pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sami Siida har siden 1970-tallet arbeidet for å styrke det samiske språkets stilling i Utsjoki kommune.
Sámi Siida oaččui bálkkašumi danin go sii leat 1970-logu rájis bargan sámegiela sajádaga nannemiin Ohcejoga gielddas.
Henrik Barruk har i mange år arbeidet med å dokumentere og revitalisere umesamisk.
Henrik Barruk lea guhká bargan upmisámegiela dokumenteremiin ja ealáskahttimiin.
De første skriftene som ble trykket på samisk på 1600-tallet var skrevet på umesamisk, blant annet en ABC - lesebok.
Vuosttaš čállagat mat prentejuvvojedje 1600-logus ledje čállojuvvon upmisámegillii, earret eará okta ABC-girji.
Harald Gaski og Jouni Moshnikoff fikk språkprisen i 2006.
Harald Gaski ja Jouni Moshnikoff oaččuiga 2006 giellabálkkašumi.
Jouni Moshnikoff ble hedret for stort og langvarig engasjement for å fremme skoltesamisk / østsamisk, særlig med utarbeidelse av lærebøker og læremidler.
Jouni Moshnikoff (1940-2012) gudnejahttojuvvui go lea nu guhká ja garrasit bargan nuortasámegiela ovddidemiin.
Harald Gaski kan vise til omfattende språkutviklingsarbeid og har gjennom sin forskning bidratt til å høyne statusen på samiskspråklig litteratur.
Harald Gaski lea dahkan viiddes giellaovddidanbarggu ja lea iežas dutkama bokte leamaš veahkkin loktet stáhtusa sámegielat girjjálašvuođas.
Ella Holm Bull og Anarâškielâ servi (Foreningen for enaresamisk) fikk det nyopprettede nordisk samisk språkpris - Gollegiella - i 2004.
Ella Holm Bull ja Anarâškielâ servi (anárašgiela searvi) ožžo easka ásahuvvon davviriikkalaš sámegiela Gollegiella-giellabálkkašumi jagi 2004.
Ella Holm Bull (1929-2006) arbeidet hele livet med å fremme bruken av sørsamisk som et muntlig og skriftlig språk.
Ella Holm Bull (1929-2006) ražai eallinagi lullisámegiela ovddidemiin. Su ulbmil lei loktet giela geavaheami sihke njálmmálaš ja čálálaš giellan.
Anarâškielâ servi har siden det ble grunnlagt i 1986 i Enare, Finland gjort et betydningsfullt revitaliseringsarbeid for å fremme enaresamisk språk.
Anarâškielâ servi lea dan rájis go searvi ásahuvvui Anáris jagis 1986 garrasit bargan anárašgiela ealáskahttimiin.
Raporta
Rapport
2010:3
2010:3
Duoji doaibmadoarjagiid árvvoštallan 2005-2009
Evaluering av driftstilskudds-ordningen for duodji 2005-2009
Stig Karlstad (doaim.)
Stig Karlstad (red..)
Ivar Lie
Ivar Lie
Namma: Duoji doaibmadoarjagiid árvvoštallan 2005-2009
Tittel: Evaluering av driftstilskuddsordningen for duodji 2005-2009
Čállit: Stig Karlstad (doaim.) ja Ivar Lie
Forfatter: Stig Karlstad (red.) og Ivar Lie
Norut Alta - Áltá raporta: 2010:3
Norut Alta - Áltá rapport: 2010:3
ISBN: 978-82-7571-192-0
ISBN: 978-82-7571-192-0
Barggaheaddji: Sámediggi
Oppdragsgiver: Sametinget Sámediggi
Prošeavtta jođiheaddji: Stig Karlstad
Prosjektleder: Stig Karlstad
Čoahkkáigeassu:
Oppsummering:
Dát raporttas árvvoštallat doaibmadoarjjaortnega mii duodjái lea ásahuvvon.
Denne rapporten er en evaluering av driftstilskuddsordningen for duodji.
Duodji lea earenoamáš sámi giehtadáida ja ealáhusvuohki mas lea guhkes árbevierru.
Duodji omfatter en lang og særegen samisk håndverks- og næringstradisjon.
Duoji dovdomearka lea ahte dat doaimmahuvvo smávva duddjonbirrasiin ja lea duojáris oasseáiggebargun.
Et særtrekk er at produksjonsmiljøene er små og ofte basert på deltidsarbeid.
Sámediggi ja ealáhusorganisašuvnnat leat ásahan ealáhusšiehtadusa man ulbmil lea ovdánahttit duoji ealáhussan, dan láhkái ahte nannet buvttadeami ja vuovdima ja dahkat duoji eanet gánnáhahttin.
For å utvikle en næringsrettet duodji med økt produksjon, omsetning og lønnsomhet er det inngått en næringsavtale mellom Sametinget og næringsorganisasjonene.
Oassin dán šiehtadusas ásahuvvui 2005:s doaibmadoarjjaortnet duojáriidda geain lea sámi čearddalaš duogáš, ja geain lea organiserejuvvon sierra ovttaolbmofitnodat ja geat vuvdet badjel 50.000 kr ovddas, earret lassiárvodivvaga.
Som en del av denne ble det i 2005 etablert en driftstilskuddsordning for duodjiutøvere med etnisk samisk bakgrunn organisert i enkeltmannsforetak, og en omsetning over kr 50.000 ekskl. mva..
Doaibmadoarjja galgá leat veahkkin duojárii vai son birge go leat váilevaš vejolašvuođat oažžut olles dietnasa duodjedoaimmas.
Driftstilskuddsordningen skal være en tilpasning for den enkelte aktør som følge av manglende muligheter til fulle inntekter fra duodjivirksomheten.
Árvvoštallanraporttas geahččat makkár ávki ortnegis lea leamaš, movt doaibmadoarjaga eavttut doibmet ortnega ulbmila ektui ja árvvoštallat maid áššemeannudeami
Evalueringen ser på effekten av ordningen, kriteriene for driftstilskudd i forhold til ordningens hensikt og vurderer saksbehandlingen.
Fáddásánit: Doaibmadoarjja – Ealáhusšiehtadus – Duodji - Sámediggi
Emneord: Driftstilskudd – Næringsavtale – Duodji - Sametinget
Dáhton: Njukčamánnu 2010, divoduvvon maŋemus cuoŋománu 28. beaivvi 2010
Dato: Mars 2010, senest revidert 28. april 2010
Siidolohku:
Antall sider:
Haddi: kr 100,-
Pris: kr 100,-
Almmuheaddji: Norut Alta - Áltá as Kunnskapsparken, Markedsgata ALTA
Utgiver: Norut Alta - Áltá as Kunnskapsparken, Markedsgata ALTA
Fitnodatnummar 551 661 MVA
Foretaksnummer: 983 551 661 MVA
Telefovdna: Telefáksa: E-poasta: post@finnmark.norut.no
Telefon: 78 Telefaks: E-post: post@finnmark.norut.no
www.finnmark.norut.no
www.finnmark.norut.no
Deaddilan: Norut Alta – Àltá as
Trykk: Norut Alta – Àltá as
Ovdasátni
Forord
Dán raporttas árvvoštallat duoji doaibmadoarjjaortnega.
Denne rapporten er en evaluering av driftstilskuddsordningen for duodji.
Duodji lea earenoamáš sámi giehtabargu ja ealáhusvuohki mas lea guhkes árbevierru.
Duodji omfatter en lang og særegen samisk håndverks- og næringstradisjon.
Duddjoma earenoamášvuohta lea ahte dat doaimmahuvvo smávva duddjonbirrasiin ja lea dávjá duojáris oasseáiggebargun.
Et særtrekk er at produksjonsmiljøene er små og ofte basert på deltidsarbeid.
Oassin dán šiehtadusas ásahuvvui 2005:s doaibmadoarjjaortnet duojáriidda geain lea sámi čerdii gullevaš duogáš, ja geain lea organiserejuvvon sierra eaŋkilolbmofitnodat ja geat vuvdet badjel 50.000 kr ovddas, earret lassiárvodivvaga.
Som en del av denne ble det i 2005 etablert en driftstilskuddsordning for duodjiutøvere med etnisk samisk bakgrunn organisert i enkeltmannsforetak, og en omsetning over kr 50.000 ekskl. mva..
Doaibmadoarjja galgá leat veahkkin nannet duojára dienasvuođu vai son birge go leat váilevaš vejolašvuođat oažžut olles dietnasa duodjedoaimmas.
Driftstilskuddsordningen skal være en tilpasning for den enkelte aktør som følge av manglende muligheter til fulle inntekter fra duodjivirksomheten.
Árvvoštallamis geahččat makkár ávki ortnegis lea leamaš, movt doaibmadoarjaga eavttut doibmet ortnega ulbmila ektui ja árvvoštallat maid áššemeannudeami. Geahččat maid muhtun beliid das movt persuvdnadieđuid (duodjeregistara) meannudit dihtorsystemas.
Evalueringen ser på effekten av ordningen, kriteriene for driftstilskudd i forhold til ordningens hensikt, vurderer saksbehandlingen samt ser på enkelte forhold vedrørende behandling av persondata (duodjiregisteret) i datasystemet.
Raportta barggaheaddji lea Sámediggi.
Oppdragsgiver for rapporten er Sametinget.
Oktavuođaolbmot Sámedikkis leaba leamaš Jørn Gunnar Olsen ja John Osvald Grønmo.
Kontaktpersoner hos Sametinget har vært Jørn Gunnar Olsen og John Osvald Grønmo.
Seniordutki Stig Karlstad lea bargan prošeaktaraporttain ovttas dutkiin Ivar Lie.
Prosjektrapporten er utarbeidet av seniorforsker Stig Karlstad i samarbeid med forsker Ivar Lie.
Lie lea leamaš veahkkin čohkket datadieđuid 2. kapihttalii ja son lea maid heivehan tabeallaid mat das leat.
Lie har bidratt i kapittel 2 med datagrunnlag og tilrettelegging av tabeller der.
Stig Karlstad lea bargan raporttain ja dasa lassin lea son leamaš prošešavtta jođiheaddji.
Stig Karlstad har foruten arbeidet med rapporten også vært prosjektleder.
Bargu lea čađahuvvon sullii viđa vahkkobarggu ekonomalaš rámma siskkobealde, dasa lassin boahtá lassiárvodivat ja eará golut.
Arbeidet er utført innenfor en økonomisk ramme på ca. fem ukeverk, og i tillegg kommer merverdiavgift og andre utgifter.
Norut – Áltá hálida giitit barggaheaddji ja informánttaid geaid leat jearahallan ja geat earaládje leat leamaš veahkkin dieđuid čohkkemis.
Norut Alta – Áltá retter en stor takk til oppdragsgiver og informanter til bidrag med intervju og datagrunnlag ellers.
Áltá, 30.3.2010, divodan maŋemus 28.4.2010
Alta, 30.3.2010, senest revidert 28.4.2010
Sveinung Eikeland Stig Karlstad
Sveinung Eikeland Stig Karlstad
Háld. dir. Norut Alta – Áltá Prošeaktajođiheaddji / seniordutki
Adm. dir. Norut Alta – Áltá Prosjektleder / seniorforsker
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3
Sisdoallu
Innhold
Ovdasátni... 1
Forord... 1
Tabeallat... 5
Tabelloversikt... 5
Govvosat... 5
Figuroversikt... 5
Čoahkkáigeassu... 6 Duoji doaibmadoarjjaortnegiid ja árvoštallanfáttaid birra... 7
Sammendrag... 6 Om driftstilskuddsordningen for duodji og evalueringstemaene... 7
1.1 Oanehaččat duoji doaibmadoarjjaortnega birra... 7
1.1 Kort om driftstilskuddsordningen for duodji... 7
1.2 Analysafáttát ja datavuođđu... 9 Doaibmadoarjagat, duodjeealáhus, beaktilit buvttadeapmi, duojáriid lohku,
1.2 Analysetema og datagrunnlag... 9 Driftstilskuddene, duodjinæringen og effekter på produksjon, antall utøvere,
gánnáhahttin ja fitnodatovddideapmi... 10
lønnsomhet og bedriftsutvikling... 10
2.1 Áššečuolmmat, analysalahkonaddan ja datavuođđu... 10
2.1 Problemstillinger, analysetilnærming og datagrunnlag... 10
2.2 Ohccit geat leat dohkkehuvvon lahttun ” duodjeregistarii ” – namalassii sii
2.2 Søkere som er godkjente medlemmer i ” duodjiregisteret ” – dvs. som
geat devdet eavttuid... 11 2.3 Ohcamušat oažžut duodjedoarjagiid... 12 2.4 Ekonomalaš váldologut... 14
oppfyller kriteriene... 11
2.4.1 Iežas dujiid vuovdin – ovddideapmi ja movt juohkása sohkabeali ja
2.3 Søknader om driftstilskudd... 12
geográfiija ektui... 14
2.4 Økonomiske nøkkeltall... 13
2.4.2 Doaibmaboađus ja bálkádienas (ja veaháš duodjelanjaid ja vuovdinkanálaid
2.4.1 Omsetning av egenprodusert duodji – utvikling og fordeling på kjønn og
birra)... 15
geografi... 13
2.5 Doaibmadoarjagiid meannudeami boađus – ovdáneapmi ja movt
2.5 Resultat av behandling av driftstilskudd – utvikling og fordeling på beløp,
juolluduvvon summa juohkása sohkabeali ja geográfiija ektui... 17
kjønn og geografi... 17
2.6 Oktiičohkkejeaddji árvvoštallamat... 20 Doaibmadoarjagiid eavttuid árvvoštallan... 23
2.6 Oppsummerende vurderinger... 19 Vurdering av kriteriene for driftstilskudd... 22
3.1 Áššečuolmmat, eavttut maid vuođul beassá duodjeregistarii ja
3.1 Problemstillinger og kriteriene for duodjiregisteret og driftstilskudd til
doaibmadoarjagat duodjefitnodagaide... 23
virkemiddelbruken ?... 23
24 3.2.1 Sámedikki jienastuslogu gáibádusat – ráddjenhástalusat... 24
3.2.1 Kriteriene i Sametingets valgmantall – avgrensningsutfordringer... 23
3.2.2 Sámi duodje- ja kulturmáhtu viidáseappot fievrredeapmi – lea go sierralohpi
3.2.2 Videreføring av samisk duodji- og kulturkompetanse – er dispensasjon en
áitta vai vejolašvuohta... 25
3.2.3 Aktørvurderinger og konklusjoner... 25
3.2.3 Oasálastiid árvvoštallan ja loahppajurdagat... 26
3.3 Krav til selskapsform – enkeltpersonforetak eller også andre... 26
3.3 Makkár fitnodatorganiseren gáibiduvvo – ovttaolbmofitnodat dahje eará... 27
3.3.1 Selskapsformer og driftstilskuddsordningen... 26
3.3.1 Fitnodatorganiserenvuogit ja doaibmadoarjjaortnet... 27
3.3.2 Aktøroppfatninger og sluttvurderinger... 27
3.3.3 Loahppajurdagat... 31
3.3.3 Konklusjoner... 29
3.4 Iežasráhkaduvvon dujiid - giehtabarggu dahje ” made in Hong Kong ” dujiid
3.4 Dokumentasjon av omsetningstall egenprodusert duodji - håndverk eller
vuovdima dokumenteren... 32
” made in Hong Kong ”... 30
3.4.1 Rehketdoallogeatnegasvuođat, - bargodábit ja bearráigeahččanvejolašvuođat32
3.4.1 Regnskapsplikter, - praksis og kontrollmuligheter... 30
3.4.2 Árvvoštallamat ja loahppajurdagat... 33 Áššemeannudeami, áššejođu ja duodjeregistara árvvoštallan... 35
3.4.2 Vurderinger og konklusjoner... 31 Vurdering av saksbehandling, saksgang og duodjiregisteret... 33
4.1 Áššemeannudeami ja áššejođu árvvoštallan – guovtteoasát ohcanproseassa35
4.1 Vurdering av saksbehandling og saksgang – tofaset søknadsprosess... 33
4.2 Duodjeregistarii dohkkeheapmi ja eavttut maid vuođul dasa beassá... 36
4.4.1 Oversikt... 36
4.3 Doaibmadoarjjaohcamušaid meannudeapmi... 37
forslag til endring av rutine for datainnsamling... 37
4.4 Áššemeannudeami, raportačállimiid jna. čoahkkáigeassu ja
4.5 Duodjiregisteret – hensiktsmessig forvaltning i forhold til krav til behandling
loahppaárvvoštallamat... 38
av person- og bedriftsdata... 38
4.5 Duodjeregisttar – vuogas hálddašeapmi mii guoská gáibádusaide movt
4.5.1 Duodjiregister iflg. lov og forskrifter – sensitive persondata, konsesjonsplikt
galgá persuvdna - ja fitnodatdieđuid gieđahallat... 41
mv.... 39
4.5.1 Lágat ja láhkaásahusat mat gusket Duodjeregistarii – hearkkes
4.5.2 Informasjonssikkerhet, tekniske tilpasninger og ressursbruk relatert til et
persuvdnadieđut, konsešuvdnageatnegasvuohta ja diekkárat... 41
persondataregister for duodjiutøvere (duodjiregister) og annen næringsvirksomhet... 41
4.5.2 Dieđuidvurkkodan sihkarvuohta, teknihkalaš heiveheamit ja resursaid
4.5.3 En annen innfallsvinkel – duodjiutøverne er næringsutøvere som driver små
geavaheapmi duojáriid persuvdnadiehtoregistarii (duodjeregistarii) ja eará ealáhusdoaimmaide... 44
bedrifter... 47
4.5.4 Vejolašvuohta beassat oaidnit dieđuid Sámedikki eará ealáhusdoarjagiid
4.5.4 Tilgjengelighet til opplysninger om andre næringstilskudd i Sametinget –
birra – láhkavuođđu ja movt lávejit bargat... 51
lovgrunnlag og praksis... 47
4.5.5 Čoahkkáigeassu ja loahppajurdagat... 52 Girjjálašvuohta... 54
4.5.5 Oppsummering og konklusjon... 48 Litteratur... 50
Tabeallat
Tabelloversikt
Tabealla 2.1 Movt duojáriid lohku Duodjeregistaris juohkása sohkabeali ektui... 12
Tabell 2.1... Antall registrerte duodjiutøvere i Duodjiregistret fordelt på kjønn... 11
Tabealla 2.2 Movt duojáriid lohku Duodjeregistaris juohkása regiovnnaid ektui... 12
Tabell 2.2... Antall registrerte duodjiutøvere i Duodjiregistret fordelt på region... 12
Tabealla 2.3 Gallis leat ohcan doaibmadoarjaga duodjái ja movt logut juohkásit sohkabeali ektui... 12
Tabell 2.3... Antall søkere om driftstilskudd til duodji fordelt på kjønn... 12
Tabealla 2.4 Gallis leat ohcan doaibmadoarjaga duodjái ja movt logut juohkásit regiovnnaid ektui... 13
Tabell 2.4... Antall søkere om driftstilskudd til duodji fordelt på region... 12
Tabealla 2.5 Duojáriid lohku geat leat Duodjeregistaris geat eai ohcan doaibmadoarjaga, movt juohkásit sohkabeali ektui... 13
Tabell 2.5... Antall registrerte duodjiutøvere i Duodjiregistret som ikke søkte driftstilskudd, fordelt på kjønn... 13
Tabealla 2.6 Duojáriid lohku geat leat Duodjeregistaris geat eai ohcan doaibmadoarjaga, movt juohkásit regiovnnaid ektui... 13
Tabell 2.6... Antall registrerte duodjiutøvere i Duodjiregisteret som ikke søkte driftstilskudd, fordelt på region... 13
Tabealla 2.7 Iežasráhkaduvvon dujiid vuovdin duojáriid gaskkas geat leat ohcan doaibmadoarjaga... 14
Tabell 2.7... Omsetning av egenprodusert duodji blant duodjiutøvere som har søkt driftstilskudd... 14
Tabealla 2.8 Iežasráhkaduvvon dujiid vuovdin duojáriid gaskkas geat leat ohcan doaibmadoarjaga; nissonolbmot ja dievdoolbmot... 14
Tabell 2.8... Omsetning av egenprodusert duodji blant duodjiutøvere som har søkt driftstilskudd; kvinner og menn... 14
Tabell 2.9... Iežasráhkaduvvon dujiid vuovdin duojáriid gaskkas geat leat ohcan
Tabell 2.9... Omsetning av egenprodusert duodji blant duodjiutøvere som har søkt driftstilskudd; fordelt på kommuner... 14
doaibmadoarjaga; guđege suohkanis... 15
Tabell 2.10. Nøkkeltall i gjennomsnitt for utøvere regnskapsåret 2007... 15
Tabealla 2.10 Duojáriid gaskamearálaš váldologut rehketdoallojagis 2007... 16
Tabell 2.11. Nøkkeltall for utøvere 2005-2007... 16
Tabealla 2.11 Duojáriid váldologut 2005-2007... 16
Tabell 2.12. Nøkkeltall i gjennomsnitt for søkere med lønnsinntekt utenom duodji... 16
Tabealla 2.12 Ohcciid gaskamearálaš váldologut geain lea bálkádienas lassin duddjomii17
Tabell 2.13. Resultat av behandling av driftstilskudd... 17
Tabealla 2.13 Doaibmadoarjagiid meannudeami bohtosat... 18
Tabell 2.14. Tildelt driftstilskudd til duodjiutøvere som har søkt driftstilskudd.... 18
Tabealla 2.15 Doaibmadoarjagiid juohkin duojáriidda geat leat ohcan doaibmadoarjaga;... nissonolbmot ja dievdoolbmot... 19
Tabell 2.15. Tildelt driftstilskudd til duodjiutøvere som har søkt driftstilskudd; kvinner og menn... 18
Tabealla 2.16 Doaibmadoarjagiid juohkin duojáriidda geat leat ohcan doaibmadoarjaga;
Tabell 2.16. Tildelt driftstilskudd til duodjiutøvere som har søkt driftstilskudd; kommuner19
... suohkanat... 19
Tabell 2.17.
... lohku geat leat Duodjeregistaris, doarjagiid lohku, gaskamearálaš doarjja guđege duojárii.... 21
Oppsummering Driftstilskuddet – budsjett, tildelte midler, antall duodjiutøvere i duodjiregisteret, antall tilskudd, gjennomsnittlig tilskudd pr utøver... 20
Govvosat
Figuroversikt
Govus 4.1.. Sihkarvuođaarkitektuvra – sonaide juohkin... 47
Figur 4.1... Sikkerhetsarkitektur – inndeling i soner... 44
Čoahkkáigeassu
Sammendrag
Stig Karlstad (prošeaktajođiheaddji / doaim.)
Stig Karlstad (prosjektleder / red.) og Ivar Lie
ja Ivar Lie Duoji doaibmadoarjjaortnega árvvoštallan 2005 – 2009 Norut Alta – Áltá Raporta 2010:3
Norut Alta – Áltá Rapport 2010:3
Oassin dán šiehtadusas ásahuvvui 2005:s doaibmadoarjjaortnet duojáriidda geain lea sámi čearddalaš duogáš, ja geain lea organiserejuvvon sierra eaŋkilolbmofitnodat ja geat vuvdet badjel 50.000 kr ovddas, earret lassiárvodivvaga.
Som en del av denne ble det i 2005 etablert en driftstilskuddsordning for duodjiutøvere med etnisk samisk bakgrunn organisert i enkeltmannsforetak, og en omsetning over kr 50.000 ekskl. mva..
Doaibmadoarjja galgá leat veahkkin nannet duojára dienasvuođu vai son birge go leat váilevaš vejolašvuođat oažžut olles dietnasa duodjedoaimmas..
Driftstilskuddsordningen skal være en tilpasning for den enkelte aktør som følge av manglende muligheter til fulle inntekter fra duodjivirksomheten.
Árvvoštallamis čalmmustahttet golbma beali mat gusket doaibmadoarjjaortnegii:
Evalueringen fokuserer på følgende tre forhold vedrørende drifttilskuddsordningen:
Árvvoštallat doaibmadoarjjaortnega ávkki – das geahččat daid duojáriid ovdáneami ja ekonomiija geaidda dát doarjjaortnet guoská 2.
Vurdering av effekten av driftstilskuddsordningen – herunder utviklingstrekk og økonomi for duodjiutøverne som omfattes av ordningen 2.
Árvvoštallat eavttuid mat doaibmadoarjagii leat biddjojuvvon 3.
Vurdering av kriteriene for driftstilskudd 3.
Árvvoštallat áššemeannudeami, áššejođu ja movt duodjeregisttar lea ráhkaduvvon
Vurdering av saksbehandling, saksgang og utformingen av duodjiregisteret
- dás geahččat maid livččii go vejolaš ásahit dakkár duodjeregistara maid
- herunder å se på muligheten for å etablere et duodjiregister som kan godkjennes av
Databearráigeahčču sáhtášii dohkkehit.
Datatilsynet
Váttisvuođat mat ovdanbohtet juohke áidna fáttás maid analyseret, gieđahallojuvvojit dain kapihttaliin raporttas gos guhtege analysafáttá guorahallojuvvo ja digaštallojuvvo.
Problemstillingene under hvert enkelt analysetema belyses i de respektive kapitlene i rapporten der de enkelte analysetema gjennomgås og drøftes.
1. kapihttalis muitalit doaibmadoarjaortnega birra ja makkár fáttát galget árvvoštallojuvvot.
Kapittel 1 presenterer driftstilskuddsordningen og de enkelte evalueringstemaene.
2. kapihtal muitala doaibmadoarjagiid viidodaga ja juohkima, ja das analyseret duodjeealáhusa ovdáneami ja makkár vejolaš ávki váikkuhangaskaomiin lea go geahččá earet eará buvttadeapmái, duojáriid lohkui, man gánnáhahtti duddjon lea ja movt fitnodagat ovdánit.
Kapittel 2 presenterer omfanget og fordelingen av driftstilskuddene samt analyserer duodjinærngens utvikling og mulige effekter av virkemiddelbruken på bl.a. produksjon, antall utøvere, lønnsomhet og bedriftsutvikling.
3. kapihttalis árvvoštallat movt doaibmadoarjjaortnega eavttut doibmet doaibmadoarjagiid ulbmila ektui.
Kapittel 3 vurderer kriteriene for driftstilskuddsordningen i forhold til hensikten med tilskuddsordningen.
Das árvvoštallat gáibádusaid mat gusket čearddalašvuhtii, movt fitnodat galgá organiserejuvvot ja man ollu galgá ieš duddjot ovdal lea vuođđu oažžut doaibmadoarjaga.
Herunder vurderes krav til etnisitet, selskapsform og omfang av egenprodusert duodji for å være berettiget til driftstilskudd.
4. kapihttalis geahčadit ohcanáššejođu, áššemeannudeami ja man vuogas lea doalahit elektruvnnalaš duodjeregistara go atná muittus daid gáibádusaid mat leat systemaide ja bargodábiide go galgá gieđahallat hearkkes dieđuid.
I kapittel 4 gjennomgås søknadsprosedyrer, saksbehandling og hensiktsmessigheten av å ha et elektronisk duodjiregister sett i forhold til de krav til systemer og rutiner for datasikkerhet som kreves til behandling av sensitive data.
Eanas kapihttaliid / kapihtaloasiid loahpas leat loahpalaš árvvoštallamat dahje loahppajurdagat.
De fleste kapitlene / delkapitlene avsluttes med oppsummerende vurderinger og / eller konklusjoner.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 1 Duoji doaibmadoarjjaortnegiid ja árvvoštallanfáttáid birra
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 1 Om driftstilskuddsordningen for duodji og evalueringstemaene
” Duodji ” lea earenoamáš sámi giehtabargu ja ealáhusvuohki mas lea guhkes árbevierru, ja seammás dat maid gaskkusta dehálaš oasi sámi giehtaduodjeárbevierus.
” Duodji ” omfatter en lang og særegen samisk håndverks- og næringstradisjon samtidig som det formidler en viktig del av samisk kunsthåndverkstradisjon.
Gávdnojit maid ollu iešguđetlágán duddjonmállet, mat leat čadnon juogo boazodoallobirrasii, mearrasámi ealáhusárbedieđuide ja maiddái iešguđet sámi guovlluide.
Videre er det mange sjangere innenfor duodji både knyttet til reindriftsmiljøet, de sjøsamiske næringstradisjonene og ulike samiske områder.
Okta earenoamášvuohta lea ahte duddjonbirrasat leat smávvat ja duodji lea eanas oasseáiggebargu.
Et særtrekk er at produsentmiljøene er små og i stor grad basert på deltidsarbeid.
Dušše hui moaddásis lea duodji váldoealáhussan.
Et fåtall har duodji som hovednæringsvei.
Dát mearkkaša ahte eanetlogus lea rádji man ollu sáhttet duddjot danin go sis lea eará bargu, ja ahte jus galggaše eanet duddjot, de dat gáibida ođđa investeremiid. Duddjon gáibida maid ollu áiggi.
Dette betyr at flertallet har begrenset produksjonskapasitet på grunn av annet arbeid, at større produksjon vil kreve nye investeringer og at produksjon av duodji er tidkrevende.
Sihke dál ja ovdal lea leamaš nu ahte duddjon lea lassidienas maid duojárat barget jagi áiggiid mielde ja dalle go heive eará bargguid ektui, earet eará boazodoalus, mearrasámi lotnolasealáhusain jna..
Det er og har vært tradisjon for at duodji utøves som binæring tilpasset årssykluser og annet arbeide, bl.a. innen reindrift, sjøsamiske næringskombinasjoner osv..
Vaikko vel leat ge diekkár variašuvnnat, de leat ollu eaŋkilduojárat mat duddjojit dujiid main lea hui alla kvalitehta, ja lea hui stuora vejolašvuohta lasihit vuovdima.
På tross av disse variasjonene er det mange enkeltprodusenter som produserer produkter av svært høy kvalitet, og det er et betydelig potensial for økt omsetning.
Ja dál leat ge maid ollu duojárat geaidda duodji addá lassidietnasa, ja ollugat hálidivčče viiddidit doaimma.
Ikke minst er det en rekke utøvere som i dag får deler av sin inntekt fra duodji, og mange som ønsker å satse mer.
Vaikko dás galgá ge leat sáhka duoji birra nugo sierra ealáhus, de lea dehálaš deattuhit ahte stuora oassi árbevirolaš duddjomis ii doaimmahuvvo vuovdima várás, dat gullá olbmuid eallinvuohkái.
Selv om fokus her er duodji som næring, er det også viktig å understreke at mye av den tradisjonelle duodjiutøvelsen ikke har en kommersiell tilnærming, men utøves som en del av en livsstil.
Diekkár oktavuođain adnojit duojit atnudávvirin ja čikŋan lagamus bearrašii dahje skeaŋkan.
I slike sammenhenger tjener produktene både som bruksgjenstander og pynt til den nærmeste familien, eller som gaver.
1.1 Oanehaččat duoji doaibmadoarjjaortnega birra
1.1 Kort om driftstilskuddsordningen for duodji
Duodjái ásahuvvui doaibmadoarjjaortnet 2005:s.
Driftstilskuddsordningen i duodji ble etablert i 2005.
Dat lea oassi Sámedikki ja dan guovtti duodjesearvvi; Duojáriid ealáhussearvi ja Riikkaorganisašuvdna Sámiid Duodji Ealáhusšiehtadusas.
Den inngår som en del av Næringsavtalen for duodji mellom Sametinget og de to duodji organisasjonene Duojáriid ealáhussearvi og Landsorganisasjonen Sámiid Duodji.
Sii šiehtadallet ja vuolláičállet juohke čavčča soahpamuša mas lea maŋit bušeahttajagi ekonomalaš rámma.
Disse forhandler og inngår hver høst avtale om den økonomiske rammen for hvert påfølgende budsjettår.
Ealáhusšiehtadusa ulbmil ” lea ovddidit duoji ealáhussan nu ahte dat šaddá eanet gánnáhahttin ja buoridit iežasráhkaduvvon dujiid vuovdima ”. Šiehtadusa bušeahtas lei 2009:s 9,21 mill. kr. ollislaš rámma. Juolludeamit biddjojuvvojit Sámedikki bušehttii dábálaš lági mielde.
Næringsavtalen har som mål ” å utvikle en næringsrettet duodji med økt lønnsomhet og økt omsetning av egenproduserte varer ”, og hadde for 2009 en budsjettert totalramme på 9,21 mill. kr. Bevilgningen inngår i sametingsbudsjettet på ordinær måte.
Duoji ealáhusšiehtadussii gullet čuovvovaš doarjjaortnegat:
Samisk håndtverk, " sámi duodji ", er den samiske benevnelsen for håndlagede samiske
Sámi giehtabargu gohčoduvvo sámegillii duodjin.
bruksgjenstander som klær, redskaper, husgeråd, fangstredskaper og smykker (utsmykking).
Duodjin gohčoduvvojit gieđain ráhkaduvvon
Samisk håndtverk har lang tradisjon.
sámi atnudiŋggat nugo biktasat, ávdnasat, viessodávvirat, bivdobiergasat ja čiŋat (čiŋahandávvirat) Sámi duojis lea guhkes árbevierru.
Også i dag anvendes grunnlagsmaterialer fra naturen til samisk håndtverk.
Sámi duodji duddjojuvvo boares árbevirolaš málliid mielde, muhto dat heivehuvvo ođđa bargoteknihkaide ja bargosurggiide.
Samisk håndtverk utføres etter gamle tradisjsoner, men tilpasses nye arbeidsteknikker og anvendelsesområder etter områder.
(Gáldo:Sámeráđđi)
(Kilde:Samerådet)
Raporta ” Merkevareutvikling for duodjiprodusenter ”, 9.6.2009.
Rapporten ” Merkevareutvikling for duodjiprodusenter ”, 9.6.2009.
 Doaibmadoarjja duojáriidda (2009 bušeahtta lei 3,3 mill. kr.)
 Driftstilskudd til duodjiutøvere (budsjett for 2009 var 3,3 mill. kr)
- dárkileappot juohkineavttuid birra, geahča vuolábealde ja maŋŋelis kapihttalis
- nærmere om tildelingskriteriene, jfr. nedenfor og i senere kapittel
 Ovddidan – ja inversterendoarjja (2009 bušeahtta lei 3,4 mill. kr.)
 Utviklings – og investeringstiltak (budsjett for 2009 var 3,4 mill. kr)
- gealboháhkandoaimmat / oahpaheapmi ja kursset
- kompetansehevingstiltak / opplæring og kurs
- investeremat
- investeringer
- fitnodaga ovddidandoaimmat
- bedriftsutviklingstiltak
- ovddidanprošeavttat ja konsuleantaveahkki
- utviklingsprosjekter og konsulentbistand
- vuovdin- ja márkanastindoaimmat
- salgs- og markedsføringstiltak
- duodjestipeanda ohppiide geat váldet joatkkaoahpahusa
- duodjistipend til elever som tar videregående utdanning
 Buresbirgejeaddjiortnegat duojáriidda (2009 bušeahtta lei 0,2 mill. kr.)
 Velferdsordninger til utøvere av duodji (budsjett for 2009 var 0,2 mill. kr)
 Organisašuvdnadoarjja duodjeservviide (2009 bušeahtta lei 1,56 mill. kr.)
 Organisasjonstilskudd til duodjiorganisasjoner (budsjett for 2009 var 1,56 mill. kr)
- Riikkasearvi Sámiid Duodji (1,1 mill. kr) ja Duojáriid ealáhussearvi (0,5 mill..
- Landsorganisasjonen Sámiid Duodji (1,1 mill. kr) og Duojáriid ealáhussearvi
kr.)
(0,5 mill. kr)
 Duodjegávppit (2009 sirrejuvvon rámma lei 0,55 mill. kr.)
 Duodjiutsalg (avsatt ramme for 2009 var 0,55 mill. kr)
- dasa gullet bissovaš vuovdinbáikkit mat vuvdet sámi duoji birra jagi ja main leat
- omfatter helårsdrevne stasjonære utsalg som selger samisk duodji med faste
fásta rahpanáiggit vihtta beaivvi vahkus.
åpningstider fem dager i uka.
 Hálddašangolut fágalaš ja ekonomalaš lávdegottiide (2009 sirrejuvvon rámma lei 0,2 mill. kr.)
 Administrative kostnader til fag og økonomisk utvalg (avsatt ramme for 2009 var 0,2 mill. kr)
Doaibmadoarjjaortnet, mii lea váldoáššin dán čielggadeamis, galgá leat veahkkin duojárii geas leat váilevaš vejolašvuođat oažžut olles dietnasa duddjondoaimmas.
Driftstilskuddsordningen, som er hovedfokus for denne utredningen, skal være en tilpasning for den enkelte aktør til manglende muligheter for fulle inntekter fra duodjivirksomheten.
Duojárat geat galget sáhttit ohcat doaibmadoarjaga dán ortnegis, galget leat registrerejuvvon duodjeregistarii, maŋŋelis čilgejuvvo makkár eavttuid galgá deavdit ovdal go beassá dien registarii.
De utøverne som kommer inn under ordningen med driftstilskudd må være registrert i duodjiregisteret, jf. nærmere kriterier for opptak der senere.
Dat mielddisbuktá earet eará ahte sis ferte leat ásahuvvon ovttaolbmofitnodat ja sii galget sáhttit duođaštit ahte leat iežasetráhkaduvvon dujiid vuovdán badjel 50.000 kr ovddas earret momssa.
Det innebærer bl.a. at de må være enkeltmannsforetak og kunne vise til en salgsinntekt fra egenprodusert duodji som er større enn kr 50.000 eksklusive moms.
Doarjaga sturrodaga rehkenastinvuođđu lea, jus sii leat ovdalis namuhuvvon gáibádusaid deavdán:
Beregningsregelen for utmåling av tilskuddet størrelse, forutsatt at de oppfyller kravene foran, er at:
 Sáhttá oažžut gitta 40 % rádjái doarjaga iežasduddjojuvvon dujiid vuovdinsummas, bajemus rádji lea 150.000 kr..
 Tilskudd ytes inntil 40 % av egenprodusert duodji og begrenset oppad til kr 150.000.
Oktiibuot 72 duojára ledje 2009 čállojuvvon duodjeregistarii ja nu ledje ge dohkkehuvvon vejolaš doaibmadoarjja vuostáiváldin.
Totalt 72 duodjiutøvere var pr. 2009 registrert i duodjiregisteret og godkjent som mulige mottakere av driftstilskudd.
Duojárat galget jahkásaččat sáddet sierra raportaskovi Sámediggái, mas earet eará čilgejit duodjedoaimma ekonomiija ja iežaset gelbbolašvuođa.
Utøverne skal hvert år sende inn eget rapportskjema til Sametinget om blant annet økonomi og kompetanse innen duodji.
Lea ásahuvvon sierra ealáhusskovvi duojáriidda mii galgá dán ulbmilii adnot.
Det er opprettet et eget næringsskjema for duodjivirksomheten som benyttes til dette formål.
Diekkár jahkásaš raporttaid vuođul sáhttá Sámediggi čuovvut ollašuhttet go doaibmadoarjagiid vuostáiváldit gáibádusaid maid vuođul sáhttet ođđasis oažžut doaibmadoarjaga.
Ved hjelp av en slik årlig rapportering kan Sametinget følge opp om mottakerne av driftstilskudd oppfyller kravene for å bli tildelt driftstilskudd på nytt.
Lea ráhkaduvvon šiehtadus konsuleantafitnodagain ahte ráhkadit ekonomalaš raportta duoji ovdáneami birra, man vuođđun leat namuhuvvon jahkásaš raporttat duojáriin, jagiide 2007, 2008 ja 2009.
Det er inngått avtale med et konsulentfirma om utarbeidelse av økonomisk rapport for utviklingen av duodji, basert på nevnte årlige rapportering fra utøverne, for årene 2007, 2008 og 2009.
Investeremiid oktavuođas sáhttá juolluduvvot gitta 50 % doarjja dohkkehuvvon goluide ohcciide
Ved investeringer kan det ytes inntil 50 % tilskudd av godkjente kostnader til søknader fra
geain lea ovttaolbmofitnodat.
enkeltpersonforetak.
Finnut Consult AS lea Sámedikki ovddas ráhkadan čielggadeami mas leat geahččan duoji
Finnut Consult AS har på oppdrag fra Sametinget gjennomført en utredning om utfordringer
gelbbolašvuođaháhkan hástalusaid, oahpaheami ja ovdáneami.
innen kompetanse, opplæring og utvikling i duodji.
Čielggadeapmi lea earenoamážit čalmmustahttán dan movt ovddidanbarggut sáhttet lasihit bargguid ja nu maiddái dietnasa duodjedoaimmain.
Utredningen har spesielt fokusert på hvordan utviklingsarbeid kan øke sysselsettingen og inntjeneingen i duodji.
Asplan Viak AS.
Asplan Viak AS.
, Kárášjohka
, Karasjok
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 oahpu sii ožžot go čađahit joatkkakursse1 design ja giehtaduojis ja joatkkakursse 2 design ja duojis joatkkaskuvllas ja barget guokte jagi oahppin muhtun fitnodagas.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Utøvere må ha enten formell - eller realkompetanse innen duodji virksomhet. Den formelle kompetansen får de ved å gå VG1 design og håndverk og VG2 design og duodji på videregående skole samt to års lære i bedrift.
Oslo allaskuvla fállá masterdási oahpu duojis, mii čađahuvvo Sámi allaskuvllas Guovdageainnus.
Høgskolen i Oslo tilbyr masterstudium i duodji ved Samisk høgskole i Kautokeino.
Duodjemáhttu ii fievrreduvvo ge šat viidáseappot árbemáhttun dušše dálá duojáriid ja sin lagamuččaid gaskkas, dál lea eatnasiin geain lea beroštupmi duodjái, vejolaš dan oahppat.
Overføringen av kunnskap skjer dermed ikke bare mellom dagens utøvere av yrket og deres nærmeste, men er tilgjengelig for de med interesse for dette håndverket.
1.2 Analysafáttát ja datavuođđu
1.2 Analysetema og datagrunnlag
Dán árvvoštallamis galgat geahččat doaibmadoarjjaortnega ja čalmmustahttit golbma suorggi
Denne evalueringen skal se på drifttilskuddsordningen med fokus på tre områder
Árvvoštallat doaibmadoarjjaortnega ávkki – das geahččat daid duojáriid ovdáneami ja ekonomiija geaidda dát doarjjaortnet guoská
Vurdering av effekten av driftstilskuddsordningen – herunder utviklingstrekk og økonomi for duodjiutøverne som omfattes av ordningen 2.
2. Árvvoštallat eavttuid mat doaibmadoarjagii leat biddjojuvvon. 3.
Vurdering av kriteriene for driftstilskudd 3.
Árvvoštallat áššemeannudeami, áššejođu ja duodjeregistara hábmema
Vurdering av saksbehandling, saksgang og utformingen av duodjiregisteret
Váttisvuođat mat ovdanbohtet juohke áidna fáttás maid analyseret, gieđahallojuvvojit dain kapihttaliin raporttas gos guhtege analysafáddá guorahallojuvvo ja digaštallojuvvo.
Problemstillingene under hvert enkelt analysetema vil vi komme nærmere inn på i de respektive kapitlene der de enkelte analysetema gjennomgås og drøftes.
Datavuođđu rievddada sihke juohke golmma fáttá siskkobealde ja maiddái daid gaskkas.
Datagrunnlaget vil variere både innen og mellom de tre analysetemaene.
Mii áigut geavahit dokumentašuvnnaid mat leat gávdnamis ja viežžat dieđuid almmolaš registariin gos lea vejolaš dieđuid oažžut daid bargorámmaid siskkobealde mat mis leat.
Vi vil benytte tilgjengelig dokumentasjon og innhente opplysninger fra offentlige registre der det er mulig og innen tilgjengelig ressursramme.
Mii áigut atnit veahkkin earet eará daid gieđahallojuvvon dieđuid mat Sámedikkis leat, mat leat dain vásedin raporttain maid juohke duojár gii oažžu doaibmadoarjaga galgá deavdit ja sáddet jahkásaččat.
Bl.a. vil vi utnytte tilgjengelig bearbeidet materiale basert på den spesielle innrapporteringen til Sametinget som den enkelte utøver som mottar driftstilskudd skal gjøre årlig.
Mii leat maid válljen muhtun gieđahallojuvvon ohcamušaid maid leat geahččan, ja leat válljen muhtumiid jearahallat geaidda dát ášši guoská ja geain lea iešguđetlágán duogáš – sis searvvis leat muhtumat geat leat ohcan doarjaga, olbmot geat ovddastit berošteaddjiservviid ja áššemeannudandásis sin geat meannudit doarjjaohcanohcamusaid ja diekkáriid.
Vi har også sett på et utvalg søknadene som er behandlet, og vi har benyttet oss av intervju med noen utvalgte nøkkelaktører med ulik bakgrunn - herunder som har søkt om tilskudd, personer som representerer interesseorganisasjoner og blant saksbehandlernivået som behnadler søknader om driftstilskudd mv..
Stuora oasi dieđuin maid ala hukset leat viežžan Sámedikkis.
En god del av dokumentasjon og datagrunnlag er innhentet gjennom Sametinget.
Dasa lassin leat geahčadan čielggademiid ja eará girjjálašdieđuid mat gusket dán árvvoštallamii.
Ytterligere har vi gjennomgått utredninger og annen litteratur som er relevant for evalueringen.
Duodjeregistara árvvoštallan mii guoská hearkkes dieđuid vurkkodeapmái jna. lea huksejuvvon earet eará Databearráigeahču oaiviliidda ja dieđuide.
Vurderingen av duodjiregisteret om lagring av sensitive data mv. er bl.a. basert på innspill og informasjon fra Datatilsynet.
Dan vuođul leat maid huksen árvvoštallama mii guoská dasa makkár vejolaš eará čovdosiid sáhtášii gávdnat, vásáhusat Boazodoallohálddahusa boazodoallodatabasáin ja sullasaččain. Daid vuođul sáhtášii árvvoštallat maid diekkár vejolaš čovdosat mávssáše ja makkár olmmošlaš návccaid dat gáibidivčče.
Vurdering av eventuelle alternative løsninger er basert på dette, erfaringer fra Reindriftsforvaltningens reindriftsdatabaser og lignende, og vil kunne gi inntak til vurderinger av kostnads og personellmessige konsekvenser for mulige løsninger.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 2 Doaibmadoarjagat, duodjeealáhus ja beaktilit buvttadeapmi, duojáriid lohku, gánnáhahttin ja fitnodatovddideapmi
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 2 Driftstilskuddene, duodjinæringen og effekter på produksjon, antall utøvere, lønnsomhet og bedriftsutvikling
2.1 Áššečuolmmat, analysalahkoneapmi ja datavuođđu
2.1 Problemstillinger, analysetilnærming og datagrunnlag
Duojáriid doaibmadoarjjaortnet lea leamaš 2005 rájes.
Driftstilskuddsordningen for duodjiutøvere har fungert siden 2005.
Geassemánu rádjái 2009 ledje 72 duojára geat devde eavttuid maid vuođul leat beassan duodjeregistarii lahttun ja geat dasto sáhtte ohcat doaibmadoarjaga.
Fram til juni 2009 var det 72 utøvere som oppfylte kriteriene for å være med i duodjiregisteret og dermed kunne søke om driftstilskudd.
Guovddáš áššečuolmmat mat gusket dasa makkár ” ávki ” ortnegis lea, maid mii das čuvget, leat:
Sentrale problemstillinger vedrørende ” effekter ” av ordningen, som vi vil belyse her, er:
 Movt doarjja lea váikkuhan duojáriid lohkui (ovttaolbmofitnodagaide) ja dan duoji vuovdimii maid duojárat ieža duddjojit (vrd. ulbmila / ulbmileavttuid Sámedikki 2009 bušeahtas mii guoská duoji doaibmadoarjagii).
 hvilke effekter tilskuddet har hatt på antall duodjiprodusenter (enkeltpersonforetak) og på omsetning fra egenprodusert duodji (jf. mål / målekriterier i Sametingets budsjett for 2009 for driftstilskudd til duodji).
 Dasa lassin áigut geahččat man gánnáhahtti duddjon lea duojáriidda (gánnáhahttin ja iežasráhkaduvvon dujiid vuovdin lea ulbmil duoji ollilaš ealáhusšiehtadusas).
 I tillegg vil vi se på lønnsomhetsforhold blant duodjiutøvere (lønnsomhet og egenprodusert omsetning er mål iflg. den helhetlige næringsavtalen for duodji).
 Dađi mielde makkár vejolašvuođaid data vuođđu addá, áigut maid guoskkahallat eará fitnodatovddidemiid mat leat vejolaččat daid duodjefitnodagaide mat gullet doaibmadoarjjaortnegii.
 I den grad datagrunnlaget gir muligheter for det vil vi også omtale andre former for bedriftsutvikling blant duodjibedriftene under driftstilskuddsordningen.
Lea álo váttis čilget manne váikkuhusat leat dakkárat go leat, dušše ovtta váikkuhangaskaoami vuođul – mii dás lea doaibmadoarjja.
Det er alltid vanskelig å årsaksforklare virkninger basert på kun et virkemiddel – her driftstilskudd.
Márkandilálašvuođat rivdet áiggi mielde, duojáriid lohku, ávnnasdilálašvuohta jna. leat eará bealit duddjomis mat sáhttet vaikkuhit ovdalis namuhuvvn dilálašvuođaide.
Markedsforholdene endres over tid, antall aktører, råvaretilgang osv. er andre effekter som kan spille inn på faktorene nevnt over.
Dasa lassin lea duojára ekonomalaš dilli maid váikkuheaddji.
I tillegg vil også aktørenes økonomiske motiver kunne spille inn.
Nugo oaidná Norut / NIBR (2001) raporttas, de ledje áibbas moattes geat dieđihedje ahte sis leamaš dienas badjel 120.000 kr..
Som vist i Norut / NIBR (2001) var det svært få som innrapporterte salgsinntekter over kr 120.000.
Lei jáhkkemis ahte sivvan dasa lei ekonomalaš bealli, dat ahte ii oaččo doarjaga jus čállá raportii ahte lea dinen eanet go dien.
Motivet for det ble antatt å være økonomisk. Det utløste ikke økt tilskudd om de rapporterte inn mer salg utover dette.
Danin sáhttá leat váttis geavahit ekonomiija buorráneami mihttun.
Den økonomiske veksten kan derfor være vanskelig å bruke som målestokk.
Dieđut maid ala hukset leat raporttat maid duojárat galget sáddet go ohcet beassat mielde duodjeregistarii, doaibmadoarjjaohcamušat ja dieđut mat bohtet áššemeannudemiin – nugo čoahkkingirjjit ja dieđut mat čájehit gieđahallama bohtosa juohke áššis.
Datagrunnlaget består av innrapportert datamateriale fra enkeltutøvere som de må sende inn i forbindelse med søknader om medlemskap i duodjiregisteret, søknader om driftstilskudd samt data fra saksbehandlingen – herunder møtebøker og oversikter over behandlingsresultat for de enkelte saker.
Dasa gullet
Dette omfatter opplysninger om søknadsbeløp, tilskudd, omsetning, kjønn, kommunetilhørighet og lignende Ytterligere har vi benyttet tidligere utredninger om duodjinæringen, bl.a. utredninger basert på pålagt rapportering som de enkelte utøverne som mottar driftstilskudd må oversende Sametinget hvert år, der data om bl.a. lønnsomhet og aldersstruktur er med.
Dat mearkkaša ođđa buktagiid ráhkadeapmi, gealbolokten, viidát márkan ja ođđa investeremat.
Dvs. på produksjon av nye produkter, kompetansehevning, utvidet marked og nye investeringer.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 ohcansumma sturrodat, doarjja, vuovdin, sohkabealli, suohkanii gullevašvuohta ja diekkár sullasaš dieđut.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 forvaltning.
Ulbmil dainna lea oažžut ovdan movt oassálastit ieža árvvoštallet doaibmadoarjaga ávkki ovdalis namuhuvvon faktoriid ektui duodjeealáhusa.
Her er hensikten å få fram aktørenes vurderinger av driftstilskuddets betydning for ovennevnte faktorer i duodjivirksomheten.
2.2 Ohccit geat leat dohkkehuvvon lahttun ” duodjeregistarii ” – namalassii sii geat devdet eavttuid
2.2 Søkere som er godkjente medlemmer i ” duodjiregisteret ” – dvs. som oppfyller kriteriene
Dalle 2005:s go vuosttaš geardde almmuhedje ahte sáhttá ohcat beassat duodjeregistarii, bohte oktiibuot 164 ohcci.
Da opptak til duodjiregisteret ble utlyst for første gang i 2005 var det totalt 164 søkere.
Dain biehtteluvvo 130 ohcamuša ja 34 mieđihuvvo.
Av disse ble 130 avslått og 34 innvilget.
Jagiin 2007-2009 meannuduvvojedje jahkásaččat Sámedikki datadieđuid vuođul 8-14 ohcamuša beassat dohkkehuvvot duodjeregistarii.
I årene 2007-2009 ble det i følge Sametingets datagrunnlag behandlet 8-14 søknader årlig om å bli godkjent i registeret.
Earret njeallje ohcamuša 2007:s, golbma 2008:s ja okta 2009:s de dohkkehuvvo buot ohcamušat dieid jagiid.
Med unntak av fire søknader i 2007, tre i 2008 og én i 2009 ble alle søknadene de årene godkjent.
Sivvan dasa ahte leat nu unnán ođđa ohccit lea ahte ii dárbbaš ođđasis ohcat jus juo ovdal lea dohkkehuvvon.
Det lave antallet nye søknader skyldes at en ikke trenger søke på nytt om en har blitt godkjent før.
Galgá gal dieđihit jus dieđut mat registaris leat, leat rievdan dan láhkái ahte ii šat deavdde eavttuid maid vuođul lea duodjeregistaris mielde.
En skal imidlertid melde fra om det har skjedd endringer i registeropplysningene og at en ikke lenger oppfyller kriteriene til duodjiregisteret.
Eanas ohcamušat mat leat biehttaluvvon olles dán áigodagas go duodjeregisttar lea leamaš doaimmas, leat biehttaluvvon danin go ohccit eai leat olahan gáibádusa ahte galget iežaset duddjojuvvon dujiid vuovdán unnimusat 50.000 kr ovddas, dahje ahte sis váilot doarvái duođaštusat dasa.
De fleste avslag hele perioden duodjiregisteret har eksistert skyldes at søkerne ikke oppfylte kravene til minimum kr 50.000 i omsetning av egenprodusert duodji, eller manglet tilstrekkelig dokumentasjon på det.
Dušše áibbas moaddásii lea ohcamuš biehttaluvvon dan sivas ahte sii eai leat čearddalaš sápmelaččat, dahje eai deavdde gáibádusaid mat leat buktagii dahje fitnodatvuohkái.
Bare ytterst få personer har fått avslag pga. at de ikke har oppfylt krav til etnisitet, produkt eller selskapsform.
2009:s ledje 72 duojára duodjeregistaris.
Det var 72 utøvere i duodjiregisteret i 2009.
Dat mearkkaša 47 % lassáneami 2006 rájes.
Det innebærer en økning på 47 % siden 2006.
Nissonolbmot leat čađat leamaš stuora eanetlogus, sullii 65 % duojáriin leat nissonolbmot ja sin lohku lea lassánan eanet go dievdoolbmuid lohku.
Kvinner har hele tiden utgjort klart størst andel med ca. 65 % av duodjiutøverne og har vokst mer enn antall menn.
Leat ollu eambbo duojárat go sii geat leat Sámedikki duodjeregistaris. Dan oaidná maid das go Riikkasearvvi Sámiid Duojis ledje 2009:s birrasii 220 dábálaš miellahtu ja vel badjelaš 100 miellahtu geat gullet organisašuvdnii báikkálaš servviid bokte.
Det er mange flere duodjiutøvere enn i Sametingets duodjiregister, og det framkommer også av at Næringsorganisasjonen Riikasearvi Sámiid Duodji / Landsorganisasjonen Sámiid Duodji i 2009 hadde omlag 220 regulære medlemmer samt i overkant av 100 medlemmer som er assosierte gjennom lokale lag og foreninger.
Eanas oassi sis vuvdet iežaset dujiid badjel 50.000 kr ovddas jahkásaččat.
Et flertall av disse har en omsetning av egenprodusert duodji på under kr 50.000 pr år.
Dieđuid vuođul mat mis leat go leat geahččan 50-60 % duojáriid dieđuid geat leat duodjeregistaris guđege jagi, lea ahte duojáriid gaskamearálaš ahki áigodagas 20062008 lei 46, 49 ja 51 jagi. Oaidná ahte ahki lea jagiid mielde loktanan.
Basert på et utvalg av 50-60 % av utøverne i duodjiregisteret de ulike årene, framgår at gjennomsnittsalderen på utøverne i perioden 2006-2008 var hhv. 46, 49 og 51 år, og dermed økt i perioden.
2008:s lei nissonolbmuid gaskamearálaš ahki 52 jagi ja dievdoolbmuid gaskamearálaš ahki lei 48.
I 2008 var gjennomsnittsalderen blant kvinner 52 år og blant menn 48.
Tabaella 2.1Movt duojáriid lohku Duodjeregistaris juohkása sohkabeali ektui
Tabell 2.1 Antall registrerte duodjiutøvere i Duodjiregistret fordelt på kjønn
2006 2007 2008 2009 Rievdan Registrerejuvvon duojárat +47 %
2006 2007 2008 2009 Endring
Nissonolbmot 31 37 39 47 +52 % Dievdoolbmot +39 % Nissonolbmuid lohku 63 % 63 % 62 % 65 %
Registrerte utøvere +47 % Kvinner 31 37 39 47 +52 % Menn +39 % Kvinneandel 63 % 63 % 62 % 65 %
Olles 60 % duojáriin geain lea fitnodat duodjeregistaris leat eret Guovdageainnus, dan maŋis čuovvu Kárášjohka; 21 % ja Deatnu / Unjárga 8 %.
Duodjiutøverne fra Kautokeino utgjør hele 60 % av bedriftene i duodjiregisteret, dernest følger Karasjok med 21 % og Tana / Nesseby med 8 %.
Muđui riikkas leat dušše 10 % duojáriin mielde registaris, muhto dat lohku lea veaháš lassánan.
Landet ellers har bare ca. 10 % av utøverne i registeret, men antallet der har økt noe.
Tabealla 2.2 Movt duojáriid lohku Duodjeregistaris juohkása regiovnnaid ektui
Tabell 2.2 Antall registrerte duodjiutøvere i Duodjiregistret fordelt på region
Registrerejuvvon duojárat 2006 2007 2009 Rievdan Guovdageaidnu +43 % Kárášjohka 14 15 15 +7 % Deatnu / Unjárga Muđui earát 5 6 8 Oktiibuot +47 % Guovdageainnu oassi 61 % 61 % 60 % 60 % Guovdageainnu ja Kárášjoga oassi 90 % 85 % 84 % 81 %
Kautokeino +43 % Karasjok 14 15 15 +7 % Tana / Nesseby Andre 5 6 8 Sum +47 % Andel Kautokeino 61 % 61 % 60 % 60 % Andel Kautokeino og Karasjok 90 % 85 % 84 % 81 %
2.3 Doaibmadoarjjaohcamušat
2.3 Søknader om driftstilskudd
Nissonolbmuid lohku geat leat ohcan doaibmadoarjaga lea lassánan maŋemus jagiid. Dat lei 63 % jagis 2006 ja lea lassánan 71 % rádjái 2009:s.
Kvinneandelen blant de som søker driftstilskudd har økt de siste årene fra 63 % i 2006 til 71 % i 2009.
Tabealla 2.3 Gallis leat ohcan doaibmadoarjaga duodjái ja movt logut juohkásit sohkabeali ektui
Tabell 2.3 Antall søkere om driftstilskudd til duodji fordelt på kjønn
2006 2007 2008 2009 Rievdan Doaibmadoarjaga ohccit +14 % Nissonolbmot 32 34 35 41 +28 % Dievdoolbmot -11 % Nissonolbmuid oassi 63 % 64 % 65 % 71 %
2006 2007 Endring Søkere driftstilskudd +14 % Kvinner 34 35 41 +28 % Menn -11 % Kvinneandel 63 % 64 % 65 % 71 %
Ohcciid lohku geat leat ohcan doaibmadoarjaga lea lassánan sullii 50 % rájes lagabui 60 % rádjái dahje 14 %.
Antall søkere om driftstilskudd har økt fra ca. 50 til nærmere 60, eller 14 %.
Eanemus ohcamušat bohtet čielgasit Guovdageainnus, namalassii 59 % ja dasto Kárášjogas, 24 % ja eará regiovnnain 17 %.
Kautokeino har klart størst andel av søkerne med 59 % og dernest følger Karasjok med 24 % og øvrige regioner 17 %.
Norut Alta-Áltá rapport 2010:3 Tabealla 2.4 Gallis leat ohcan doaibmadoarjaga duodjái ja movt logut juohkásit regiovnnaid ektui
Tabell 2.4 Antall søkere om driftstilskudd til duodji fordelt på region
Doaibmadoarjaga ohccit Rievdan Guovdageaidnu +6 % Kárášjohka 13 14 14 0 % Deatnu / Unjárga Muđui earát 5 5 4 Oktiibuot +14 % Guovdageainnu oassi 63 % 58 % 57 % 59 % Guovdageainnu ja Kárášjoga oassi 90 % 83 % 83 % 83 %
Kautokeino +6 % Karasjok 13 14 14 0 % Tana / Nesseby Andre 5 5 4 Sum +14 % Andel Kautokeino 63 % 58 % 57 % 59 % Andel Kautokeino og Karasjok 90 % 83 % 83 % 83 %
Leat eanet dievdoolbmot go nissonolbmot geat eai ohcan doaibmadoarjaga, vaikko leat ge arvat eanet nissonolbmot duodjeregistaris.
Det er flere menn enn kvinner som ikke søkte om driftstilskudd enda det er betydelig flere kvinner i duodjiregisteret.