 1211 1179 1177 1104 - - - -
Kilder: Sametingets budsjetter 2007–2013
Ávvir 1204 1271 1088 1047 Supmi 1933 2145 2326 2189 2295 2200 2152 2112 1204 1271 1088 1047
Tabell 3.4 viser at tospråklighetsmidlene til kommunene totalt sett øker med 25,5 prosent i perioden 2007 til 2013.
Dás oaidnit ahte dušše Min Áiggis lei stuorit deaddilanlohku 2004, go dan oktiičaskon aviissas Ávviris lei 2009.
I samme periode utvides forvaltningsområdet for samisk språk med tre kommuner: Snåsa i 2008, Lavangen i 2010 og Røyrvik i 2013.
Kalstad namuhii máŋga jáhkehahtti árvvoštallama manne dat manai nie deaddilanloguin, muhto ii ovttage árvvoštallamis leat dahkamuš gielain.
Tilskuddet til den enkelte kommune øker med 13 000 kroner fra 2007 til 2008.
Leage maid váttis dulkot makkárge gielalaš sivaid daidda rievddademiide.
Deretter er det bevilgede beløpet konstant mellom 2008 og 2013.
Tabealla lea Kalstad 2011:36 mielde ja Tor Sara, Ávvir
Unntaket er Nesseby, som også får en økning på 158 000 kroner eller 5,5 prosent fra 2010 til 2011.
45 Nuppe dáfus leat oaidnán ahte sámegiela lohkanmáhtolašvuohta sámegielagiin lea buorránan.
Tabell 3.5 Tospråklighetsmidler fylkeskommuner 2007–2013 Fylkeskommune 2007 Finnmark 1 411 1 400 1 400 1 400 1 400 1 400 1 400 Troms 1 201 1 200 1 200 1 200 1 200 1 200 1 200 Nordland 1 201 1 300 1 300 1 300 1 300 1 300 1 300 Nord-Trøndelag 1 200 1 200 1 200 1 200 1 200 1 200 Sum 3 813 5 100 5 100 5 100 5 100 5 100 5 100
Muhto loguin badjána gažaldat man ollu vejolaš diŋgojeaddji sáhttet leat davvisámegielat aviissas.
Kilder: Sametingets budsjetter 2007–2013
Mii sáhttá leat eanemus lohku ?
Tabell 3.4 og 3.5 viser at tospråklighetsmidlene til fylkeskommunene totalt sett øker med 1,223 millioner kroner eller 47,2 prosent fra 2005 til 2007.
Mii diehtit ahte lohkkit ovtta aviissas leat álo eambbo go diŋgojeaddjit.
Nesten hele økningen kommer av at Nordland fylkeskommune mottar 1,201 millioner kroner i 2007.
Ja dán oktavuođas diehtit ahte stuora oassi dain vejolaš sámegielat diŋgojeddjiid ja lohkkiid mielas “ ii leat álki lohkat juohkelágan teavsttaid sámegillii ”.
Dette skjer da Nordland fylkeskommune får forpliktelser i forhold til samelovens språkregler som en følge av at Tysfjord kommune blir innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk i 2006.
Diet guoská hui máŋgasii 2012, geat ledje badjel 50 jahkásaččat ja geat eai goassige beassan oahppat sámegiela skuvllas.
Tabell 3.5 viser at tospråklighetsmidlene til fylkeskommunene totalt sett øker med 1,287 millioner
Sámegielat radiosáddagat olahit dan dihte hui ollu eambbogiidda go čálalaš sámegielat mediat goassige sáhttet dahkat.
58 kroner eller 33,8 prosent i perioden 2007 til 2013.
Váilu dutkan mii čájeha movt sámegiela čállingiella doaibmá dál lagasservodagain.
Hele økningen kommer fra 2007 til 2008.
Eat ge dieđe movt sámegiella doaibmá sosiála mediain.
Det skjer da Nord-Trøndelag fylkeskommune får forpliktelser i forhold til samelovens språkregler som en følge av at Snåsa kommune blir innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk.
Livčče somá diehtit leago doppe álkit lohkat ja čállit sámegiela go “ dain boares mediain ” ?
Forøvrig har tospråklighetstilskuddet til fylkeskommunene vært konstant i perioden 2007–2013, med et unntak av en liten nedgang til de tre nordligste fylkeskommunene mellom 2007 og 2008.
Statistihkat Solstad 2012 čájehit hui stuora ávkki leamaš sámegieloahpahusas vuođđoskuvllas. Nannet lohkan- ja čállinmáhtolašvuođa sámegielagiid eatnigillii lea áibbas čielgasit nanneme sámegiela obbalaččat.
Tabell 3.6 Tospråklighetsmidler kommuner 2005–2012 indeksregulert Kommune 2005–12 regulert 2005–12 Sum Nesseby 2 864 3 021 3 270 - Tana 4 957 5 082 5 659 - Porsanger 5 225 5 313 5 965 - Karasjok 7 141 7 320 8 152 - Kautokeino 7 601 7 544 8 677 -1 133 Kåfjord 3 472 3 476 3 964 - Sum 31 260 31 756 35 687 -3 931
Dárbbašit eambbo dutkama movt nuoraid gaskkas duođai lea lohkan- ja čállingiella. Diekkár dutkan ii guoskka dušše giellafágaid ektui, muhto maiddái pedagogihkka ja mediafágat sáhtášii atnit dies ávkki.
Kilde: Sametingets budsjetter 2005; 2012; SSB 2013
2.5 Sámegiella almmolaš hálddašeamis
Tabell 3.6 viser tospråklighetsmidlene som ble mottatt av de seks opprinnelige kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk for 2005 og 2012.
Ii oktage suohkan dahje eará hálddašanorgána lean geatnegáhtton atnit sámegiela ovdal go Sámeláhka doaibmagođii 1992.
Det vises også hva summen skulle vært dersom den hadde vært indeksregulert i henhold til konsumprisindeksen for perioden 2005–12.
Go giellanjuolggadusat doaibmagohte Sámelágas 1992, de ásahuvvui maid sámegillii sierra geográfalaš hálddašanguovlu.
Beregningen er utført med Statistisk sentralbyrås konsumprisindekskalkulator (SSB.
Dáppe galggai dárogiella ja sámegiella leat dássálaga hálddašeamis, ja sámegielas lei earenoamáš nanu riektesuodjalus.
2013).
Sámegiela hálddašanguovlu (dás duohko gohčoduvvo hálddašanguovlun) fátmmasta dán logi suohkanan 2013 Guovdageaidnu,
Beregningen viser at de seks kommunene reelt mottar totalt 3,9 millioner mindre i tospråklighetstilskudd i 2012 i forhold til 2005 når man tar hensyn til konsumprisindeksen.
Kárášjohka, Deatnu, Unjárga ja Porsáŋgu Finnmárkku fylkkas, Gáivuotna ja Loabát Tromssa fylkkas, Divttasvuotna Nordlánddas ja Snoasa ja Raavrhvijhke Davvi-Trøndelagas.
Alle kommunene mottar reelt mindre i tilskudd.
Álggos ledje hálddašanguovllus dušše dat guhtta vuosttaš suohkana, mat dás ovdalis leat namuhuvvon.
Kautokeino kommune kommer dårligst ut ettersom kommunens reelle tilskudd er 1,1 millioner kroner mindre enn i 2005.
Dat njeallje eará suohkana Loabát, Divttasvuotna, Snoasa ja Raavrhvijhke leat ieža háliidan maŋŋil searvat dasa.
Nesseby kommune kommer best ut med en reell nedgang på 249 000 kroner.
Dat mearkkaša ahte suohkanstivra lea mearridan stádas ohcat lobi dasa beassat mielde.
Finnut har vurdert Sametingets formål med tilskuddsordningen slik det kommer fram i tildelingsbrevene til kommuner og fylkeskommunene i perioden 2003–2007.
earenoamáš sámegielalaš geatnegasvuohta, ja dávjá rehkenastojit mielde hálddašanguvlui.
Formålet her er å bevare, styrke og fremme bruken av samisk språk i offentlig forvaltning.
Maiddái stáda ásahusain lea earenoamáš geatnegasvuohta, earenoamážiid go barget hálddašanguovlluin.
Den overordnede målsetningen er at kommuneforvaltningen fullt ut skal bli tospråklig slik at samisk og norsktalende får en likeverdig kommunal tjenesteyting.
Hálddašanguovllus gálget olbmot sáhttit sámegielain gulahallat almmolaš ossodagaiguin ja ásahusaiguin.
Det er også et formål at tilskuddet skal sikre enkeltpersoners rettigheter i henhold til samelovens språkregler.
Maiddái oahpahuslágas, mánáidgárdelágas ja báikenammalágas leat earenoamáš gáibádusat suohkaniidda hálddašanguovllus.
Det siste året
Earret eará lea buohkain vuođđoskuvlaagis ja geat orrot hálddašanguovllus, automáhtalaččat riekti sámegieloahpahussii – sorjjasmeahttun ruovttugillii dahje čearddalašvuhtii.
Finnut evaluerer ordningen, er 2007. Da er formålet kun knyttet opp til kravene i sameloven om en tospråklig lokal og fylkeskommunal forvaltning (Kleven et al.
Hálddašanguovlu lea reaidu, mii álkida eiseválddiid ollašuhttit geatnegasvuođaid, mat Norggas leat našunála lágaid ja riikkaidgaskasaš lágaid bokte sámegiela ektui.
2009:4; 46).
Diet ortnet dagaha ahte almmolaš doaibmabijut šaddet eambbo sihkkareabbo go muđui livčče leamaš, go hui oallugat sámegielagiin Norggas, árvvu mielde orrot siskkobealde daid geográfalaš guovlluid.
Rapportene fra mottakerne og deres dialog med Sametinget viser en rekke eksempler på at man ønsker at midlene skal bidra til en generell styrking av samisk språk og kultur.
Sámedikkis ja departemeanttas lea maŋŋil hálddašanguovllu ásaheamis 1992 leamaš dárbu čuovvut mielde movt sámegiela ásahemiin hálddašangiellan lea mannan.
Kommunene og fylkeskommunene har da også brukt midlene til en rekke tiltak som ikke nødvendigvis er forankret i samelovens språkregler, men som kan kalles kulturelle tiltak, identitetsskapende og holdningsskapende tiltak (Kleven et al.
Go dien leat galgan guorahallat, de leat jagiid mielde diŋgon dutkama mas kvantitatiivalaččat leat lahkonan gažaldaga.
2009: 46–47).
Mii galgat dás oaidnit dan dutkama bohtosiid.
Finnuts rapport levner ingen tvil om at en rekke av de gjennomførte tiltakene definitivt har bidratt til å fremme samisk språk.
2.5.1 Sámegiela hálddašeami dutkamat 1990-logus
Mange av tiltakene har også bidratt til å fremme og synliggjøre samisk kultur.
1996 ráhkadii Sámi giellaráđđi raportta mii gohčoduvvui: “ Giellaealáskahttin ja sámegiel- dárogiel guovttegielatvuohta almmolaš ásahusain.
Uten tospråklighetsmidlene ville vesentlig færre tiltak vært gjennomført.
Guorahallan movt sámegiella adno hálddašangiellan suohkaniin sámegiella hálddašanguovllus ” (Øzerk og Eira 1996).
Enkelte kommuner har svart at de ikke ville brukt midler på samiske språktiltak i det hele tatt om ikke tospråklighetsmidlene hadde vært der (Kleven et al.
Soai čohkkiiga dieđuid giellamáhtu birra hálddašanguovllu suohkaniid bargiid gaskkas ja movt duođai adno sámegiella ja dárogiella dain
2009:47–48).
47 seamma hálddahusain.
Da kommunene ble bedt om å vurdere i hvilken grad tilskuddet har bidratt til å fremme bruken av samisk språk, var gjennomsnittsverdien 4,4 på en skala fra 1 til 5 (Kleven et al.
Øzerk og Eira (1996) jugiiga daid suohkanbargiid njealji jovkui, mas joavku 1 lei nannoseamos go jurddaša guovttegielatvuođa birra.
2009:47). Her må en huske på at dette er mottakernes egen vurdering av effekten av et tilskudd de mottar.
Dien jovkui bijaiga olbmuid geat ipmirdedje, lohke, hupme ja čálle sihke sámegiela ja dárogiela.
Det er uansett interessant å registrere at de mener oppnåelsen av et delmål er høy.
Joavku 4 lei heajumus go jurddaša guovttegielat hálddašeami.
Finnut konkluderer likevel med at bare kommunene Karasjok, Kautokeino og Troms fylkeskommune oppfyller kravene i samelovens språkregler fullt ut (Kleven et al. 2009:48).
Dan jovkui bijaiga olbmuid geat ledje dušše dárogielaga ja geat ollásii dárbbašedje dulkka ja jorgaleddjiid juohke dilálašvuođas gos sámegiella adnui, leaš dál njálmmálaččat vai čálalaččat.
Fram til 2007 ble det ikke stilt krav om regnskap i forbindelse med rapportering av bruken av språkmidlene, og Finnut har ikke kunnet gjøre noen grundige analyser av pengebruken.
Eanas olbmot gulle joavkkuide 2 ja 3, mat ledje joavkkut goabbat bealde, nugo ovdalis muitaluvvon.
Det har heller ikke vært mulig innenfor rammene av denne artikkelen.
Ledje goitge erohusat suohkaniid gaskkas.
For 2007 ble det levert regnskap, men kvaliteten på regnskapene varierte i så stor grad at det ikke var mulig å vurdere hva pengene var brukt til.
Eanemus bargiid, mat gulle joavku 1 ledje gielddahálddahusas Unjárggas.
Kun Porsanger kommune har avgitt et oversiktlig regnskap som også viser hva de har brukt tospråklighetsmidlene til (Kleven et al.
Doppe ledje 31 % guovttegielalaš bargi, geat gulle dan nannoseamos jovkui.
2009: 51). Finnut kommer i rapporten med en god del tilrådinger for hvordan tospråklighetsmidlene kan fordeles, og hvordan rapportene med regnskap kan forbedres.
Gáivuonas ledje unnimus bargit dan joavkkus, dušše 5 % dan joavkkus.
Sametinget har da også tatt hensyn til disse tilrådingene da de vedtok nye tildelingskriterier for tildeling av tospråklighetsmidlene (Sametinget sak 011/11).
Dušše 13% suohkanbargiin Kárášjogas gulle dan heajumus (ovttagielat) jovkui, seammás go 78 % Gáivuonas gulle dan jovkui.
3.3 Språksentrene
Raporttas gehčče maid sámegiela duohta anu hálddahusain.
Samisk språk- og kultursenter i Porsanger ble som det første samiske språksenter opprettet i 1994 (Nygaard et al. 2012:4).
Dás lei Guovdageaidnu bajimusas, go doppe sámegiella eanemus adnui čoahkkimiin, čállosiin, referáhtain jna..
Språksentrene Várdobáiki sámi guovddáš i Evenes kommune og Árran julevsáme guovdásj i Tysfjord kommune ble etablert i 1999.
Øzerk ja Eira loguin boahtá ovdan ahte ledje stuora erohusat giellamáhtu ja giellageavaheami ektui suohkanis suohkanii.
I løpet av 2000-tallet er det etablert samiske språksentre i ni andre kommuner, og 13 samiske språksentre får i 2013 tilskudd til drifta fra Sametinget.
Diet erohusat speadjalastet dilálašvuođa olggobealde suohkanhálddahusa, go juo ledje nu stuora erohusat suohkanis suohkanii, dan ektui man nanus sámegiella lea beaivválašgiellan olbmuid gaskkas.
I de første årene bidro Samisk språkråd med prosjektmidler som sentrene søkte på årlig (Nygaard et al. 2012: 5).
Øzerk ja Eira (1996) ávžžuheigga suohkaniid áŋgiruššat veahkehit bargiid ovtta ceahki badjelii, geat gulle 2., 3., ja 4. jovkui.
Sametinget opprettet i 2001 en ny ordning med direkte grunntilskudd til de samiske språksentrene som da fantes i Porsanger, Kåfjord, Tysfjord og Evenes.
Álkimus livččii loktet ovtta ceahki joavku 2 joavku 1.
Fra 2002 ble det også gitt tilskudd til språksentret i Nesseby.
Diet mielddisbuvttášii maid stuora positiivvalaš ávkki sámegiela čállingillii suohkaniin.
Tilskuddet både i 2001 og 2002 var på 400 000 kroner til hvert språksenter.
Øzerk og Eira (1996) vuogádat movt leaba juohkán bargiid njealji jovkui passiiva giellamáhtu ja aktiivvalaš giellamáhtolašvuođa vuođul, ja diet galggašii leat buorre vuođđu bargat viidásit sámegiela nannemin suohkaniin.
Formålet med støtteordningen var å skape mer forutsigbarhet for sentrenes drift og sikre den nødvendige driften.
Vuogádat attii Sámi giellaráđđái ja Sámediggái reaiddu mainna boahtteáiggis mihtida man ollu ovdána dahje manná ruovttoluotta sámegiella dain iešguđet suohkanhálddahusain.
Språksentrene må selv sørge for finansiering til den øvrige virksomheten (Kommunal- og regionaldepartementet 2002:20).
48 Sámi giellaráđđi anii dien reaiddu viidásit ja almmuhii loguid jahkedieđáhusas movt dat lea ovdánan, dassážii go ráđđi biddjui Sámedikki vuollái 2002 ja rievdaduvvui Sámedikki giellastivran.
3.3.2 Bevilgninger til språksentrene
2.5.2 Iskkadeamit sámegiela hálddašeamis maŋŋil 2000
Sametinget bevilget i 2013 10,826 millioner kroner i driftsstøtte til 13 språksentre.
Njeallje jagi maŋŋil Øzerk ja Eira (1996) raportta bohte guokte ođđa raportta, mat ledje hálddahusaid sámegiela anu birra: Undersøkelse av bruken av samisk språk
Tabell 3.7 Bevilgninger til samiske språksentre i perioden 2001–2013 Antall språksentre
(Iskkadeapmi sámegiela geavaheami birra) (Ravna 2000) maid Sámi giellaráđđi
Tilskudd pr. språksenter
lei diŋgon ja Tospråklig tjenesteyting.
Kilder: Kommunal- og regionaldepartementet 2002; Sametingets budsjett 2007–2013, Nygaard et al. 2012:7
Muhto dan ođđasit raporttas ledje máŋga ávkkálaš dieđu suohkaniid dilálašvuođain birrasiid 2000.
Tabell 3.7 viser at bevilgningen til språksentre har hatt en relativt stor økning fra 1,6 millioner kroner i 2001 til 10,826 i 2013.
Skålnes ja Gaski (2000 aniiga aktiivvalaččat Øzerk ja Eira (1996) raportta ja Sámi giellaráđi jahkedieđáhusaid go galggaiga čilget dilálašvuođa.
Dette må sees i sammenheng med at antall språksentre også har økt betydelig fra fire til tretten i perioden.
Muhto Skålnes ja Gaski (2000) lei eará bargu go dan guovtti eará dutkanbarggus, mat ovdalis leat namuhuvvon.
Grunntilskuddet til det enkelte språksenter har derimot ikke hatt en så dramatisk økning, men det har økt fra 400 000 kroner til 602 000 kroner i perioden 2001 til 2013.
Skålnes ja Gaski galggaiga geahččat hálddašanguovllu geavaheddjiid čalmmiiguin ja kártet man duhtavaččat ledje sámegielat geavaheaddjit dainna guovttegielatvuođa bálvalusain.
Dette er en økning på 50,5 prosent når man ikke tar hensyn til den generelle lønns- og prisveksten.
Soai gávnnaiga erohusaid hálddašanguovllu siskkobealde, muhto soai čoahkkáigesiiga ahte Sámelága giellanjuolggadusaid ásaheapmi lei ávkkuhan, ja eanas geavaheaddjit ledje duhtavaččat go besse iežaset eatnigielain gulahallat go almmolaš ásahusaiguin lea oktavuohta.
Når en tar hensyn til konsumprisindeksen, er økningen på 23,3 prosent (SSB. 2013).
Geavaheddjiin ledje baicca duhtameahttumat eará diŋggaiguin go gielain, nugo guhkes vuordináiggit.
I 2013 er det også satt av en pott på tre millioner kroner til utviklingsprosjekter som språksentrene kan søke om midler fra (Sametingets budsjett 2013).
Muđui lei mearkkašahtti go vejolašvuohta sámegielain gulahallat almmolašvuođas 2000 lei heajumus doppe gos geavaheddjiid mielas livčče buot eanemus mávssolaš, namalassii doaktára luhtte ja sosiálakantuvrras.
3.3.3 Språksentrenes aktivitet
Skålnes ja Gaski (2000) raporta ii leat maŋŋil čuovvoluvvon earáin, vai livčče oaidnán man guvlui diet manná, go geahččá geavaheaddji čalmmiiguin.
Noruts evaluering av de samiske språksentrenes drift tar for seg de ti språksentrene som i 2010 mottok grunntilskudd fra Sametinget.
Jagiin maŋŋil go Sámi giellaráđđi heaittihuvvui, de ráhkadii dat ođđa Sámedikki giellastivra juobe guokte oanehis raportta, mas guorahalle sámegiela almmolaš
Den viser at for alle språksentrene ligger språkkurs i bunnen for drifta.
49 hálddašeamis (Sámedikki giellastivra 2004 ja 2008).
Språksentrene skaper ofte språkarenaer for barn og unge, de driver med voksenopplæring i samisk og holdningsskapende arbeid.
Dás leat maid oalle ollu dárbbašlaš dieđut, muhto raporttain ii boahtán ovdan makkár treanda lei loguin guhkit áigge badjel.
Voksenopplæring har grovt sett vært todelt der en del er snakke-, lese- og skrivekurs for folk som kan en del samisk, eventuelt kan snakke, men ikke lese og skrive samisk.
Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta ruhtadii 2012 ovtta raportta mii gohčoduvvui Kartlegging av samisk perspektiv i kommunesektoren (Sámi oaidninsaji kárten suohkansuorggis) (Angell mfl.
Den andre delen har vært forskjellige typer begynnerkurs for folk som ikke kan samisk.
2012), ja Sámediggi ruhtadii seamma jagi raportta Samisk språkundersøkelse (Sámi giellaiskkadeapmi) (Solstad mfl.
En del av språksentrene har også fjernundervisning til grunn- og videregående skoler som en viktig komponent i sitt arbeid.
2012). Goappaš raporttain 2012 gehčče movt sámegiella adno suohkanhálddahusain, ja ožžo ođđa ja mávssolaš dieđu movt dilli lea.
Noen av sentrene har vært tidlig ute med å tilby kompetansegivende kurs i samarbeid med universitet og høgskoler.
Muhto diet eaba čatnasan daidda ovddit bargguide dainna lágiin ahte livčče vejolaš guorahallat tendeanssaid guhkit áigge badjel.
Andre har ikke prioritert det, men mange av språksentrene har etter 2010 vært engasjert i Sametingets 5-årige voksenopplæringsprogram der de har gjennomført to typer kurs, enten skrivekurs i samisk for dem som har samisk som morsmål og / eller SAAL-kurs som begynneropplæring for ikke-samisktalende.
Orru ahte Sámi giellaráđis lei eambbo systemáhtalaš ja ulbmilaš jurddašeapmi sámegiela dilálašvuođaplánemis, go dat maid Sámedikkis ja departemeantas lea leamaš maŋŋil go Sámi giellaráđđi heaittihuvvui 2002.
SAAL-kursene er kompetansegivende. Kursdeltakerne må ha studiekompetanse og melde seg opp
Dutkanraporttaid sisdoalus, maid leat diŋgon maŋŋil 2002, leat leamaš erohusat, ja guovddáš temát dilálašvuođaplánemis eai leat čuovvoluvvon.
62 som studenter ved Samisk høgskole og får etter avlagt eksamen studiepoeng (Nygård et al. 2012).
2.5.3 Loahppaárvvoštallama mearkkašumit
Språksentrene topper listen over antall søknader om midler til språkprosjekter fra Sametinget. Dette er behandlet nedenfor i kapitlet Sametingets søkerbaserte språktilskudd, og nevnes ikke grundigere her.
Loahppaárvvoštallan dás go leat geahčadan daid čilgehusaid ja dutkanraporttaid sámegiela hálddašeami birra, 1996 rájes gitta 2012 rádjái, šaddá ahte dain ii sáhte oaidnit makkár tendeanssat sámegiela geavaheamis leat leamaš suohkanhálddahusain hálddašanguovllu siskkobealde dán áigodagas.
Det som er verdt å merke seg, er at ifølge Noruts rapport Evaluering av Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger for samisk språk (Josefsen et al.
Vaikko raporttat leat sihke beroštahtti ja buorit dutkamat iešalddis, de vudjot dat daid čohkkejuvvon dieđuid sisa muhtin dihto áigodagas, juohkehaččas iežas lahkonanvuogit, gažaldagat, doahpagat, joavkojuohkimat ja juohkehaččas iežas vuogit movt vállje informánttaid.
2013: 56) bruker språksentrene uforholdsmessig mye tid til søknadsskriving, rapportering og administrasjon.
Nie šaddá veadjemeahttun buohtastahttit bohtosiid, ja nu maid veadjemeahttun movt ovdánemiin lea mannan.
Siden språkkurs er en hovedoppgave for alle språksentrene, kom det fram forslag om at Sametinget heller burde gi språksentrene et oppdragsdokument der disse og eventuelt andre tiltak lå innbakt.
Go daid raporttaid leat geahčadan dás, de orru ahte ovdalaš Sámi giellaráđis lei eambbo systemáhtalaš ja ulbmilaš jurddašeapmi dasa mii guoskái sámegiela dilálašvuođaplánemii, go dat mii Sámedikkis ja departemeantas lea leamaš maŋŋil go giellaráđđi heaittihuvvui 2002.
En kunne da også frigjøre ressurser til utviklingsarbeid som kunne bidra til at en kan nå flere og få bedre tilpassede kurs og andre tiltak på sikt.
Dutkanraporttaid sisdoallu, mat leat diŋgojuvvon maŋŋil 2002, lea rievddadan, ja guovddáš fáttat dilálašvuođaplánemis eai leat čuovvoluvvon.
Det siste har Sametinget allerede fulgt opp i budsjettet for 2013 når de har økt grunntilskuddet til språksentrene (Sametingets budsjett 2013: se også tabell 7 ovenfor).
2.6 Čoahkkáigeassu ja árvalusat doaibmabijuide
3.4 Sametingets søkerbaserte språktilskudd
2.6.1 Čoahkkáigeassu
3.4.1 Historikk
Diet bargu ii leat dahkkon.
Sametinget har opp gjennom tiden hatt forskjellige søkerbaserte støtteordninger der ulike aktører har kunnet søke om tilskudd for språkprosjekter innenfor eller utenfor forvaltningsområdet for samisk språk (Josefsen et al. 2013:8).
Diehtit goitge ahte lea guhkit áiggi leamaš giellamolsun sámegielas dárogillii máŋgga bearrašis ja gilis, várra earenoamážiid dan vuosttaš golmmalogi jagis maŋŋil nuppi máilmmisoađi.
Grunnlaget for tilskuddsordningen utenfor forvaltningsområdet for samisk språk var på 1990- og begynnelsen av 2000-tallet fire ulike språkplaner som Sametinget hadde vedtatt.
Orru maid ollu mii čájeha ahte guottut ja doaimmat jorggihedje buorrin sámegillii muhtumin 1980-logus. Die lea treanda man birra livččiimet háliidan eambbo diehtit.
I 2001 var det avsatt 2,4 millioner kroner til dette (Kommunal- og regionaldepartementet 2002:20).
Mis leat luohtehahtti logut sámegiela válljemii vuođđoskuvllas.
Samtidig kunne kommunene søke om prosjektstøtte fra midlene til tospråklighet i kommunene og fylkeskommunene.
Danne mis leat sihkkaris dieđut dasa ahte stuorimus váttisvuohta dál lea go heitet sámegiela nubbingiela oahpahusas.
Fra 2003 ble det også mulig for andre aktører å søke om støtte til prosjekter innenfor forvaltningsområdet (Sametingets årsmelding 2004.
Sámi logut muitalit / Samiske tall forteller cuiggodii dien dili juo dan vuosttaš raportas 2008, maid gohčodedje ” Samisk språk i grunnskolen – jevn vekst og brått fall ” dahje sámegillii “ Sámegiella vuođđoskuvllas - jeavddalaš lassáneapmi ja fáhkka njiedjan ”.
Kapittel 2.5.7 kommuner).
Lea baicca doaimmaid bidjat mii dárbbašuvvo, eaige eambbo guorahallamat.
Sametinget har også øremerket midler fra avsetningen fra Samefolkets fond til språkprosjekter etter 2007.
Lea unnán kvantitatiiva dutkan dahkkon sámegiela čállingiela doaimmas ođđaáigásaš sámi servodagas.
Samefolkets fond ble opprettet av Stortinget i juni 2000 som en kollektiv erstatning til det samiske folket for tidligere tiders fornorskningspolitikk.
Dan birra dárbbašit mii eambbo diehtit.
Det ble avsatt 75 millioner kroner i fondet.
Nuoraide lea giella sosiála medias mávssolaš.
Sametinget vedtok å begynne å bruke av midlene i 2007, og et av de tre satsningsområdene der midlene kan
Muhto movt giella adno sosiála mediain, dan birra mis ii leat makkárge kvantitatiiva diehtu.
63 brukes, er språkprogrammer med målsetningen «Flere aktive språkbrukereš. Sametingets prosjektmidler til språk ble forvaltet av Samisk språkråd fram til 2002.
Movt sámegiella geavahuvvo almmolaš hálddašeamis, lea unnán kártejuvvon – vaikko gávdnojit ge máŋga dutkanraportta fátta birra.
Frå 2002 til 2011 hadde Sametingets tilskuddsstyre forvaltningsansvaret for alle søkerbaserte tilskudd.
Ii mearkkaš ahte dutkanraporttat leat heittogat iešalddis go dat leat sierra, muhto go raporttaid ii sáhte buohtastahttit.
1. januar 2011 ble tilskuddsstyret nedlagt, og sametingsrådet overtok forvaltninga av alle Sametingets tilskuddsmidler, inkludert søkerbaserte tilskudd til språkprosjekter (Josefsen et al. 2013: 8).
Dás ferte Sámediggi ja departemeanta guorahallat daid raporttaid maid leat ožžon, ja dasto diŋgot viidásit dutkama, mii čuovvu dehálaš osiid dainna lágiin ahte oažžut dieđuid jus vejolaččat lea rievdan áiggi mielde.
3.4.2 Bevilgninger av søkerbaserte språktilskudd
2.6.2 Árvalusat doaibmabijuide
Det har ikke blitt prioritert å skaffe data for tildelinger til språkprosjekter før 2001, da dette viste seg å være svært tidkrevende.
1. Ferte bargat viidásit vai oažžut nu buori go vejolaš ođasmahtton loguid das man oallugat ipmirdit, máhttet hupmat, lohkat ja čállit sámegillii. Dili rievdan galgá gozihuvvot.
Tabell 3.8 viser bevilginger til språkprosjekter innenfor forvaltningsområdet for samisk språk, utenfor forvaltningsområdet for samisk språk og avsetninger fra Samefolkets fond til språkprosjekter.
2. Ferte gozihit vai ođasmahtton logut sámegiela gaskkustuvvojit gaskariikkalaččat.
Det kan nevnes at 2001 og 2002 bevilget Sametinget henholdsvis 2,406 og 2,450 millioner kroner til språkprosjekter utenfor forvaltningsområdet for samiske språk.
3. Ferte bargat dan badjelii ahte oažžut nu buori go vejolaš
I denne perioden var ikke språkprosjekter innenfor forvaltningsområdet for samiske språk søknadsberettiget.
obbalašgeahčastaga sámegiela oahpaheamis ruovttuin.
Av plasshensyn er tallene for 2001 og 2002 utelatt fra tabell 3.8.
Dili rievdamiid berre gozihit ja oahpaheami ferte movttiidahttit.
Fra 2012 er et nytt reglement for fordeling av søkerbasert språktilskudd på plass, og man skiller ikke i budsjettet mellom språkprosjekter innenfor og utenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
4. Berre iskkat makkár eavttut leat sámegiela geavaheapmái ja movt dat duođai doaibmá sosiála mediain.
Tabell 3.8 Bevilgninger til språkprosjekter i perioden 2003–2013
5. Ferte ráhkaduvvot vuogádat mii sáhttá mihtidit ja gozihit buorráneami
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Innenfor forvaltnings-området
dahje hedjoneami sámegiella geavaheamis almmolaš hálddahusain.
7610 5910 Utenfor forvaltnings-området
6. Almmolaš skuvlastatistihkaid vuođul maid juo leat oaidnán, de ferte johtui bidjat konkrehtalaš doaibmabijuid, vai bisseha sámegiela nubbingiela ohppiidlohku ii šat njieja, ja seammás háhkat eambbo ohppiid (geahča muđui artihkkaliid Sámi logut muitalit 1, 2, 3, 4 ja 5, main lea cuiggodeapmi juste dan birra).
Samefolkets fond - - - - - 2000 4000 1500 1200 1200 1700
Kartlegging av samisk perspektiv i kommunesektoren.
Sum uten Samefolkets fond
Kárášjohka: Sámediggi. S. 45
Kilder: Sametingets årsmelding 2004; Josefsen et al.
Girko- ja oahpahusdepartementa (1988).
2013:8; Sametingets regnskap 2005; Sametingets budsjett 2007 til 2013
Minstarplána vuođđoskuvlii. 2. oassi: Sámi fágaplánat. Oslo: Aschehoug.
Av tabell 3.8 kommer det fram at bevilgningene til samiske språkprosjekter øker fra 4,05 millioner kroner til 7,61 millioner kroner i perioden 2003 til 2013.
Pettersen, Torunn og Gaup, Johanne (2001). Kartlegging og utredning av offentlige samiske informasjonstjenester.
Dette
Utredning nr.1.
64 er en økning på 3,56 millioner kroner eller 87,9 prosent.
Pettersen, Torunn (2012). “ Sápmelaččat Norggas.
Når man tar hensyn til konsumprisindeksen i perioden, er økningen på 60,4 prosent.
40 jagi 40 000 ? ” Sámi logut muitalit 5 Čielggaduvvon sámi statistihkka.
I perioden 2004 til 2006 er det en reell nedgang i bevilgningen fra 4,45 millioner til 3,49 millioner kroner eller 21,6 prosent.
Rasmussen, Torkel (2005). Jávohuvvá ja ealáska.
Fra 2008 blir avsatte midler fra Samefolkets fond brukt til språkprosjekter, og det gir en merkbar oppgang i de totale bevilgningene til språkprosjekter.
Davvisámegielagiid demografiija ja buolvvaidgaskasaš sirdaseapmi Norggas ja Suomas.
I 2010 når dette en topp.
Romsa: Romssa universitehtta.
Da brukes fire millioner kroner av de avsatte midlene fra Samefolkets fond, og det totale beløpet til samiske språkprosjekter kommer opp i 10,01 millioner kroner.
Sámi logut muitalit 1- 5 Čielggaduvvon sámi statistihkka. 2008 - 2012 Guovdageaidnu: Sámi allaskuvla.
I femårsperioden 2008 til 2013 bruker Sametinget i overkant av 40 millioner kroner til søkerbaserte språkprosjekter.
Sammallahti, Pekka (1998): The Saami languages: An introduction.
Av disse 40 millionene kom 11,6 millioner fra avkastningene til Samefolkets fond.
Kárášjohka: Davvi Girji.
Dersom midlene fra Samefolkets fond holdes utenfor beregningene, er det likevel en økning i bevilgningene til samiske språkprosjekter i perioden 2008 til 2011 både innenfor og utenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Skutnabb-Kangas, Tove (2000). Kommentárat raportii Iskkadeapmi sámegiela geavaheami birra.
Fra 2012 skiller man ikke mellom språkprosjekter innenfor og utenfor forvaltningsområdet for samisk språk, og fra 2011 til 2013 går summen til søkerbaserte språkprosjekter ned fra 7,61 til 5,91 millioner kroner når man holder midlene fra Samefolkets fond utenfor.
Deatnu: SEG. / Sámi giellaráđđi.
Dette er en nedgang på 22,3 prosent og en reell nedgang på 24,3 prosent når man tar hensyn til konsumprisindeksen (SSB.
Todal, Jon (2000). ” Sámegielat mánáid lohku 1990-jagiin. ” I Sámegiela dilli skuvllas ja lagasservodagas. Kárášjohka: Sámediggi.
2013).
S. 29 – 34.
Etter 2011 er det ikke tall å vise til for denne fordelingen.
Todal, Jon (2011).
For 2011 nærmet størrelsen for budsjettet for de to ordningene seg hverandre, noe Sametinget har begrunnet med at forvaltningsområdet for samisk språk har blitt utvidet med flere kommuner de siste åra, og Sametinget har opplevd en økt søknadsmengde innenfor forvaltningsområdet (Josefsen et al.
Alvorleg nedgang for faget samisk som andrespråk ” I Sámi logut muitalit / Samiske tall forteller 4 Guovdageaidnu: Sámi allaskuvla, s. 19-42.
2013:9; Sametingets budsjett 2011).
UNESCO: Atlas of the World ' s Languages in Danger.
I 2012 var det budsjettert med like mye midler til språkprosjekter som i 2011, totalt 8,81 millioner kroner.
Internettadresse: http://www.unesco.org/culture/languages-atlas / Øzerk, Kamil og Inger Marie G. Eira (1996).
Denne summen er inkludert avkastninger fra Samefolkets fond.
Giellaođasmahttin ja sámegiel-darogiel guovttegielalaš-vuohta almmolaš ásahusain.
Fra 2012 til 2013 går det bevilgede beløpet ned til 7,61 millioner inkludert avkastningen fra Samefolkets fond.
Guorahallan movt sámegiella geavahuvvo hálddahusgiellan gielddain mat gullet Samegiela hálddašanguvlui.
Dette er en tilbakegang på 13,6 prosent.
Guovdageaidnu: Sámi giellaráđđi.
3.4.3 Bruk av språktilskudd
3 Sámedikki doarjjaortnegat sámegielaide
Reglementet for hvilke typer språkprosjekter det kan søkes tilskudd til, har vært revidert flere ganger.
Torkel Rasmussen, Sámegiela ja journalistihka lektor, Sámi allaskuvla, Guovdageaidnu
65 generasjoner, språkleir for barn og unge, terminologiprosjekter, stedsnavnsprosjekter og til utvikling, oversetting eller tilpasning av applikasjoner til samisk.
Čoahkkáigeassu
En undersøkelse om bruken av språkprosjektmidler de siste seks årene har stilt spørsmålene om språkprosjektmidlene styrker samisk språk, om de øker bruken av samisk, og om tilskuddsordningen når ut til den samiske befolkningen.
Lea čielga tendeansa statistihkain mat ovdanbuktojuvvojit ahte guovttegielatvuođa juolludeamit gielddaide ja fylkkagielddaide eai leat goassege juksan dakkár dási ahte gokčet goluid mat gielddat ja fylkkagielddat oaivvildit alddiset leat guovttegielatvuođa dihte.
Undersøkelsen slår fast at tilskuddsbeløpene i seg selv er små, men de bidrar til et mangfold av språkprosjekter i mange lokalsamfunn (Josefsen et al. 2013:6).
Juolludeamit ovttaskas gielddaide ja fylkkagielddaide leat ovddimusat leamaš seammá dásis 2005 rájes. Dát máksá ahte ruhtadoarjja lea geahppánan go váldá vuhtii konsumahaddeindeavssa.
70 prosent av søkerne får tilslag på støtte.
Juolludeamit ohcanvuđot giellaprošeavttaide leat molsašuvvan jagis jahkái.
Det store flertallet av gjennomførte språkprosjekter retter seg mot nordsamisk.
Juolludeamit geahppánit veaháš jagiin 2001-06.
Av 238 tilsagn gikk 173 til nordsamiske prosjekter, 49 til sørsamiske prosjekter, 15 til lulesamiske prosjekter og ett til et pitesamisk prosjekt.
Dat lassánit 296,9 proseanttain áigodagas 2007-09, ja de geahppána fas 24,0 proseanttain jagi 2013 rádjái.
Ingenting ble brukt til østsamiske prosjekter. Til tross for det høy antallet tilsagn til nordsamiske prosjekter kan man ikke si at nordsamisk har blitt prioritert – snarere tvert imot.
Sámi giellaguovddážiid doaibmadoarjjajuolludeamit lassána garrasit áigodagas 2001-13 álggu 1,6 miljovnna kruvnnus gitta 10,8 miljovnna kruvdnui.
En gjennomgang av prosjekter som ikke fikk støtte, viser at i prosent fikk flere av de lulesamiske og sørsamiske prosjektene støtte enn nordsamiske prosjekter (Josefsen et al.
Lassáneami sivvan lea sihke giellaguovddážiid meari lassáneapmi ja duođalaš lassáneapmi ovttaskas giellaguovddážii.
2013:15; 18).
3.1 Álgu
Den største aktøren i språktilskuddsmarkedet er språksentrene.
Sámediggi juolluda badjelaš 70 miljovnna kruvnnu jagi 2013 njealji bušeahttapostii maid ulbmil ollásit dahje oasis lea nannet ja ovddidit sámegielaid.
De mottok i femårsperioden 2007–11 støtte til 107 språkprosjekter.
Dán artihkkalis gieđahallojit dát njeallje bušeahttapoastta.
Kommunene følger på andreplass med 39 prosjekter.
Artihkkalis čájehuvvo mo dát
Grunnskoler og skolefritidsordninger har hatt 21 språkprosjekter og barnehager åtte.
57 doarjjaortnegat leat ásahuvvon ja mo Sámediggi lea juohkán ruhtadoarjagiid.
Ikke offentlige samiske institusjoner som stiftelser og aksjeselskaper har fått tilsagn til 16 prosjekter, mens samiske interesseorganisasjoner har hatt 14 prosjekter.
Deattuhuvvo erenoamážit čájehit daid doarjjaortnegiid ekonomalaš ovdáneami.
Norske offentlige institusjoner har fått midler til 13 samiske språkprosjekt, mens ti enkeltpersoner har fått tilsagn om slik støtte.
Gávdnojit maid eará doarjjaortnegat maid ulbmil lea ovddidit sámegielaid go bajábeale namahuvvon doarjjaortnegat.
For øvrig har forlag fått bevilget støtte til seks prosjekter og et museum til ett prosjekt Det må sees på som overraskende at samiske organisasjoner og enkeltpersoner har fått tilsagn om støtte til henholdsvis 14 og 10 prosjekter.
Sámediggi juolluda ovdamearkan doarjaga sámi mánáidgárddiide, sámi organisašuvnnaide ja sámi girjjálašvuhtii ja dáidda- ja kulturčalmmustemiide.
Dette har kanskje en sammenheng med at gjennomføringen av prosjektene krever så mye av arrangøren at bare større organisasjoner som en kommune eller et språksenter har tilstrekkelig kompetanse (Josefsen et al.
Stáhta juolluda preassadoarjaga sámi áviissaide ja Finnmárkku fylkkamánni juolluda doarjaga oahpahussii mii lea sámegielas ja sámegillii vuođđoskuvllas.
2013:20; 46–50).
Dán artihkkala ulbmil ii leat guorahallat dákkár doarjjaortnegiid.
De forskjellige aktørene har fått støtte til 238 prosjekter som er spredt over et vidt spekter av tiltak.
Artihkkala materiála lea ovddimusat vižžojuvvon Sámedikki bušeahtain ja jahkedieđáhusain áigodagas 1993-2013.
De kan kort klassifiseres i opplæring i samisk, dokumentasjon av språk og stedsnavn, produksjon av samiskspråklig materiale, utvikling av ny terminologi og tilrettelegging for bruk av samisk.
Muhtin dieđut leat vižžojuvvon Gieldda- ja regionáladepartemeantta bargojoavkku raporttas mas árvvoštallá gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielatvuođagoluid (Gieldda- ja regionáladepartemeanta 2002).
30 språkkurs har fått støtte, mens 22 språkbad- / språkreirprosjekter og seks kurs der samisk har vært undervisningsspråket, har fått støtte.
Artihkal lea maid huksejuvvon Finnut dutkanlágádusa guovttegielatvuođaruđaid geavaheami árvvoštallamis (Kleven et al. 2009), Norut dutkanlágádusa Sámi giellaguovddážiid árvvoštallamis (Nygaard et al.
26 tildelinger har gått til generelle språktiltak.
2012:6), Norut kártemis sámi perspektiivvas gielddasektoris (Angell et al.
Kategorien er en restkategori for prosjekter som ikke passet inn under andre kategorier eller ikke kunne identifiseres uten å ta et dypdykk i søknadene.
2012) ja Norut árvvoštallamis Sámedikki ohcanvuđot doarjjaortnegis sámegielaide (Josefsen et al.
Tilrettelegging av samiskspråklige arenaer har hatt 21 prosjekter, elleve prosjekter har lagt vekt på synliggjøring av samisk språk, og ti prosjekter har hatt
2013:1). Láhkateavsttat ja láhkaásahusat maidda čujuhuvvojit, leat vižžon neahttabáikkis www.lovdata.no.
66 aktiviteter for barn og unge som hovedmål. Andre prosjekter har vært utgivelser på samisk (ni prosjekter), seminarer / arrangementer / festivaler (ni prosjekter), utarbeidelse av kursmateriale (ni prosjekter), oversetting til samisk (åtte prosjekter), teater og film (syv prosjekter).
Juolludeamit gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielatvuhtii lea stuorámus bušeahttapoasta mii gieđahallojuvvo dán artihkkalis.
Faglige aktiviteter, temakvelder, litteraturkvelder, ordlek og lignende er representert med fem prosjekter.
Danne lea lunddolaš geavahit eanemus saji juste dasa.
Tradisjonelle samiske aktiviteter og kompetanseheving som kursing og utdanning av ansatte har begge hatt fem prosjekter.
Artihkkalis čállojuvvo sihke “ sámegiella ” ja “ sámegielat ” nubbi ovttaidlogus ja nubbi eanetlogus.