pere/sami_parallel huggingface dataset:
At kursene er kompetansegivende er også viktig for rekrutteringen.
Lea álkit oažžut olbmuid searvat kurssiide, danin go dat addet gelbbolašvuođa.
Det trekkes også fram at en del deltakere synes det er arbeidskrevende, og at det har vært noe frafall.
oalle lossat čuovvut kurssiid, ja danin muhtumat heitet.
Halvparten av deltakerne på SAAL2‐kurset har imidlertid fortsatt på semesteremne ved Samisk høgskole.
Bealli SAAL2‐kursse oasseválddiin leat almmatge álgán lohkanbadjeohppui Sámi allaskuvlii.
Det siste kurset som ble holdt våren 2012 ble gjennomføres med eksterne prosjektmidler fra Sametinget.
Maŋemus kurse mii lágiduvvo 2012 giđa, ruhtaduvvui Sámedikki prošeaktadoarjagiin.
Det er også søkt finansiering for
Sii leat maid ohcan ruhtadoarjaga lágidit eambbo
Formuleringen er fra vedtektene vedtatt på generalforsamling 28. mai 2008.
Nugo njuolggadusain daddjo maid generálčoahkkin dohkkehii miessemánu 28. beaivvi 2008.
I virksomhetsplaner og
Doaibmaplánain
aktivitetsrapporter brukes også begrepet visjon, om enn med en litt annen ordlyd.
ja doaibmaraporttain čállet maid višuvdna, vaikko vel veaháš eará sátnegeavahemiin.
Senterets andre viktige satsingsområde har vært dokumentasjonsarbeid.
Guovddáža nubbe dehálaš nannensuorgi lea leamaš dokumenterenbargu.
Det er liten kunnskap om egen samisk historie i kommunens sjøsamiske områder, og et stort behov for å dokumentere dette før viktige informanter forsvinner.
Suohkana mearrasámi guovlluin leat unnán dieđut iežaset sámi historjjá birra, ja lea hui dárbu dan dokumenteret ovdal go dehálaš informánttat jávket.
Det er blant annet gjort et omfattende arbeid med å samle inn og dokumentere bruk av kommagband.
Sii leat earat eará geavahan ollu bargonávccaid dasa ahte čohkket dieđuid čázetvuoddagiid birra, ja dokumenteret daid geavaheami.
Det er utarbeidet en egen utstilling som har vært på turne i deler av fylket.
Sii leat daid ráhkadan sierra
Sjøsamiske koftetradisjoner er også et slikt viktig arbeid som både dokumenteres og videreutvikles gjennom koftekurs.
čájáhussan mainna leat johtán muhtun báikkiin fylkkas.
De sjøsamiske dialektene i kommunen kartlegges gjennom
Maiddái mearrasámiid gáktegeavahanvieruid lea dehálaš dokumenteret ja oahpahit viidáseappot gáktekurssiin.
prosjektet «Altasamiskš.
Suohkana mearrasámi suopmanat kártejuvvojit sierra «Álttásámegiellaš prošeavttain.
Dette gjøres gjennom lydopptak og i skriftlig form.
Sii čohkkejit dieđuid jietnabáddemiin ja čálalaš hámis.
I nær tilknytning til dette prosjektet har det foregått en registrering av samiske kulturminner i Alta kommune og kartlegging av samiske stedsnavn.
Dien prošeavtta oktavuođas leat maid registreren sámi kulturmuittuid Álttá suohkanis ja kárten sámi báikenamaid.
Den tredje satsingen har vært mot barn og unge, og fokuset her har vært å skape arenaer på fritiden hvor barn med samisk i skole og barnehage kan praktisere.
Goalmmát nannensuorgi leat leamaš mánát ja nuorat, ja leat geavahan návccaid ásahit giellabáikkiid
Over flere år er det kjørt to grupper som møtes ukentlig, en hvor samisk er eneste kommunikasjonsspråk, og en der norsk er tillatt som
gosa mánát geain lea sámegiella skuvllas ja mánáidgárddis sáhttet čoagganit friddjaáiggis ja hárjehallat hupmat sámegiela.
hjelpespråk. I tillegg har grunnskolene i Alta tilbud om å benytte språksenteret som praksisarena for samisk språk hvor samiskelever samles på tvers av skoler.
Dasa lassin besset Áltta sámi vuođđoskuvlaoahppit geavahit giellaguovddáža giellahárjehallanbáikin, ja dohko sáhttet juohke skuvlla sámi oahppit boahtit.
Dette skal være et supplement til ordinær samiskundervisning, og er knyttet til ulike praktiske aktiviteter (duodji, arrangement i forbindelse med jul og påske).
Dat galgá leat lassin dábálaš sámegieloahpahussii, ja dasa gullet máŋggalágan praktihkalaš barggut
Giella Giisa er et prosjekt som skal stimulere barn til å bruke samisk aktivt ved hjelp av språkstimulerende materiale.
Giella Giisá lea prošeakta mii galgá arvvosmahttet mánáid geavahit sámegiela giellamovttiidahttin reaidduiguin.
Årlig utarbeides en samisk kalender som har involvert skoleelever.
Juohke jagi ráhkadit sámi kaleandara ovttas ohppiiguin.
Språksenteret er også en viktig møtearena for voksne, og det arrangeres aktivitetskvelder hver 14. dag med duodjiaktiviteter.
Giellaguovddáš lea maid mávssolaš deaivvadanbáiki rávisolbmuide, ja juohke 14. beaivvi lágiduvvojit bargoeahkedat, nugo duddjon.
Det er også utarbeidet terminologilister for duodji.
Lea maid ráhkaduvvon listu mas leat duodjesánit.
Senteret er viktig medarrangør på samefolkets dag, samisk kulturuke og ved andre arrangementer og høgtider.
Guovddáš lea hui guovddážis Sámi álbmotbeaivvi, sámi kulturvahku ja eará doaluid lágideamis, maiddái allabasiid.
Eldretreffene har også vært viktige.
Vuorasolbmuid deaivvadeamit lea maid dehálaččat.
Blant annet har det vært kjørt i de sjøsamiske bygdene lenger ut i fjorden.
Dan sii leat lágidan mearrasámi gilážiin olgolis vuonas.
10.4 Rekruttering
10.4 Bargiid fidnen
Senteret har bare hatt en ansatt helt siden oppstarten, og siden daglig leder har vært med helt siden forprosjektet, må vi kunne si at det har vært en stabil bemanning.
Guovddážis lea álggu rájes juo leamaš okta bargi, ja go beaivválaš jođiheaddji lea leamaš fárus gitta álgoprošeavtta rájes, de ferte lohkat ahte doppe leat bargit bures bisson.
Senteret er svært sårbart med bare en fulltidsansatt, og med korte tidshorisonter på prosjekter og usikkerhet fra år til år om finansiering oppnås, da det er vanskelig å rekruttere flere med dagens driftsfinansiering.
eahpečielggas ožžot go ruhtadoarjagiid daidda, de lea leamaš váttis oččodit giellaguovddážii eanet bargiid dálá jođihanruhtademiin.
Daglig leder har i perioder hatt delvis permisjon for å kvalifisere seg i samisk språk.
Beaivválaš jođiheaddjis lea gaskkohagaid leamaš virgelohpi, go lea háhkan alcces sámegielas gelbbolašvuođa.
Siden daglig leder har administrasjon som sin hovedoppgave, er en rekke personer engasjert på timebasis på de ulike
Ja go beaivválaš jođiheaddji váldobargu lea hálddašanbargu, de šaddet ge bálkáhit ollu prošeaktabargiid diibmobálkkáin prošeavttaide.
prosjektene. På begynnelsen av 2012 var 11 personer på slike engasjement, noe som tilsvarte nesten to hele stillinger.
Álggugeahčen 2012 ledje 11 olbmo bargamin diekkár šiehtadusain, ja dat dahká goasii guokte olles virggi.
En del av disse har vært enkle å rekruttere og har vært med i flere år, mens det kan være en utfordring å rekruttere ansatte til nye tiltak som andre har jobbet fram.
leat oalle váttis gávdnat bargiid ođđa doaimmaide maid earát leat álggahan.
Senteret og dets styre har over lang tid vurdert å opprette en fast 50 % stilling innenfor språk og pedagogikk for å bedre sikre rekrutteringen og forutsigbarhet / langsiktighet til framtidig kursholder, men dette er ennå uavklart da de økonomiske forutsetningene for å få dette på plass, ikke er til stede.
Guovddáš ja stivra leat guhkit áiggi juo árvvoštallan ásahit 50 % virggi, masa ozaše bargi geas lea gelbbolašvuohta sámegielas ja pedagogihkas, vai buorebut sihkkarastet guhkit áigái boahttevaš kurselágideddjiid, muhto dat ii leat vel čielgan, danin go eai leat ožžon ruhtadeami.
10.5 Finansiering av virksomheten
10.5 Doaimma ruhtadeapmi
Som et språksenter utenfor forvaltningsområdet for samisk språk, har senteret ikke tilgang til tospråklighetsmidler via kommune.
Giellaguovddáš ii oaččo suohkanis guovttegielatvuođadoarjaga, danin go suohkan ii leat fárus sámegiela hálddašanguovllus.
Selv om Alta kommune er en av eierne av senteret (aksjekapital på 33 % får ikke senteret noen form for driftstilskudd fra kommunen.
Guovddáš ii oaččo makkárge jođihandoarjaga suohkanis, vaikko Álttá suohkan lea ge guovddáža oamastaddji (33 % oasuskapitálas).
Kun det første året fikk senteret 100.000 som gikk inn som aksjekapital, og selv om det årlig er søkt om midler, har svaret
Vuosttaš jagi gal oaččui guovddáš 100.000, ‐ mii geavahuvvui oasuskapitálan, ja vaikko juohke jagi ohcet, de suohkan álo biehttala addimis doarjaga.
Virksomheten holdes oppe av grunntilskuddet fra Sametinget og driftstilskudd på
Doaibma jođihuvvo Sámedikki vuođđodoarjagiin ja 50.000 kr sturrosaš
50.000 fra Finnmark fylkeskommune for å dekke lønn til daglig leder og husleie.
doaibmadoarjagiin maid oažžu Finnmárkku fylkasuohkanis, ja dat galget gokčat beaivválaš jođiheaddji bálkágoluid ja viessoláiggu.
Senteret er helt avhengig av eksterne prosjektmidler for sin virksomhet, og har gjerne 10‐15 ulike prosjekter gående.
Guovddáš dárbbaša olggobealde prošeaktaruđaid jus galgá nagodit doaibmat, ja sis leat dábálaččat jođus gaskal 10 ja 15 iešguđetlágan prošeavtta.
Den viktigste prosjektfinansiøren er utvilsomt Sametinget.
Deháleamos prošeaktaruhtadeaddji lea eahpikeahttá Sámediggi.
Senteret har truffet bra i forhold til Sametingets prioriteringer av satsinger, og har oppnådd en del prosjektstøtte.
Guovddáš lea hui bures nagodan heivehit iežas doaimmaid Sámedikki vuoruhemiide, ja lea ge nagodan oažžut oalle ollu prošeaktadoarjagiid. Eará
Andre mer sporadiske finansiører har vært Alta kommune (barnetreff), Finnmark fylkeskommune og Norsk kulturråd.
ásahusat geat duollet dálle leat juolludan prošeaktadoarjagiid leat Álttá suohkan (mánáiddeaivvadeapmi), Finnmárkku fylkasuohkan ja Norgga kulturráđđi.
Refusjon av kursavgifter fra SOL (Samisk studieutvalg) har også vært et viktig bidrag til
Maiddái Sámi Oahppolihtu (SOL) kursedivvagiid refušuvdna lea leamaš dehalaš doarjja giellakurssiid ruhtadeapmái.
medfinansiering av språkkursene. Siden språksenteret er helt avhengig av ekstern finansiering av tiltak fremheves det som svært utfordrende å forholde seg til årlige søknadsprosedyrer, ofte for samme typen tiltak.
Guovddáš lohká hui hástaleaddjin álo čuovvut jahkásaš doarjjaohcamušbargguid, ja dávjá ohcet doarjagiid seamma sullasaš doaimmaide, maid fertejit dahkat go dárbbašit prošeaktadoarjagiid.
Sametinget kan maks gi tilskudd for toårige prosjekt, men ofte gis det bare mulighet til årsprosjekter, noe som vanskeliggjør langsiktige satsinger og forutsigbarhet for senteret og dets ansatte.
Guhkimus doaimmat maidda Sámediggi sáhttá addit doarjaga, leat prošeavttat mat bistet guokte jagi, muhto dávjjimusat sii dorjot dušše prošeavttaid mat bistet jagi, ja danne ii sáhte ráhkadit guhkesáigge
Sametinget utbetaler halvparten av prosjekttilskudd ved oppstart, og resten ved sluttrapportering.
Sámediggi máksá beali prošeaktaruđain de go doaibma álggahuvvo, ja loahppaoassi dasto go oažžu prošeaktaraportta.
Dette har til tider medført likviditetsutfordringer for språksenteret. Dette
Dat lea muhtomin dagahan ruhtavátnivuođa guovddážii.
illustrerer hvor vanskelig det kan være å drive et språksenter med marginale faste inntekter og stor utsikkerhet om hvilke prosjektsøknader som fører fram til finansiering av tiltak.
Dat čájeha ge dan man váttis sáhttá leat jođihit giellaguovddáža vátna ruhtademiin, almmá bissovaš doarjagiid haga, ja go lea álo eahpečielggas makkár prošeavttaide sáhttet oažžut ruhtadandoarjaga.
10.6 Mål og effekter av virksomheten
10.6 Doaimma ulbmil ja beaktu
Alta samiske språksenter mener de har bidratt til å utvikle lokale og regionale språkarenaer, og har vært med på å inspirere både barn og voksne til å lære samisk.
Álttá sámi giellaguovddáš oaivvilda iežas nagodan ovddidit giellabáikkiid sihke báikkálaččat ja olles guovllu dásis, ja lea bargan movttiidahttet sihke mánáid ja rávisolbmuid oahppat sámegiela.
Synliggjøring av det samiske i lokalmiljøet har også vært et viktig mål, blant annet har koftevisning, og spredning av lokal kunnskap
Dehálaš ulbmilin leamaš maid sámegiela oainnusindahkan báikkálaš servodagas, earet eará lea gávttiid čájeheapmi, ja báikkálaš máhtu oahpaheapmi leamaš hui mávssolaš dan oktavuođas ahte dahkat sámegiela ja sámi kultuvrra dábálažžan. Lea duođai dárbu čohkket ja dokumenteret báikkálaš
vært viktig for å alminneliggjøre det samiske språket og kulturen.
árbemáhtu ja árbedieđuid (omd. báikenamaid, atnubiergasiid) ovdal go sii geat daid birra dihtet jávket.
Det er også et skrikende behov for å samle inn og dokumentere lokal kunnskap (eks. stedsnavn, bruksgjenstander) før viktige informanter forsvinner.
Die lea gáibideaddji ja áddjas bargu, mii gáibida ollu eanet bargonávccaid ja maiddái ekonomalaš doarjaga guhkebuš áigái.
Dett er et arbeid som krever mer ressurser, både økonomisk forutsigbarhet og personell.
Gellakurssiide servet ollugat, ja dat čájeha ahte olbmuin lea stuora beroštupmi oahppat giela ja šaddat čeahpes giellageavaheaddjin.
God oppslutning om språkkursene vitner om en stor interesse for å lære og perfeksjonere språket, og med den organiseringen som har vært de siste årene med kompetansegivende kurs, har statusen til kursene økt og flere har ønsket å oppnå denne
Maŋemus áiggiid kursset, mat addet gelbbolašvuođa, leat ge lokten sámegiela árvvu, ja eatnagat hálidit oažžut giellagelbbolašvuođa, ja maiddái joatkit lohkat sámegiela allaskuvllas.
kompetansen, samt gå videre med høgskoleutdanning i samisk.
Guovddáža ulbmil lea maid nanosmahttit iežas čanastaga olles doaibmaguvlui, ja lea stuora dárbu
Senteret har hatt en sterkere regional forankring som mål, og det er et stort behov for språkkurs i nabokommunene.
lágidit giellakurssiid ránnjásuohkaniin.
Det er søkt om finansiering til kurs i Kvalsund, Hasvik, Loppa og Hammerfest, men denne satsingen er utfordrende med dagens finansieringsmodell.
Leat ohcan doarjaga álggahit kurssiid Fálesnuoris, Ákŋoluovttas, Láhpis ja Hámmárfeasttas, muhto diet nannendoaimmat leat oalle hástalussan dálá ruhtadanmálliin.
Fra 2008 blir kjønnsdimensjonen blant ansatte, eksterne deltakere og styret kommentert i årsmeldingene.
2008 rájes leat jahkedieđáhusain namuhan bargiid, doaimmaid oasseválddiid ja stivra sohkabeallái gullevašvuođa.
Senterets daglige leder og eneste fast ansatte er en kvinne.
Guovddáža beaivválaš jođiheaddji ja áidna gii lea bissovaš virggis, lea nissonolmmoš.
Blant de timeengasjerte
Stivrras leat
prosjektarbeiderne er det også en overvekt av kvinner.
sullii seamma ollu goappešat sohkabealis.
Styret har en balansert kjønnssammensetning. Senteret fører statistikk over kjønnsfordelingen på språkkursene.
Guovddaš ráhkada statistihka mii čájeha man ollu goappáge sohkabealis čuvvot sin giellakurssiid.
Selv om dette har variert over år, har det i snitt vært en stor overvekt av kvinner.
Leat eanas nissonolbmot geat čuvvot daid kurssiid, vaikko muhtun jagiid sáhttá ge veaháš rievddadit.
I kartleggingsprosjekter blir det lagt vekt på å samle informasjon både fra kvinner og menn da disse ofte har hatt ulike roller i lokalsamfunnene.
Kártenprošeavttain deattuhit ahte galget čohkket dieđuid sihke nissonolbmuin ja dievdoolbmuin, danin go nissonolbmuin ja dievdduin leat dávjá leamaš goabbatlágan doaimmat servodagas.
Ved gjennomføring av SAAL ‐ kursene har språksenteret brukt et vurderingsskjema.
SAAL ‐ kurssiid čađaheamis lea giellaguovddáš geavahan árvvoštallanskovi.
Siden dette først
Go dat jođihuvvui álggos pilohttaprošeaktan, ja ollu lei ođas, de lei dehálaš oažžut dihtosii maid olbmot oaivvildit dan birra, ja
ble kjørt som et pilotprosjekt, og det var mye nytt, var det viktig å få tilbakemelding på hva som måtte endres for å gjøre det bedre.
maid sáhtáše rievdadit vai fálaldat šattašii vel buoret.
Senteret gjennomfører ikke målinger av brukertilfredshet på andre tiltak, men mener de får tilbakemelding fra deltakere om at de gjør en god jobb.
Guovddáš ii iskka man duhtavaččat olbmot leat eará doaimmaiguin, muhto oaivvildit gullan oasseválddiin ahte sin mielas bargá guovddáš buori barggu.
Det kan være hensiktsmessig å kjøre en større brukerundersøkelse i forhold til ønsker og behov for framtidige tiltak.
Sáhttá leat ávkkálaš čađahit stuorát geavaheaddjeiskkadeami, vai oččošii dieđuid dan birra man duhtavaččat olbmot leat dálá doaimmain, ja makkár fálaldagaid hálidivčče ain dás ovddos.
10.7 Vurdering
10.7 Árvvoštallan
Datainnsamlingen viser at det er vanskelig å drive et språksenter med kun en fast ansatt og mye arbeid med søknader for å skaffe ekstern prosjektfinansiering.
Dieđuid čohkkemis lea boahtán ovdan ahte lea váttis jođihit giellaguovddáža dušše ovttain bargiin, ja go šaddet nu ollu áiggi geavahit ohcamušaid čállimii vai ožžot prošeavttaide doarjagiid.
Senteret er sårbart, noe som også kommer til syne ved at planlagte og finansierte kurs har måttet avlyse når kursholder har blitt forhindret.
Guovddáš lea rašši, dan oaidná maid das go muhtun plánejuvvon ja ruhtaduvvon kurssiid eai leat sáhttán álggahit, go kursejođiheaddji ii leat sáhttán boahtit.
Senteret opplever en etterspørsel etter språkkurs som langt overstiger det de kan tilby, også utenfor kommunens grenser.
Guovddáš oaidná ahte livččii vejolaš lágidit miha eanet giellakurssiid go daid maid sii dál nagodit fállat, dasgo olbmot ohcalit kurssiid, maiddái olggobealde suohkana.
Dagens finansieringsmodell gjør driften av språksenter av Altas
Dálá ruhtadanortnet dahká dakkár giellaguovddážiid jođiheami go Álttá giellaguovddáža hui gáibideaddjin, go dat lea guovddáš mii lea olggobealde sámegiela hálddašanguovllu, mii ii oaččo
type utenfor språkforvaltningsområdet, og uten tilgang på kommunale midler, svært krevende.
suohkanis doarjaga.
Eierskapsmodellen med et AS hvor en politisk organisasjon er majoritetseier, er ikke uten utfordringer.
Ja dakkár OS oamastanamálle mas politihkalaš organisašuvdna lea váldooamasteaddji, mielddisbuktá maid hástalusaid.
Utfordringene kan være på ulike plan som for eksempel å få inn andre interesserte eiere, få kommunen til å bli en mer aktiv eier, forholdet til Sametinget som ønsker større kontroll over språksentre (Institusjonsmeldinga) og hvor senteret er avhengig av velvillighet til prosjektfinansiering. Eierskapsmodellen kan også virke negativt inn på språksenterets mulighet til å
Hástalusat leat máŋgga dásis, ovdamearkkadihte dat ahte gávdnat earáid geain livččii beroštupmi searvat oamasteaddjin, oažžut suohkana šaddat áŋgiris oamasteaddjin, ja oktavuohta Sámedikkiin lea maid hástalus go diggi dáhtošii beassat buorebut bearráigeahččat giellaguovddážiid (Institušuvdnadieđáhus) ja giellaguovddáš fas bealistis dárbbaša ásahusaid mat
fremstå som en samlende samisk institusjon, både utad generelt og spesielt den samiske befolkningen.
mielas sáhttet ruhtadit prošeavttaid. Oamastanmálle sáhttá maid hejot váikkuhit giellaguovddáža vejolašvuođaide šaddat sámi institušuvdnan mii čohkke olbmuid, sihke olggosguvlui oppalaččat ja earenoamážit dakkár mii sámi álbmoga nagoda čohkket.
AS.
Liikká orro OS.
‐ modellen fremstår likevel som den mest gunstige sett ut i fra dagens eierkonstellasjoner i språksenteret.
‐ oamastamálle dán oktavuođas heivemin bures go geahččá dasa geat giellaguovddáža oamastit.
Kommunen framstår som en passiv eier, og foruten kurs for bibliotekansatte, utnyttes ikke kompetansen språksenteret har inn i kommunens forvaltning.
Suohkan orro leamen oalle passiiva oamasteaddji, mii ii geavat giellaguovddáža suohkanhálddahussii ávkin.
Kommunen har blant annet et stort behov for barnehagepersonell og lærere som kan undervise i samisk, men ser ikke ut til å koble disse
Suohkan ii leat geavahan giellaguovddáža gelbbolašvuođa, earret de go leat lágidan kursse
behovene opp mot senterets tilbud.
girjerádjosa bargiide.
Språksenterets fremtid er avhengig av en større fast bemanning.
Giellaguovddáža boahtteáigi lea hui ollu dan duohken ahte galggašii nagodit ruhtadit eanet bissovaš virggiid.
Risikoen ved å ansette en ny på 50  % stilling synes ikke å være stor da språkkurs alltids vil være tiltak som det finnes finansiering til.
Ii dáidde leat nu riska bidjat olbmo 50 % virgái, danin go giellakursset leat dakkár doaimmat maidda gal oažžu doarjaga.
Skal virksomheten utvides regionalt, vil nok senteret trenge mer enn dette.
lea dárbu eanet bargiide.
11.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret
11.1 Duogáš dasa manne giellaguovddáš ásahuvvui
Den samiske befolkningen i Lavangen bor stort sett i Spansdalen og på Fossbakken der samisk sto sterkt som hjemmespråk fram til tidlig på sekstitallet.
Loabága sámit ásset eanas Ruŋggus, Ruŋguvuomis ja Ruŋgugierragis. Dain guovlluin lei sámegiella hui nanus ruovttugiellan gitta álgoguđalotjagi rádjái.
På bakgrunn av en voldsom stigmatisering av de samiske elevene da de ble flyttet over til sentralskolen i kommunesenteret i 1954, tok de samiske
Sámi oahppit vásihedje garra vealaheami dalle 1954:s go sirdojuvvo suohkanguovddáža guovddášskuvlii, ja sámi váhnemat mearridedje ge
foreldrene tidlig på sekstitallet en felles beslutning om å slutte å snakke samisk til ungene (Bråstad Jensen, 2009).
oktasaččat álggugeahčen 60‐jagiid heaitit hupmamis sámegiela mánáideasetguin (Bråstad Jensen, 2009).
Dermed vokste det fram en generasjon som skulle komme til å ha svært vanskelig for å ta i bruk samisk språk, og etter hvert ble de unge enspråklig i norsk.
Dasto bajásšattai ge dakkár buolva masa šattai issoras váttis váldit atnui sámegiela, ja dađistaga šadde ge nuorat ovttagielagat, geat hupme dušše dárogiela.
Fra 80‐tallet har det vært gitt samiskundervisning i skolen, etter hvert ble det opprettet en egen samisk klasse, og til slutt en sameskole underlagt sentralskolen.
80‐logu rájes leat oahpahišgoahtán sámegiela skuvllas, ja dađistaga ásahuvvui maid sierra sámi luohkká, ja loahpas sierra sámi skuvla guovddáš vuđđoskuvlii oassin.
Revitaliseringsarbeidet har likevel kommet kort grunnet ulike utfordringer knyttet til rekruttering av lærere, et høyt konfliktnivå rundt det samiske, og lite
Almmatge lea giela ealáskahttin unnán ovdánan, danin go leamaš iešguđetlágan váttisvuođat oažžut oahpaheddjiid, ja leat leamaš ollu riiddut
språkstøtte i hjemmene.
sámegiela dáfus ja unnán gielladoarjja ruovttuin.
Etter at sameskolen ble lagt ned i 2007, er antallet elever som får opplæring i samisk falt fra nærmere 30 til 3.
Maŋŋel go sámiskuvla heaittihuvvui 2007:s, de lea daid ohppiid lohku geain lei sámegieloahppu njiedjan lagabui 30 oahppis 3 oahppái.
En har altså ikke kommet langt og står fremdeles både i Lavangen og i resten av området rundt Astafjorden overfor utfordringen med å ta tilbake et språk som foreldregenerasjonen ikke behersker og som i svært begrenset grad brukes.
Dat čájeha ahte eai leat joavdan beare guhkás, ja sihke Loabákvuonas ja muđui Ástávuonas leat stuora hástalusat čadnon dasa movt oažžut olbmuid oahppat giela maid olles váhnenbuolva ii máhte ja maid áibbas unnán sáhttá geavahit.
Etter kommunens innlemmelse i språkforvaltningsområdet for samisk språk var det fra kommunens side et stort behov for å gjøre noe for å styrke språksituasjonen.
Go suohkan ozai ja beasai mielde sámegiela hálddanšanguvlui, de oinnii suohkan stuora dárbbu bargat juoidá nannen dihtii sámegiela.
Diverse prosjekter la grunnlaget for opprettelsen Ástávuona geillagoahtie, og daglig leder ble ansatt høsten 2008, mens senteret formelt
Máŋggalágan prošeavttat ledje vuođđun Ástávuona
sett kom i gang i 2009.
geillagoahtie ásaheapmái, ja beaivválaš jođiheaddji biddjui virgái 2008 čavčča, muhto guovddáš doaibmagođii albmaláhkái easka 2009:s.
Skole, barnehage og private initiativ var pådrivere i denne prosessen, mens sameforninger og liknende ikke var involverte.
Skuvla, mánáidgárdi ja priváhta áŋggirdeaddjit gesse dán barggu ovddos, muhto sámisearvvit ja sullalaččat eai lean oba mielde ge.
Språksenteret i Lavangen er lokalisert i kommunens helsebygg sammen med kommunens samiske avdeling og helse‐ og sosialtjenester.
Loabága sámi giellaguovddáža kanturbáiki lea suohkana dearvvašvuođavisttis, ovttas suohkana sámi dearvvašvuođa‐ ja sosiálaossodagain.
Samisk avdeling er en del av sentraladministrasjonen i kommunen med ansvaret for kommunens arbeid med å være en tospråklighetskommune.
Sámi ossodat lea oassi suohkana guovddášhálddahusas, man ovddasvástádus lea bargat daid geatnegasvuođaiguin mat suohkanis leat go galgá leat
ansvar for saksbehandling, oversetting og tolking.
guovttegielalaš suohkan. Ossodat lea suohkanstivrii ráđđeaddi, ja suohkana giellakonsuleanttaid ovddasvástádus lea áššemeannudit, jorgalit ja dulkot.
Ved å knytte språksentret til samisk avdeling og øvrig kommunal virksomhet, har en fått et større samiskfaglig miljø, og en lettere tilgang til kommunen som helhet.
Go giellaguovddáža leat laktan sámi ossodahkii ja nu maiddái suohkana doaimmaide, de leat ožžon stuorát sámegielat fágabirrasa, ja buoret oktavuođa suohkanii oppalaččat.
Ástavuona giellagoahtie sin rolle er i denne konteksten er utøvende, det vil si knyttet til å gjennomføre tiltak.
Ástávuona giellagoađi rolla dien oktavuođas lea ahte dat galgá bargguid čađahit.
I forhold til å synliggjøre og åpne for et videre publikum enn det samiske
Giellaguovddáš lea dakkár báikkis gos sámegiela sáhttá oainnusindahkat siskkáldasat
miljøet ved senteret / språkavdelingen, arbeides det nå med å få på plass en samisk utstilling.
suohkanhálddahusas. Dál leat bargamin ráhkadit sámi čájáhusa, vai nagodivčče gilvit dieđuid sámi giellagoađi / giellaossodaga birra viidábut go dušše suohkanhálddahusas.
11.2 Valg av organisasjonsform
11.2 Organiserenmálle válljen
For noen tiår siden var det i Lavangen sterk motstand mot det samiske, også fra politisk hold.
Muhtun logenar jagidi dás ovdal lei Loabák guovlluin hui garra sámi vuosteháhku, maiddái politihkkáriid gaskkas.
I følge informanter har dette snudd.
Informánttat oaivvildit ahte diet dilli lea dál rievdan.
I så måte opplever språksenteret ingen
Dál leat politihkalaččat
Bråstad Jensen, Eivind (2009) Hvor går Lavangen sameskole ?
Bråstad Jensen, Eivind (2009) Mii geavvá Loabák sámeskuvllain ?
Samisk skolehistorie 3.
Sámi skuvlahistorjá 3.
Davvi Girji 2009 spesielle utfordringer knyttet til det å være kommunalt eid.
Davvi Girji 2009 soahpan ahte ferte bargat sámivuođain, vaikko politihkalaš bellodagain sáhttet ge leat máŋggalágan oaivilda dan hárrái ahte maid galggašii bargat.
Holdningen synes heller å være at det er en fordel ikke å måtte forhold seg til et styre sammensatt av for eksempel sameforeninger.
Dan oktavuođas ii dovdda giellaguovddáš makkár ge earenoamáš hástalusaid dan ektui ahte lea suohkan mii dan oamasta.
Samepolitisk utvalg utgjør styret for språksenteret, og det er nå det eneste gjenstående hovedutvalget i Lavangen kommune.
Giellaguovddáža stivra lea Sámepolitihkalaš lávdegoddi, mii dál lea áidna váldolávdegoddi Loabák
Samepolitisk utvalg har politisk beslutningsmyndighet overfor både språksenteret og samisk avdeling, men de to instansene behandles nå separat.
suohkanis. Sámepolitihkalaš lávdegottis lea politihkalaš mearridanváldi áššiin mat gusket giellaguovddážii ja sámi ossodahkii, muhto diet guokte ásahusa eai meannuduvvo oktan doaibman.
En har likevel valgt å beholde en nær relasjon mellom forvaltningen og språksenteret som utøvende organ. Samisk
Sii leat válljen doalahit lagas oktavuođa suohkanhálddahusa ja giellaguovddáža gaskka, mii galgá doaimmaid čađahit.
språkkonsulent er derfor sekretær for samepolitisk utvalg i forhold til dets rolle som styre for Ástávuona giellagoahtie, mens leder av språksenteret fungerer som sekretær i forhold til samepolitisk utvalgs relasjon med samisk avdeling.
Danin lea ge sámi giellakonsuleanta Sámepolitihkalaš lávdegotti čálli dan oktavuođas go dat doaibma Ástávuona giellagoađi stivran, ja giellaguovddáža jođiheaddji lea fas dien lávdegotti čálli dalle go bargá sámi ossodaga áššiiguin. Diet guokte bargi veahkeheaba
Disse to stepper også inn for hverandre ved behov, og har altså en svært tett forbindelse som gjør at det forvaltningsmessige og det praktiske arbeidet på feltet er godt samkjørt, samtidig som det er en tett dialog opp mot samepolitisk utvalg.
goabbatguoimmis dárbbu mielde, ja sudnos lea ge hui lagas ovttasbargu mii dahká ahte dán suorggi hálddahusdási ja praktihkalaš dási barggut leat bures ovttastuvvon, ja seammás lea buorre gulahallan Sámepolitihkalaš lávdegottiin.
Kommunalt eierskap har i følge språksenteret vært svært viktig for dets utøvende virksomhet. Ved å
Giellaguovddáš oaivvilda ahte suohkana oamasteapmi leamaš hui dehálaš sin doibmii.
være til stede i kommunen har det vært lettere for språksenteret å få politisk gjennomslag slik at de mener å ha oppnådd mer på kort tid enn de ellers ville kunnet gjort.
Go sii leat juo suohkanhálddahusas, de lea álkit oažžut politihkalaš doarjaga, ja danin sii lohket ge iežaset olahan miha eanet oanehis áiggis go muđui livčče dahkan.
Eierskap og plassering gjør det også lettere for ulike avdelinger i kommunen å ta kontakt, samtidig som kommunen med senteret har et organ som sikrer at utadrettede tiltak iverksettes.
eará ossodagaide álkibun váldit giellaguovddážiin oktavuođa, ja suohkanis lea ge maid dasto guovddáš mii goziha doaimmaid mat olggosguvlui galget álggahuvvot.
Feltarbeidet ga klare indikasjoner på en generell positiv oppfatning av språksenterets kommunale tilhørighet.
Min diehtočohkkenmátkkis oaččuimet čielgasit dan ipmárdusa ahte sii leat hui duhtavaččat dainna go giellaguovddáš lea suohkana hálddus.
Styret har bedt språksenteret om å legge fram forslag til alternative modeller slik at de til høsten kan ta stilling til om organiseringen skal videreføres eller endres på.
Stivra lea bivdán giellaguovddáža evttohis vejolaš eará organiserenmálliid, vai čakčat sáhttet árvvoštallat ja mearridit galgá go seamma organisenmálle bisuhuvvot vai galgá go rievdaduvvot.
11.3 Språksenterets virksomhet
11.3 Giellagoađi doaibma
Lederen av språksenteret har stor frihet i forhold til prioritering av tiltak, men dette gjøres i en dialog med samisk avdeling og med samepolitisk utvalg.
Giellaguovddáža jođiheaddjis lea stuora friddjavuohta vuoruhit doaimmaid, muhto son dahká dan ovttasráđiid sámi ossodagain ja Sámepolitihkalaš lávdegottiin.
Å være en kommunal driftsenhet medfører at mye av utviklingsarbeidet initieres fra språksenterets side, men de ønsker også å være lydhør overfor etterspørsel fra brukerne.
Go giellaguovddáš lea oassi suohkanhálddahusas, de dat mielddisbuktá dan ahte lea giellaguovddáš mii evttoha eanas ovddidandoaimmaid, vaikko dáhttu diehttelas maid gullat maid olbmot geat geavahit guovddáža hálidit.
Ástávuona giellagoahtie har valgt å ha et overordnet fokus på språkmetodikk.
Ástávuona giellagoahtie lea válljen bájemusdásis čalmmustahttet giellametodihka.
I forhold til opplæring i barnehage, har kontakt mot Wales vært sentral.
Mánáidgárddi oahpaheamis lea sin lagas oktavuohta Walesiin leamaš guovddážis.
Ved Fossbakken samiske barnehage prøver man nå å implementere en modell for språklæring som i Wales har vist seg i stand til å gjøre også unger uten minoritetsspråket i hjemmet funksjonelt tospråklige.
Ruŋgugierraga sámi mánáidgárddis geahččalit heivehit dan giellaoahpahanmálle mainna Wales lea lihkostuvvan oažžut maiddái daid mánáid, geain ii leat unnitlogugiella ruovttus, šaddat doaibmi guovttegielagin.
Språksenterets bidrag har vært kompetanseheving og oppfølging av denne språkbadsmetodikken som barnehagen nå er i ferd med å iverksette.
Giellagoahtie lea doaibman veahkkin gelbbolašvuođahuksemis ja dien giellalávgunmetodihka čuovvolanbargguin maid mánáidgárdi dál la váldimen atnui.
Neste skritt er språkopplæringsmetodikk for voksne der senteret samarbeider med
Nubbe lávki ovddos lea
Fylkesmannen i Nordland og Universitetet i Nordland om å ta i bruk eller tilpasse en israelsk modell som har hatt stor suksess med å gjenskape hebraisk som et levende språk.
giellaoahpahanmetodihkka rávisolbmuide, maid giellagoahtie lea álggaheamen ovttas Nordlándda fylkamánniin ja Nordlándda universitehtain.
Foreløpig drives imidlertid voksenopplæringen i samisk i Lavangen som del av Sametingets 5‐årige voksenopplæringsprogram som gir mulighet til å ta formelle studiepoeng fra nybegynnernivå og opp til semesterevne nivå.
Muhto vuos doaimmahuvvo rávisolbmuid sámegieloahpahus Loabágis oassin Sámedikki 5‐jagi rávisolbmuidoahppoprográmma mielde, mii addá vejolašvuođa oažžt oahppočuoggáid álgodásis gitta lohkanbadjeoahppodássái.
Dette ble i første omgang gjort i samarbeid med Samisk høgskole, men er nå overført til Universitetet i Tromsø.
Dat bárgu doaimmahuvvui álggos ovttas Sámi allaskuvllain, muhto lea dál sirdojuvvon Romssa universitehtii.
mens deltakerne er oppmeldt som studenter ved universitetet i Tromsø.
Muhto lea ieš giellagoahtie mii doaimmaha oahpahusa, ja oasseválddit dieđihit iežaset studeantan Romssa universitehtii.
Kommunen ønsker denne satsningen på voksenopplæring i samisk, og har satt av 1 million til å kunne gi permisjon med lønn til ansatt som vil gå kurs.
Suohkan hálida diekkár sámegieloahpahusa rávisolbmuide, ja lea dien várás sirren 1 miljovnna vai sáhttá addit bargiide virgelobi bálkkáin čuovvut kurssiid.
Det gis også rom for støtte til to fra privat næringsliv og til foreldre til barn som har samisk i skolen.
Juolluduvvo maid doarjja guoktásii priváhta ealáhussuorggis ja váhnemiidda geaid mánáin lea sámegiella skuvllas.
Dermed finns det en god mulighet for å få opplæring i samisk samtidig som elevgrunnlaget for språksenteret sikres.
sámegielas, seammás go sámegielat mánáidlohku sihkkarastojuvvo.
Det er en viss skepsis til det språklige revitaliseringsarbeidet knyttet til at dette ikke drives fram på bakgrunn av den lokale dialekten.
Muhtumat leat gal moaitán dan go giela ealáskahttinbargguin eai ane vuolggabáikin guovllu sámegielsuopmana.
Dette krever en innsats fra lokale språkbærere, men språksenteret har prøvd å komme behovet i møte blant annet med et mer praktisk rettet lese‐ skrive kurs.
Dat gáibida doarjaga báikkálaš giellačehpiin. Giellagoahtie lea geahččalan dien moaitaga váldit vuhtii ja lea earet eará lágidan praktihkalaš lohkan ‐ čállin kurssiid.
I forbindelse med prosjekt arrangerer språksenteret faglige samiske treff i Spansdalen, der det også planlegges ungdomstreff.
Prošeavttaid oktavuođas lágida giellaguovddáš sámegielfágalaš deaivvademiid Ruŋggus, ja dohko leat maid plánemin nuoraiddeaivvadeami.
Språksenteret ønsker å være en ressurs for opplæringen i samisk språk og kultur i regionen og om de har kapasitet tar de også på seg tolke‐ og oversettingsarbeid.
Giellaguovddáš hálida leat sámegiela ja sámi kultuvrra oahpaheami
For å ivareta sitt ansvar for hele Astafjord regionen, informerer språksenteret nabokommunene om kurs og aktiviteter.
Giellaguovddáš dovdá ovddasvástádusa olles Ástávuona guvlui, ja danin doaimmaha ge dieđuid ránnjásuohkaniidda iežaset kurssiid ja lágidemiid birra.
De har hatt deltakere på språkkurs fra både Salangen og Bardu og samarbeider med Gratangen båtmuseum om språkkafé med kurs og foredrag.
Sin giellakurssiide servet sihke Siellakvuona ja Beardu guovlluin olbmot, ja giellaguovddáš lágida maid giellakafea ja logaldallamid ovttas Rivttát fanasmuseain.
Kulturfestivalen «Lavangsvekkaš er et høydepunkt der sentret bidrar til å sette et samisk preg på uka gjennom blant annet eventyrstund for barn.
Kulturfestivála «Loabákvahkkuš lea okta stuorámus lágidemiin, gos giellaguovddáš beassá olles vahku čalmmustahttit sápmelaččaid ja sis lea earet eará máinnasboddut mánáide.
Ástavuona giellagohtie er med i et stedsnavnprosjekt for Lavangen og Salangen. Senteret jobber også
Ástávuona giellagohtie bargá maid báikenammaprošeavttain, mas čohkkejit Loabák ja Siellakvuona
med å synliggjøre samisk språk og kultur ved å bygge opp en utstilling lokalisert til helsesenteret.
báikenamaid. Guovddáš lea maid huksemin čájáhusa dearvvašuođaguovddážii, dainna ulbmiliin ahte oainnusindahkat sámegiela ja sámi kultuvrra.
Språksenteret har ikke rutiner for å måle brukertilfredshet, men de peker på at det er vanskelig å vite hva slike målinger egentlig måler.
Giellaguovddáš ii leat ásahan makkár ge vuogi movt iskat man duhtavaččat olbmot leat sin doaimmain, muhto sii čujuhit dasa ahte lea váttis diehtit maid diekkár iskkadeamit duođai árvvoštallet.
De mener en må skille klarere mellom hva målsettingen med ulike tiltak er, slik at en ikke måler brukertilfredshet på samme måte for eldretreff eller fjellturer der det språklige blir sekundært til det kulturelle, og språktiltak med klare opplæringsmål.
Sin oaivila mielde ferte miha čielgaseappot earuhit iešguđetge doaimma mihttomeari, vai ii iskka man duhtavaččat olbmot leat boarrasiiddeaivvvademiin seammaládje go iská man
Det er derfor nødvendig å utarbeide kriterier som har samsvar med et prosjekts mål.
duhtavaččat leat meahccemátkkiin gos giela besse čatnat kulturdoaimmaide, ja gielladoaimmaid main lea hui čielga oahppanulbmil.
For språkopplæring må en ha verktøy for å se hvorvidt deltakerne har framgang i forhold til opplæringsmål, noe som også kan gi
Danin lea ge diekkár iskkademiid dárbu ráhkadit nu ahte dat oktiidávistit prošeavtta ulbmiliin.
lærdom om hva som fungerer og hva som ikke fungerer.
Giellaoahpaheami oktavuođas fertejit leat reaiddut mat veahkehit kártet oasseválddiid ovdáneami oahpahusa mihttomeari ektui, ja de sáhttá ge oaidnit mii doaibmá ja mii ii doaimma.
Det har det vist seg vanskelig å rekruttere menn til å delta på språkkurs.
Leat čađat leamaš váttis oažžut dievdduid searvat giellakurssiide.
En forklaring som dras fram er at det er en overvekt av kvinnelige ansatte i kommunesektoren der oppfordringen til å ta språkkurs og muligheten til permisjon har vært størst.
lohket sii, ahte suohkanossodagain gos movttiidahttet bargiid álgit giellakurssiide, ja gos lea álkimus oažžut virgelobi, barget eanas nissonolbmot.
Flere menn enn kvinner deltok imidlertid på det mer praktisk rettede skrive‐ og lesekurset som alt er nevnt.
Muhto dan praktihkalaš čállin ‐ lohkankursses gal ledje eanet dievddut go nissonolbmot, nugo juo leat namuhan.
11.4 Finansiering av virksomheten
11.4 Doaimma ruhtadeapmi
Ástávuona giellagoahtie har grunnfinansiering gjennom Sametinget og en basisfinansiering fra kommunens tospråklighetsmidler samt fra Troms fylkeskommune.
Ástávuona giellagoahtie oažžu vuođđodoarjaga Sámedikkis, ja maiddái basisruhtadeami suohkana
I tillegg får språksenteret prosjektstøtte som stort sett finansieres via Sametinget.
guovttegielatvuođadoarjagis, ja oažžu maid doarjaga Romssa fylkesuohkanis.
Det kommer fram et klart ønske om å få omgjort noen av disse prosjektmidlene til å drifte tiltak som fungerer, i stedet
Ekonomalaččat lea stuora ovdamunnin dat go guovddáš ii leat láhčán doaimma dakkár dillái ahte leat šaddan stuora fásta golut.
Slik ville en også kunne unngå de tomrommene som lett kommer etter at et prosjekt er avsluttet.
Dasa lassin oažžu giellaguovddáš prošeaktadoarjagiid, ja lea eanas Sámediggi mii daid ruhtada.
Språksenterets tette tilknytning til kommunen har gjort at de ved flere anledninger har kunnet motta ekstratilskudd ved behov, også disse fra tospråklighetsmidlene.
Boahtá čielgasit ovdan ahte sii hálidit rievdadit prošeaktadoarjagiid geavaheami nu ahte atnet muhtun oasi dain ruđain bargguide mat juo doibmet bures, dan sadjái go čađat geavahit návccaid hutkat ođđa prošeavttaid.
Ved overgang til nye tildelingskriterier for tospråklighetsmidlene ser senteret en fare for at denne muligheten begrenses.
Dien láhkái sáhttá maid deavdit dan guorosáiggi mii dávjá šaddá maŋŋil go prošeakta lea loahpahuvvon.
Språksenteret har overfor Sametinget påpekt at grunntilskuddet til språksentrene er utilstrekkelig for
Giellaguovddáža lagas čanastat suohkanii lea máŋgga geardde leamaš sidjiide veahkkin go leat dárbbašan liige ruhtadoarjaga, maiddái daid doarjagiid leat ožžon
å sikre en forsvarlig drift.
guovttegielatvuođaruđain.
For inneværende år har de derfor søkt om et langt høyere grunntilskudd enn standardtilskuddet.
Dán jahkái leat ge sii ohcan miha eanet vuođđodoarjaga go dan mii lea standárdadoarjja.
De mener også at støtten fra Fylkeskommunen i Troms må koples til aktiviteten ved hvert språksenter, noe de mener ville gitt eget senter et forholdsvis større tilskudd.
Sii oaivvildit maid ahte Romssa fylkasuohkana doarjja galggašii juolluduvvot juohke giellaguovddáža doaimmaid vuođul, de livččii sin giellaguovddáš ožžon miha eanet doarjaga,
11.5 Rekruttering
11.5 Bargiid fidnen
I tillegg til daglig leder i fast stilling, er to prosjektmedarbeidere knyttet til språksenterets drift.
Giellaguovddážis barget lassin beaivválaš jođiheaddjái, gii lea bissovaš virggis, guokte prošeaktamielbargi.
Disse to stillingene er finansiert av prosjektmidler og må anses som midlertidige.
Sudno bálkkáid ruhtadit prošeaktaruđaiguin ja danin sudno barggut leat gaskaboddosaččat.
Samlet sett er kjønnsbalansen ivaretatt blant de ansatte.
Guovddáš lea vuhtiiváldán sohkabealbalánssa.
Språksenteret har høy aktivitet og opplever at det kan være vanskelig å få unna oppgaver.
Giellaguovddážis lea čađat hui ollu bargu, ja muhtomin lea váttis nagodit buot bargguid bargat.
De skulle også gjerne hatt mer kapasitet til å følge opp barnehagen, og har vært nødt til å leie inn folk for å bidra i voksenopplæringen. Det er utfordrende å
Ja sis galggašii áinnas leat eambbo
få tak i folk med språkkompetanse og de som knyttes til senteret må ha en allsidig kompetanse for å fungere i ulike sammenhenger.
kapasitehta čuovvut mánáidgárddi bargguid, ja sii leat ferten bálkáhit liigeolbmuid veahkkin rávisolbmuidoahpahussii.
11.6 Samarbeid og kommunikasjon
11.6 Ovttasbargu ja gulahallan
og Universitetet i Nordland er med på.
Mii leat juo namuhan ovttasbarggu mii guovddážis lea Romssa universitehtain rávisolbmuidoahpahusas, ja giellametodihkkabarggu man ovttasbargoguoibmi lea Ulpan Eitan Israelis, ja dan barggus lea maid Nordlándda Fylkamánne ja Nordlándda universitehta mielde.
I forhold til barnehagesatsingen har Samisk høgskole vært sentral i opprettelsen av kontakt med en walisisk barnehage og Trinity College i Carmarthen.
Mánáidgárddi nannendoaimmain lea Sámi allaskuvla leamaš hui guovddážis, go leat ásahan oktavuođa ovtta Wales mánáidgárdái ja maiddái Trinity Collegii Carmarthenas.
Ástávuona giellagohtie samarbeider også med Nordisk sameråd.
Ástávuona giellagohtie ovttasbargá maid Davviriikkaid Sámeráđiin.
I tillegg til samarbeid med Salangen og Gratangen kommune, har Fylkesmannen i Nordland inkludert Lavangen i sitt fokus på samisk språkopplæring i minoritetsområder.
Lassin dan ovttasbargui mii Nordlándda Fylkamánnes lea Siellakvuona ja Rivttát suohkaniiguin, lea Fylkamánne maid váldán mielde Loabák suohkana dan bargui man ulbmil lea čalmmustahttet sámegiela oahpaheami unnitloguálbmogiid guovlluin.
Språksenteret har generelt kontakt med andre språksentre, men finner å ha størst utbytte av kontakt sørover der
Giellaguovddáš doalaha oktavuođa eará giellaguovddážiiguin, muhto oaidná eanemus ávkki doalahit oktavuođaid lulasguvlui gos gielladilli lea sullii seammalágan go Loabágis.
språksituasjonen er mer som i Lavangen.
Giellaguovddáš lea duhtavaš dainna gulahallamiin mii sis lea Sámedikkiin.
I så måte er Várdobáiki og Árran mest relevante, samt at Ástávuona giellagoahtie har et nært samarbeid med Sameskolen i Hattfjelldal.
Sin oaivila mielde čuovvola
De mener at arbeidet deres følges godt opp politisk og at de har tett kontakt på administrativt nivå.
diggi bures sin bargguid politihkalaččat, ja sii doalahit lagas oktavuođa hálddahusain.
I forhold til rapportering på grunntilskuddet fra Sametinget, er utfordringen i følge informanter på språksenteret at Sametingets rutiner for rapportering ikke samsvarer med kommunens eller fylkeskommunens. Dermed blir daglig
Vuođđodoarjaga raportačállima birra celket giellaguovddáža informánttat, ahte dat lea oalle geahččalus, danin go Sámedikkis eai leat seamma raportavuogit go suohkanis dahje fylkasuohkanis.
leder i stor grad bundet opp i rapporteringsaktivitet fra januar til mars med ulike leveringsfrister som blant annet gjør det nødvendig å operere med foreløpig årsmelding for godkjenning på ulike trinn.
Dasto lea ge duohta dilli nu ahte beaivválaš jođiheaddji šaddá bargat eanas dušše raporttaiguin ođđajagimánus gitta njukčamánnui, danin go dat galget iešguđetáiggis sáddejuvvot, ja de šaddá earet eará sáddet gaskaboddosaš jahkedieđáhusaid dohkkeheapmái iešguđet áiggis.
For øvrig pekes det på at Handlingsplanen for samiske språk er et viktig instrument som har bidratt til at Sametinget har begynt å stille strengere krav til resultater i språkopplæringen, noe senteret mener er nødvendig.
Muđui čujuhit dasa ahte Sámegielaid doaibmaplána lea dehálaš reaidu, man boađus lea ahte Sámediggi lea bidjagoahtán garrasit gáibádusaid giellaoahpaheami bohtosiidda, ja dat leamaš guovddáža mielas dárbbašlaš.
11.7 Mål og effekter av virksomheten
11.7 Doaimma ulbmil ja beaktu
Sametingets mål med tilskuddsordningen er at samisk språk skal høres og synes i språksenterets virkeområde.
Sámedikki ulbmil doarjjaortnegiin lea ahte sámegiella galgá gullot ja oidnot giellaguovddáža
Foruten Gielem Nastedh i Snåsa som helt nylig fikk status som språksenter, har språksenteret i Lavangen kortest levetid.
doaibmaguovllus. Loabák giellaguovddáš lea buot oaneheamos áiggi leamaš doaimmas, earret Gielem Nastedh Snoases mii aitto lea ožžon giellaguovddášárvvu.
Sentret mener selv de har oppnådd et veldig høyt aktivitetsnivå på kort tid, noe som også støttes av andre aktører.
Guovddáš ieš oaivvilda ahte sii leat hui alla bargodássái olahan oalle oanehis áiggis, ja nu lohket maiddái earát geain leamaš dahkamuš sin doaimmain.
Fra kommunens side pekes det på språksenterets arbeid har bidratt til at samisk språk høres mer og til at barrieren mot å bruke språket er redusert.
Suohkana bealis čujuhit dasa ahte giellaguovddáža bargu lea váikkuhan dasa ahte sámegiella gullo dávjjibut ja ahte lea álkit duostagoahtit geavahit sámegiela.
At innbyggere også uten en samisk bakgrunn har deltatt på språkkurs, har også bidratt til
Maiddái suohkanássit geain ii leat sámi duogáš, leat searvan giellakurssiide, ja dat čájeha ahte gielas lea dál eanet árvu.
I følge informanter ved Fossbakken samiske barnehage, har samarbeidet med Ástávuona giellagohtie vært helt sentralt i forhold til utviklingen av den språkbadsmetodikken de nå prøver å iverksette.
Ruŋgugiera sámi mánáidgárddi informánttat muitalit, ahte ovttasbargu mii sis lea Ástávuona giellagođiin, lea váldobargu sámi giellalávgunmetodihka ovddideamis, maid sii dál geahččalit váldit atnui.
Selv om noen av de som opprinnelig ble kurset under et besøk fra Wales ikke lenger er knyttet til barnehage, har noen blitt svært inspirert av å delta og andre har fått oppfølging direkte fra språksenteret.
Vaikko muhtumat sis geat čađahedje Wales kursse, eai šat bargga mánáidgárddis, de leat earát movttáskan searvat ja giellaguovddáš lea muhtumiid maid veahkehan čuovvolanbargguin.
Et poeng med en språkbadsbarnehagen er at alle de voksne skal snakke samisk og at ungene ikke skal høre norsk språk blant de voksne.
Dat mii lea dehálaš giellalávgunmánáidgárddis, lea ahte rávisolbmot galget áivve sámástit ja mánát eai galgga gullat dárogiela rávisolbmuin.
Pedagogisk leder er i dag ei som har gjennomført språkkurs i samisk.
Dálá pedagogalaš jođiheaddji lea ieš čađahan sámegielkursse.
Selv om hun ikke behersker språket på morsmålsnivå, gjør dette at kommunen har vært i stand til å få et pedagogisk forsvarlig tilbud på samisk.
Vaikko son ii máhte ge sámegiela eatnigielladásis, de dat aŋkke lea dahkan ahte suohkan lea nákcen
Selv om unger til dels leker på norsk, er det også noen som leker på samisk.
oažžut áigái pedagogalaš fálaldagaid sámegielas.
De voksne jobber aktivt med språket med barna og alle ungene forstår samisk og mange svarer ved tiltale.
Rávisobmot barget hui áŋgirit mánáid gielain, ja buot mánát ipmirdit sámegiela, ja máŋggas vástidit sámegillii.
De opplever den nye måten å arbeide på fungerer bedre enn slik det var tidligere.
Sin mielas dát ođđa bargovuohki doaibmá buorebut go dat vuohki maid sii ovdal leat geavahan.
Så langt har senteret rettet mest oppmerksomhet mot opplæringssektoren, men det framkom et ønske om også å kunne bidra mer inn mot helse‐ og omsorgssektoren.
Dán rádjái lea guovddáš gidden eanemus fuomášumi oahpahussuorgái, muhto gullojedje maid sávvamin ahte galggaše eanet nagodit bargat maiddái dearvvašvuođa ‐ ja sosiálasuorggis. Sii leat
I forhold til språkkurs for ansatte i kommunen har det vist seg vanskeligere for ansatte i denne sektoren å delta på kurs blant annet på grunn av turnusarbeid.
oaidnán ahte dien suorggi bargiid lea váttis oažžut searvat giellakurssiide mat lágiduvvojit suohkana bargiide, earet eará danin go sii čuvvot vuorrobarggu (turnus).
Språksenteret ønsker de å nå ut til et bredere publikum.
Giellaguovddáš hálidivččii olahit vel eanet olbmuid.
Det kommer fram at en kanskje må jobbe mer mot ulike interessefelt som kan nå både kvinner og menn. Selv om sentret er veldig klar på at en
Ja lohket ahte sii dáidet fertet bargagoahtit eanet iešguđetlágan berošteaddjesurggiiguin, vai olahivčče sihke nissonolbmuid ja dievdduid.
må skille mellom språkkurs og ande kurs, kan for eksempel duodji ‐ kurs også fungere som en språkarena knyttet til fagterminologi.
Vaikko guovddáš cealká ge hui čielgasit ahte ferte earuhit giellakurssiid eará kurssiiin, de sáhttá áinnas ovdamearkkadihte duodjekurse leat buorre giellageavahanbáiki gos sáhttá sámegiel fágasániid