pere/sami_parallel huggingface dataset:
Genitiv - som angir eieform: ' gusa ' juolgi.
Genetiiva - mii čájeha mii / gii lea oamasteaddji: ' gusa ' juolgi.
Illativ - som betegner bevegelse til eller inn i noe: Mun attán biepmu ' gussii '.
Illatiiva - mii dábálaččat čájeha lihkadeami masa nu: Mun attán biepmu ' gussii '.
Lokativ - som betegner på / i stedet eller fra stedet: ' Gusas ' oaččut mielkki.
Lokatiiva - mii dábálaččat muitala ahte juoga lea báikkis / áđas dahje vuolgá báikkis / áđas eret: ' Gusas ' oaččut mielkki.
Komitativ - er kasus som ofte gir betydningen " med ": Mun bohten ' gusain '.
Komitatiiva - mii dábálaččat čájeha ahte juoga lea mainna dahje geainna nu: Mun bohten ' gusain '.
Essiv - er tilstandskasus som ofte gir betydningen " som ": ' gussan '
Essiiva - mii muitala dili dahje iešvuođa birra: ' gussan '
I samisk får substantivene ulike bøyingsendelser, alt etter hvor mange stavelser det er i den siste takta i ordet i flertall.
Substantiivva sojaheapmi lea das gitta makkár mátta sánis lea. Mii geahččat galle stávvala leat sáni maŋimuš távttas máŋggaidlogus.
Det er
Gielas leat
Tilbake til grammatikk hovedside.
Ruovttoluotta grammatihka váldosiidui.
Tekniske spesifikasjonar og linkar
Teknihkalaš spesifihkašuvnnat ja liŋkkat
VISL: Spillene og setningstrebygging krever Java 6.0.
VISL: Spealut ja cealkkamuorrahuksen gáibida Java 6.0.
Man trenger ikke så ny versjon for å se på setningstrærne.
Cealkkamuorra ii gáibit nu ođđa veršuvnna jus háliidat dušše geahččat muoraid.
Quizene trenger ikke Java i det hele tatt.
Quizat eai gáibit Java ollenge.
Ny Java-versjon kan du hente her: java.sun.com Velg " Java Runtime Environment (JRE.)
Ođđa Java-veršuvnna sáhtát viežžat dás: java.sun.com Vállje " Java Runtime Environment (JRE.)
6 Update 4 ".
6 Update 4 ".
Reaidadoarjja unnamánášváhnemiidda
Kontantstøtte til småbarnsforeldre
Dat sáhttá addot mánáid ovddas geat leat gaskal jagi ja golmma jagi ja adoptiivamánáide geat eai leat álgán skuvlii.
Kan gis for barn mellom ett og tre år og for adoptivbarn som ikke har begynt på skolen.
Doarjja addo guhkimusat 23 mánu ja mánás ii galgga leat ollesáiggesadji mánáidgárddis, ja ii galgga leat mánáidgárddis mii oažžu almmolaš doaibmadoarjaga.
Støtten gis maksimalt i 23 måneder og barnet må ikke ha heltidsplass i barnehage med offentlig driftstilskudd.
Geat ožžot reaidadoarjaga ?
Hvem kan få kontantstøtte
Jos dus leat mánát jagi ja golmma jagi gaskkas ja eai leat mánáidgárddis mii oažžu almmolaš doaibmadoarjaga, de oaččut olles reaidadoarjaga.
Har du barn mellom ett og tre år som ikke bruker barnehage med offentlig driftstilskudd, kan du få full kontantstøtte.
Jos mánás lea oassesadji mánáidgárddis, de sáhtát oažžut oassedoarjaga.
Har barnet deltidsplass i barnehage, kan du få delvis kontantstøtte.
Adoptiivamánáid ovddas sáhtát oažžut reaidadoarjaga 23 mánu rádjái maŋŋá go doarjjaáigodat olles adopšuvdnaruđaidmáksu lea loahppan, vaikko vel mánná lea deavdán dahje deavdá golbma jagi dan áigodagas, ja ahte mánná ii leat álgán skuvlii.
For adopterte barn kan du få kontantstøtte i inntil 23 måneder etter at stønadsperioden for fulle adopsjonspenger er utløpt, selv om barnet har fylt eller fyller tre år i løpet av denne perioden, forutsatt at barnet ikke har begynt på skolen.
Reaidadoarjja ii addo go:
Det gis ikke kontantstøtte:
Dakkár oktavuođain addo doarjja áramusat mánu maŋŋá.
for barn i fosterhjem eller institusjon etter lov om barneverntjenester.
go ollislaš adopšuvdnaruđaid áigodat lea loahppan.
samtidig med fulle adopsjonspenger.
Seammá áigegáržžidus guoská maiddái jos adopšuvdnaruđaid sadjái leat ožžon ovttahávedoarjaga adopšuvnna oktavuođas.
Samme tidsbegrensning gjelder også hvis du i stedet for adopsjonspenger har fått engangsstønad ved adopsjon.
Mánná ferte váldoáššálaččat orrut Norggas.
Barnet må som hovedregel være bosatt i Norge.
Mánná lohkko ássin go lea orron Norggas guhkit go 12 mánu.
Barnet regnes som hovedregel som bosatt dersom det skal oppholde seg i Norge i mer enn 12 måneder.
Reaidadoarjja sáhttá muhtun oktavuođain addot gaskaáigásaččat olgoriikkaorrumis golmma mánu rádjái.
Kontantstøtte kan i enkelte tilfeller gis ved et midlertidig utenlandsopphold på opptil tre måneder.
Muhtun oktavuođain addo reaidadoarjja mánáide geat orrot EEO-riikkas jos fuolaheaddji bargá Norggas, norgga skiippa alde dahje norgga kontinentaaládagas, dahje oažžu penšuvnna Norggas dahje bargá Norgga ovddas.
Det kan også i enkelte tilfeller gis kontantstøtte for barn som er bosatt i et annet EØS-land dersom forsørgeren arbeider i Norge, på norsk skip eller på norsk kontinentalsokkel, eller mottar pensjon fra Norge på grunnlag av yrkesaktivitet eller er utsendt arbeidstaker fra Norge.
Rivttes ohcan addá johtilis vástádusa.
Riktig søknad gir raskere svar
Jos váhnemat orrot ovttas, de nubbi ohcá.
Bor foreldrene sammen, søker en av dere.
Jos váhnemat orruba sierralagaid, de lea son gean luhtte mánná orru fásta, gii sáhttá ohcat reaidadoarjaga.
Bor foreldrene hver for seg, er det den barnet bor fast sammen med, som kan søke om kontantstøtte.
Váhnemat geat leat čálalaččat soahpan vuorroássama mánnái, sáhttiba válljet juogadit reaidadoarjaga.
Foreldre som har inngått skriftlig avtale om delt bosted for barnet, kan velge å dele kontantstøtten.
Dakkár oktavuođain ii sáhte goabbáge váhnen geavahit mánáidgárdesaji mii oažžu almmolaš doiabmadoarjaga, ja guktot ferteba lágidit ohcama.
Ingen av foreldrene kan i slike tilfeller benytte barnehageplass med offentlig støtte, og begge må sette fram søknad.
Ohcan lágiduvvo NAV báikkálaš kántuvrii.
Søknaden sendes til NAV-kontoret der du bor.
Maid oaččut máksot ?
Hva kan du få utbetalt
Lea dat áigi man guhká mánná lea mánáidgárddis mii mearrida man ollu reaidadoarjaga oaččut.
Det er den tildelte tiden i barnehagen som avgjør hvor mye du får i kontantstøtte.
Ii mearkkaš maidige jos mánná lea oanehat áiggi mánáidgárddis go galgá leat.
Det har ingen betydning om barnet er mindre i barnehagen enn den tildelte tiden.
Lea deaŧalaš ahte dieđihat jos mánná álgá mánáidgárdái.
Det er viktig at du melder fra dersom barnet begynner i barnehage.
Boastutmákson reaidadoarjja galgá máksot ruovttoluotta.
Feilutbetalt kontantstøtte må betales tilbake.
Goas ruđat máksojit ?
Når blir pengene utbetalt
Reaidadoarjja lea vearrokeahttá ja mákso oktii mánus.
Kontantstøtten er skattefri og utbetales en gang per måned.
Reaidadoarjja ii addo guhkit áigái ruovttoluotta go golbma mánu ovdal dan kaleanddarmánus go ohcama lágida.
Kontantstøtte kan ikke etterbetales for mer enn tre måneder før den kalendermåneden du søker.
Dáppe leat deháleamos dieđut vuoigatvuođaid ja geatnegasvuođaid birra.
Avtalt oppholdstid i barnehagen (timer pr uke)
Eambbo dieđuid gávnnat liŋkkaid bokte.
Beløp pr måned
Muhtin dieđut leat beare dárogillii.
33 og mer
Máksomearit
Kontantstøtte
Olggosmáksinbeaivvit
Datoene gjelder for 2010.
Mai
Mai
Reindriftsnytt Boazodoallo-oππasat
Annet: Reindriftsnytt utgis fire ganger i året.
reindriftssjef Ellen Inga O. Hætta.
I hele høst har det vært store problemer med å bli kvitt reinkjøtt.
Oaive ∏álus
Deler øst i to
Golggotmánus finadin Alaskas 3beaivása™ konferánssas gos Alaska
De nye vinterbeitene foreslås tildelt hovedsakelig på bakgrunn av dokumenterbar bruk. Side 12–15
álgoálbmogat deaivvadit.
Fullstendige tabeller med oversikt fra alle distriktene. Side 28–33
1898:s johte muhtun boazosápmela ∏∏at
Kampen mot vindmøllene i gang
Finnmárkkus Alaskai oahpahit inuihtaide boazodoalu birra.
Nye planer om vindmølleparkene kommer i ekspressfart.
Dál leat sin maŋisboahttit álggahan ∏ájáhusa mas
Men svaret fra Miljøverndepartementet er nei.
ulbmil lea ∏ájehit movt sápmela ∏∏at elle Alaskas.
Det har hopet seg opp reinkjøtt både i Norge og i Finland.
Dákkár mátkkis, guhk
får levert dyr til slakt, uttalte Spon
kin dábálá™ bargodoaimmain, asten maiddái guorahallat veahá™ min árga
det gjelder beiteforhold for rein her i
beaivvála™ eallima.
Finland. Det er også viktig å under
Ja buohtastahttit min dili sin diliin.
Reindriftens Utviklingsfond.
Konferánssas lei sierra oassi vuoras
reklame. Finland sliter også med
olbmuid váste.
kedsføring.
Konferánssa oasseváldit besse oahpásnuvvat máhtui
markedsføring av matproduktet rein
guin ja vásáhusaiguin maid vuorasolbmot leat gazzan guhkes eallimis ja
Må være tilgjengelig
árbevieruin mat leat huksejuvvon dakkár árvvuid nala maid lea dehála™ seailluhit.
har kjøtt å selge sørger for at reinkjøtt
Min hástalus lea guora
blir tilgjengelig eller så har ikke
hallat movt dálá servodagas galgá gáhttet dan máhtu mii vuorasolb
denne kampanjen noen hensikt, sier
muin lea, ja movt dan galgá sirdit boahtteva™ buolvvaide.
aviser, internetannonsering og for
Boazodoalloálbmogis, nu go eará álgoálbmogiin, leat vuorasolbmot leama™ áibbas dárbba™la™ vuoππun
fremover for å lette markedssituasjo
máhtu dáfus.
nen for reinkjøtt.
Danne leat vuorasolbmot adnojuvvon hui árvvus. Dán
at en markedsanalyse skal være ferdig
vuoπul fertet alddiineamet jearrat muhtun gaΩaldagaid.
tilbud til NRL 24. januar.
Leat go mii ™addan nu áŋgirat ja boaπusdiπola ∏∏at ahte eat astta guldalit vuorasolbmuid ja atnit fuola
ked som etterspør det spesielle og
dan máhtus maid sii leat buolvvaid ∏aπa háhkan ?
vanlig forbruker at det ofte kan være
Lea go Sámis ™addan
paradokser vi må dypere inn i.
nu ahte leat nuorat geat leat jierbmámusat ?
ikke situasjonen er så vanskelig at det
Leat go vuorasolbmot muose
Det er ikke bare Norge som har en
heamit min mielas jus váldet sáni ∏oahkkimiin, danne go sii hupmet earaládje ja ádjánit guhkit go leimmet
vare å selge bruker penger på å mar
eaktudan ?
kedsføre den.
Lea go nu ahte vuorasolbmot eai leat ávkkála ∏∏at boazo
Et slik spleiselag som
doalus ja muπui servodagas ?
, Aslak J. Eira og represen
Mun jáhkán ahte lea dehála™ ahte Boazo
reinkjøtt. Finnene har også måtte
doallohálddahus jearrá dáid gaΩaldagaid.
for å få avsetning på det edle kjøttet.
Seamma dehála™ lea ahte NBR.
samene levde i Alaska.
, Sámi allaskuvla, Sámediggi ja
På en reise som denne, langt borte fra det man
earát geat barget sámi á™™iiguin, jerret dáid gaΩaldagaid.
til daglig holder på med, fikk jeg også tid til å reflektere over hverdagen. Og
Mii berret ∏oahk
eldre sin egen sekvens.
kanit ja ságastallat movt galgat vára váldit árbevirola™ máhtus ja movt
Utfordringen ligger i hvordan man i dagens samfunn kan ta vare på den
galgat vuorrásiidda háhkat arena gos sii besset juogadit ieΩaset máhtu minguin.
som en helt nødvendig kunnskapsbase. Det har derfor blitt utvist stor respekt for de eldre. Med det
Muhto dalle fertejit á™™it
Opplever vi eldre mennesker
dáhpáhuvvat vuorasolbmuid eavttuid mielde ja sin gulahallanvugiid mielde.
bidra med i reindriften og ellers i samfunnet ? Jeg tror det er viktig at vi på Rein
Lea dehála™ ahte dát máhttu aktiivvala ∏∏at geavahuvvo luondduháldda™
driftsforvaltningen stiller oss disse spørsmålene. Like viktig er det at
eamis oppala ∏∏at, ja boazodoallohálddahusas erenoamáΩit.
NRL., Samisk Høgskole, Sametinget og andre som arbeider med samiske
Okta vuohki movt NBR ja Boazo
Vi bør komme sammen og diskutere hvordan vi skal ta vare på tradisjonskunn
doallohálddahus sáhtá™e dán dahkat, lea bidjat gáibádusaid dutkanruπaid
skapen og hvordan vi skal gi eldre muligheten til å ha en arena hvor de
juolludeami oktavuoπas.
gjennom deres måte å kommunisere på.
Dákkár gáibádus ∏uovu™ii maiddái Stuoradikki
Det er viktig at denne kunnskapen
eavttuid go gieπahallet Inst.
spesielt. En måte som NRL og Reindrifts
S. nr. 12 (2002–2003) Sámi alit oahpahusa ja dutkama birra.
tråd med Stortingets forutsetninger ved behandling av Inst. S. nr. 12
Dán av.
Denne høs
duvvo ruπat oππa dutkanpro™eavttaide daid pro™eavttaid geaΩil mat leat
ten vil det ikke bli tildeling av midler til nye forskningsprosjekter på grunn av pågående prosjekter som binder
joπus ja mat ∏atnet ruπa.
opp midler.
Dát addá midjiide vejola™vuoπa «bosihitš veahá™, ja mii beassat baicca plánet
Det gir oss en mulighet til en «pustepauseš, og vi kan benytte
strategala™ geavaheami dutkanruπaid dáfus, ja mii fertet guorahallat maid
tiden til å planlegge en strategisk bruk av forskningsmidler. Videre må vi stille oss spørsmål om hva reindrif
boazodoallo váillaha ja makkár dárbbut gávdnojit.
ten etterspør og hvilke behov som finnes.
deattuhan árbevirola™ máhtu, de ii leat nu ahte mun in bero™ eará á™™iin.
Selv om jeg i denne lederen har satt fokus på tradisjonskunnskap, er det ikke slik at jeg ikke er opptatt av
Mun jurdda™an erenoamáΩit bohccobierggu márkandilála™vuoπa birra.
andre ting. Jeg er spesielt bekymret over markedssituasjonen for rein
Lea eaktu garrasit vuoruhit márkanbargguid jus boazodoalus galgá bissut dássedis doaibma, ja nappo lea ge dát
kjøtt. Solid satsing på markedsarbeid er en forutsetning for stabil sysselset
dehála™ oassi sámi kultuvrra seailluheamis.
ning i reindriften og dermed en viktig faktor for å bevare den samiske kultur.
Váivvida oaidnit ahte leat leama™ nu stuora bohccobiergovuorkkát, ja
Det er med bekymring jeg ser at det har være store lagre av reinkjøtt
ahte váttis márkandilála™vuoπat bistet, mii maiddái lea dagahan ahte leat njuvvojuvvon unnit bohccot go
og at den vanskelige markedssituasjonen vedvarer, noe som har ført til at
lea dábála™ ak ∏at.
det er slaktet færre rein enn det som er vanlig på høsten.
Mun jáhkán ahte maiddái dán suorggis ferte ohcalit
Jeg tror at også på dette området må man gå nye
oππa geainnuid ja oππa márkaniid.
veier og se etter nye markeder.
Lea dehála™ ahte boazodoallu
Det er viktig at reindriften settes i stand
oahpa™ii vuovdit buktagiiddis rievttes haddái.
til å selge sine produkter til riktig pris.
Lea dehála™ háhkat máhtu boazodoalloealáhussii ja addit dasa
Det er viktig å dyrke frem
dakkár posi™uvnna mii sáhttá mearridit movt márkan galgá ovdánit.
kunnskap i reindriftsnæringen og la denne få en posisjon som er bestemmende for markedsutviklingen.
Mun jáhkán ahte boazodoalloálbmot ferte ovttasbargat rájiid rastá.
Jeg tror at reindriftsbefolkningen må samarbeide på tvers av grensene.
Oππa márkaniid heiveheami ja eksportta bokte sáhtá™ii bohccobierggu vuovdit erenoamá™ buvttan.
Gjennom en tilpasning til nye markeder og eksport, vil reinkjøtt kunne
Loahpas háliidan sávvat buriid juovllaid ja ilola™ oππajagi boazo
Til slutt vil jeg ønske reineiere og andre som leser Reindriftsnytt en
eaiggádiidda ja earáide geat lohket Boazodoallooππasiid.
Markedssituasjonen for reinkjøtt har
Ellen Inga O.
Flere
Ellen Inga O.
hovedårsaken til problemene.
Bohccobierggu márkandilli lea leama™
– Vi har ikke muligheter til å ta imot
earenoamá™ heittot dán av.
all reinen som vi blir tilbudt.
∏∏a.
mange år.
Oallut
Dette er de samme reinei
boazoeaiggádat eai leat beassan
erne som hjalp oss den gang vi hadde
vuovdit njuovahagaide.
stort behov for reinkjøtt.
Heajos
no..
márkanfievrredeapmi lea váttis
nistrerende direktør Thor Aage Pe
vuoπaid váldosivvan.
dersen i Aage Pedersen Reinslakteri.
Agnar Berg Sámegillii: Karen Anne Oskal Eira
Vinterbeitene belastes
– Mis ii leat vejola™vuohta vuostáivál
punkt for reineierne i Vest-Finn
dit buot ∏orragiid mat liv ∏∏e fállun.
mark. I høst hadde en nemmelig
Dilli lea nu ahte mii fertet vuoruhit
håpet på at reintallstilpasningspro
Kárá™jot ja nuortalet boazoeaiggádiid,
kunne reduseres, men så kom mar
danne go mis lea singuin leama™ ovt
kedskrakket som gjorde at reineierne
tasbargu olu jagiid.
i Vest-Finnmark ikke fikk slaktet rei
Dat boazoeaiggá
Vanskelig markedssituasjon
dat han veahkehedje min dalle go lei
ningsprogramet i år, noe som i seg
bohccobiergovátni.
selv er beklagelig.
Daπi bahábut
En annen ting er at
∏uohcá dat Guovdageainnu boazo
Reindriftssjefen sier at hun tror det
eaiggádiidda.
markedsføring for å få opp etterspørselen på reinkjøtt.
Ferten du™™e ™állo™it,
Pedersen tror at nedleggelsen av
dadjá Aage Pedersena njuovahaga
det såkalte markedsutvalget for tre år
hálddahusdirektøra Thor - Aage
– Vi advarte mot nedleggelsen og
Dilli ∏uohcá dálveguohtumiidda
nå ser vi konsekvensene. Mangel på
Váttis márkandilála™vuohta lea boah
markedsføring av reinkjøtt er hoved
tán hui unohas áiggis Oarje-Finn
årsaken til dagens problem, men det
márkku boazoeaiggádiid guovdu.
er også andre ting som bidrar. Det
Dán av.
utlandet.
∏∏a han leimmet áigon álgga
konkurrent til reinkjøtt.
hit Oarje-Finnmárkku boazologu
kjøtt i kjøttdisken til 100 kroner
heivehanprográmma.
sier Pedersen.
Máŋga boazo
fått i oppdrag av NRL å gjøre et mar
eaiggáda ledje áigon unnidit boazo
kedsføringsfremstøt for reinkjøtt før
logu dahje heaitit.
ret et budsjett på 250.000 kroner.
Muhtun doaibma
– Det er begrenset hva vi kan få til
orohagat ledje juo bidjan plánaid
Govven / Foto: Berit Anne Sara Triumf
movt unnidit boazologu, muhto de
for dette beløpet, men vi har valgt å
bisánii biergojohtu mii hehttii Finn
annonserer vi i tidsskrift som leses av
márkku boazoeaiggádiid njuovvama.
ahl i Opplysningskontoret for kjøtt.
– Dat ahte mii eat beasa álggahit
Nordahl understreker at kampanjen
boazologu heivehanprográmma dán
kjøtt som produkt og kan brukes av
jagi, lea ie™alddis váidalahtti.
reindriftsnæringen. Reinkjøtt er et
Muhto nubbi á™™i lea ahte dál leat beare olu
– Nordahl sier videre at markeds
bohccot dálveguohtumiin, dadjá boa
skrotter fra Finnmark, sier Stensaas.
zodoallohoavda Ellen Inga O. Hætta.
bli gjenopprettet.
Boazodoallohoavda dadjá ahte dál
– Det vi trenger nå er en generell
lea deaŋala™ álggahit viiddis ja syste
markedsføringen er veldig kortsiktig.
máhtala™ márkanfievrredeami, vai
kjøttvaren, sier Nordahl.
bohccobiergojohtu buorrána.
markedsføring av reinkjøtt.
Pedersen oaivvilda ahte márkan
Stensaas sier videre at det er viktig at
lávdegotti heaittiheapmi golbma jagi
reinkjøtt blir markedsført som rein
dás ovdal lea heajos biergojoπu váldo
kjøtt uansett hvor det er produsert.
sivva.
høst.
– Mii várriimet dalle juo heaitti
en begynner å markedsføre «hjemme
heami ja dál oaidnit váikkuhusaid.
er slaktet, sier Stensaas.
Bohccobierggu váileva™ márkanfievr
den vanskelige situasjonen med avset
redeapmi lea dálá váttisvuoπaid vál
ning av reinkjøtt synliggjør behovet
dosivva, muhto leat maid eará sivat.
nen enklere, sier Eira.
Norgii ostet daπistaga eambbo ruk
Kautokeino tror ikke at reinkjøtt kan
sessarvabierggu olgoriikkas.
bli et produkt for «masseneš.
Dat bier
Til det
gu gilvala njuolgut bohccobiergguin.
Prisen fra SND består av et diplom
Bohccobiergu soaitá maid leat beare
under «småskaladagenš i Tromsø i
divrras.
september.
Go oasti vállje gaskal impor
del av Arena Nord som igjen er
terejuvvon bierggu 100 kr kiloi ja
møteplassen for reiselivsbedrifter og
bohccobierggu 240 kr kiloi, de lea
næringsmiddelindustrien i Nord
∏ielggas goappá oallugat válljejit,
Joakim Förster driver familiebedrif
dadjá Pedersen.
av gårdsdriften i Kautokeino.
NBR lea bálkáhan Biergodiehtojuoh
– Vi har drevet med viderefored
kinkantuvrra márkanfievrredit bohc
– Pølsa er lufttørket med edelsopp
cobierggu ovdal juovllaid.
ling av kjøtt i vel 10 år.
NBR lea
I begyn
lea addán Biergodiehtojuohkinkan
på utsiden, slik som er vanlig i Sør
tuvrii 250.000 kr dan bargui.
og Mellom-Europa. Förster sier at
– Lea mearri das man olu dainna
pølsa er beregnet på delikatessemar
Váttis márkandilli
øvre prissjiktet.
– Mun doaivvun ahte eambbo smávit
– Produkter basert på reinkjøtt blir
njuovahagat dagahiv ∏∏e álkibun joπihit bierggu, dadjá NBR:a joπiheaddji Aslak J. Eira.
fet i våre produkter, sier Förster.
Govven / Foto: Berit Anne Sara Triumf
melkeproduksjon og nå altså videre
ruπain sáhttá bargat, muhto mii leat
foredling av reinkjøtt ved siden av
válljen kampánja doallat stuorit ostii
kene. Det gjelder forøvrig også for
de, eat ge dábála™ olbmuide.
det norske markedet.
Danne
Du kan si at
leat dahkan dainnalágiin ahte ráhka
både råstoffet og produksjonen blir
dit ∏áppa, geasuheaddji gihppaga
kedsføring er det store muligheter,
maid juohkit stuora gievkkandoalui
bedriften har i dag tre hovedproduk
de, biebmorámbuvrriide ja resturánttaide.
utgangspunktet for produksjonen.
Dasa lassin bidjat annonssaid
Förster kom til Kautokeino fra Tysk
áige ∏állágiidda maid namuhuvvon
Kautokeino startet i sølvsmia til
ulbmiljoavkkut lohket, muitala Even
varemessene i Europa, og presentert
Nordahl Biergodiehtojuohkinkan
– Pølsa ble godt mottatt av tyskerne
Nordahl deattuha ahte kampánja
og vi fikk i oktober etablert en
lea bohccobiergobuktagiid oppala™
distribusjon for pølsa i Tyskland.
márkanfievrredeapmi ja ahte dat lea
Förster sier at det et viktig poeng
ávkin buohkaide geat barget bohcco
Kurt Mydland.
biergobuvttademiin.
gálvvuide. Davvipolamannit Alberto
– Boahtte jagi áigut mii ráhkadit
På hjemmebane har det i hele år vært
strategiijaplána bohccobierggu már
problemer med avsetning av reinkjøtt
kanfievrredeapmái, masa boazodoalu
noe som har skapt problemer både
ovddasteaddjit oassálastet.
for reineiere og slakteriene.
Bohcco
Foto: NRL
biergu lea allakvalitehtabuvtta, in ge
I forsøket på å skaffe seg flere ben
jáhke boazodoalu duoπas diehtit
å finne grossister / agenter som vil
makkár divrras vuorkká nalde sii
Mydland AS derfor siktet seg inn på
∏ohkkájit.
nytt marked.
Fertet bohccobierggu atnit
Under årsmøtet i et av
luksusbuvttan, eat ge Rimi gálvun,
de store kokkelaugene i Italia 12
dadjá Nordahl.
forrett med stor suksess.
– Nordahl dadjá dasto ahte biergo
– Et av de to produktene vi har
johtu bisánii danne go bohccobierg
lykkes med å selge i gavemarkedet,
gu márkanfievrredeapmi lea mihtil
igjen har de rette forbindelsene inn i
masat unnon maŋemus jagiid.
restauranthusene. De helt store volu
Stenaas oaivvilda ahte lei njuolgut
mene kan man neppe vente seg med
heittot go heaittihedje bohccobierggu
en gang. Men interessen for reinkjøtt
márkanfievrredanlávdegotti golbma
kommet opp med er en bresaola – et
jagi dás ovdal, ja son sávvá ahte álgga
halvtørket mørkt kjøtt av reinfilet
hiv ∏∏e fas dan.
delvis tørket, delvis marinert. Der
– Dat maid mii dál dárbba™it, lea
nede er man godt vant med ulike
bohccobierggu oppala™ márkanfievr
varianter av bresaola men da laget av
redeapmi.
hest, hjort eller okse.
Dat liv ∏∏ii ávkin sihke
flatbiff skåret i løvtynne skiver. Også
stuora njuovahagaide ja unnit buvtta
her er rein velegnet og kan vi få hull
deddjiide, oaivvilda son.
daglig leder i H. Mydland AS.
Stensaas
, Kurt
dadjá maid ahte lea deaŋala™ márkan
Norge. De er også et folkeferd som
fievrredit bohccobierggu bero™keahttá
ser på som julenissens trekkdyr. Men
gos dat lea buvttaduvvon.
– Her hjemme har det vært pro
– Lea hui váidalahtti jus álget
– Når det gjelder filet har det gått
márkanfievrredit «ruovttusnjuvvonš
spesielt trått sammenlignet med i
gorudiid.
fjor.
Buot bohccot han leat
husholdning har gått ned.
«buvttaduvvonš boazoeaiggádiid
En tredje produkttype er «speke
luhtte ja lea suddu jus álgit earuhit
snackš, i praksis en tynn spekepølse av
gos dat leat njuvvon, dadjá Stensaas.
molte, krek
– Lea oanehis jurdda viggat seastit
– En slik kombinasjon kan man
Importeret Finnmárkkus
mulig å trekke veksler på.
NBR joπiheaddji Aslak J. Eira
fra Lofoten er det beste eksempelet
ruπa márkanfievrredeami unni
på en norsk råvare italienerne har
demiin.
trykket til sitt bryst.
Dál leat nu olu biergofállit
Alberto Nobile og Roald Amundsen
márkanis geat fállet ieΩaset buktagiid
to navn som fortsatt gir gjenklang.
ahte jus eat ∏aπat muittut olbmuide
For Mydland ligger utfordringen nå i
ahte bohccobiergu maid gávdno ja
finnes og hvordan man skal bruke for
ahte dat lea oastimis, de dat «vajál
vært for stille rundt reinkjøtt, konsta
duhttetš dan, dadjá Nordahl.
terer han.
slakteri fitnodagas Rørosas muitala
Illustra™uvdnagovva/Illustrasjonsfoto: Agnar Berg
ahte lullisápmela ∏∏ain eai leat leama™
Grensen mellom distrikt 17-Karasjok
váttisvuoπat dán av.
jok vinterbeite oppheves.
∏∏a vuovdimiin.
vestlig og et østlig distrikt.
– Dat lea mannan bures.
nettopp er sendt ut.
Mii leat
Hevdprinsippet
njuovvan ja oastán buot mii lea fállon
høstbeite og 18-Karasjok vinterbeite
ja soaitit dálvet fertet importeret gorudiid Finnmárkkus, lohká Stens
Assisterende reindriftssjef, Johan
oaivvilda ahte váttisvuoπat joπihit
pens leder. Hætta sier at de nye gren
bohccobierggu ∏almmustuhttá dárb
samt bidra i prosessen med å komme
bu eanet boazonjuovahagaide.
bort fra begrepet fellesbeite.
– Mun doaivvun ahte eambbo
– Slik det legges opp til nå, vil alle
smávit njuovahagat dagahiv ∏∏e álki
sende faktor. Når dette blir gjeldende
bun joπihit bierggu, dadjá Eira.
sier leder i Karasjok flyttsamelag, Per
O. Hætta.
forslag.
9730 Kárá™johka
Etter at høringsfristen er
Čállá boazodoalu á™™iinE-poasta: minaigi@minaigi.no
høringsinstansene for så å komme med Reindriftssjefens endelige forslag
Bohccobiergguin Itálias
bruk, altså hevdprinsippet.
Tromssas atná vejolaΩΩan ahte itáliala™
utvalget likevel i stor grad måttet ta
restoránttat ráhkadi™gohtet bohcco
hensyn til en rekke offentlige vedtak
biergoborramu™aid.
som reineierne har forholdt seg til.
Per Torbjørn Jystad Sámegillii: Karen Anne Oskal Eira
Når det gjelder grensene i distrikt 17
Dáppe Norggas lea olles dán jagi
og 18 i Karasjok, har det ikke vært
leama™ váttis joπihit bohccobierggu,
fattet slike vedtak, og der er i hoved
ja dat lea dagahan váttis dili sihke
brukt beitene. Dermed har en forkas
boazoeaiggádiidda ja njuovahagaide.
og to arbeider fra siste del av 1980
snackš, mii lea seakka goikemárfi
årene, har ved siden av møter med
Bivnnut Itálias: Bohccobiergobresaola - ∏áppat ja njálggat oaidnit – nu go Itália stuora goahkkasearvvit besse máistit Romás golggotmánus dán jagi.
reineierne, vært sentrale skriftlige kil
Vai bohccobiergojohtu buorrá
baserer seg på sommersiida-nivå. Det
niv ∏∏ii, lea Tromssa fitnodat H.
har imidlertid vært et «tomromš i
bohccobierggus – maiddái goh ∏oduv
– Her har vi måttet gjøre et omfat
Ovttasbargu Reisamat:iin
bak høringsdokumentet.
Mydland AS lea ovttasbargagoahtán
av lappefogdene har vært viktige
Ráissa fitnodagain Reisamat AS vuov
det Balto som har hatt arbeidet med
dit bresaola ja sieráha ráhkaduvvon
driftssjefens forslag skal inndeles i et
luopmániin, ∏áhppesmurjjiin ja
vestre og et østre distrikt, så var det
– Dakkár kombina™uvnna sáhttá
ifølge arbeidsgruppen to grunnleg
Mydland AS geah ∏∏alan oaΩΩut itália
gende brikker som måtte på plass i
la™ restoránttaid oππa márkkanin.
tatt skulle komme videre i arbeidet.
Itáliala™ stuora goahkkaservviid
distrikt 18 har stor interesse fordi den
jahke ∏oahkkimis golggotmánu 12.
distriktene i Karasjok. Arbeidsgrup
beaivvi dán jagi, ™attai oππa bohcco
Polmak, samt de nye vestre og østre
biergoborramu™ maid guossohit ovdal
distriktene er vedtatt av Reindrifts
gaskabeaibiepmu, hui beakkánin.
andre grenseendringer i Karasjok,
Okta Romá stuorimus restoránttain
grenser i Varanger og områdegrensen
lea dieπihan ahte sii hálidit bohcco
arbeidsgruppen frem til at distriktet
bierggu ieΩaset borramu™listui,
uten interesse i denne sammenheng,
maŋŋel go leat máistta™an Myd
Bruk av reineiere som likeverdige
landda buktagiid.
brytende forskningsprosjekt.
– Nubbi dain biepmuin maid
mellom reineiere og forskere ble
guossoheimmet lei bresaola – mii lea
nasjonalt forskningsprosjekt som har
boahkkuduvvon deahkki, belohahkii
27.–28. november 2003. Der fikk vi
boahkkuduvvon, belohahkii mari
mennesker, dyr og beiter på en hel
nerejuvvon.
hetlig måte.
Itálias leat hárjánan bor
både i Norge, Sverige og Finland.
duvvon heastta-, ruksesgotti- dahje
bidrag, sier prosjektleder for
vuovssábierggus.
RENMAN, Bruce Forbes.
Dat nubbi biebmu
Reineiere har også vært med å utfor
lea carpaccio, mii lea duolbadeahkki
met spørsmålene som prosjektet har forsøkt å besvare, og de har deltatt aktivt i forskningen.
cábaduvvon hui asehis vajahassan.
om RENMAN, se faktaboks).
Dasa maid heive bohccobiergu hui
Reindriftsutøvere ble involvert helt
bures, ja jus dohko joπihi™goahtit
fra starten av, og fikk dermed være
bierggu, de gal min biergohivvodagat
sjektet ble invitert på et arbeidsmøte,
unno™e hui fargga, dadjá H. Mydland AS:a beaivvála™ joπiheaddji
workshop, hvor de fikk legge frem
– Goalmmát biebmu lea «sálte
forsket på i RENMAN-prosjektet.
lihkostuvvat vuovdit skeaŋkamárka
Ett år senere ble et nytt arbeidsmøte
nis, lasiha Mydland ja rámida sihke
utfordringer for administrering, for
Norgga Eksportaráπi ja OD, geat leat
valtning og kontroll av reindriftsnæ
leama™ márkanastimis mielde Itálias.
forskere for å bidra med deres kunn
Itáliapro™eavtta doarju maiddái NBR,
ble bra, særlig mot slutten av prosjek
ja márkanfievrredanprográmma lea
turisme og andre ting hadde påvirket
ruhtaduvvon Árvoháhkanprográmma
reindriften i enkelte områder de siste
bokte.
50-år.
– Manne juste Itálias ?
Metoden var svært tidkrevende,
– Danne go doppe leat olu olbmot
da så mange med så ulik bakgrunn
– Eat mii dieπe mainnalágiin itáli
ble involvert og skulle holdes løpende
geat liikojit Norgii.
oppdatert underveis.
Itáliala ∏∏at leat
, Johan Mathis Turi,
maid hui mielas geah ∏∏aladdat oππa
tradisjonelle kunnskap knyttet til
buktagiid.
dområder.
ala ∏∏at dovdet dan ahte boazu maid
henger fremhevet at reindriften i
lea juovlastálu vuoján.
av disse karrige områdene.
Muhto gal mii
Til nå er
doaivut dan mannat bures.
tematisere denne typen kunnskap.
– Dáppe Norggas gal lea leama™
Johan Mathis Turi er en av perso
Leat maid historjjála™ muitinveara
nene som var med å skapte ideen
veahá váttis joπihit bierggu ?
– Jeg følte den gangen at en ny
– Dehkiid eat leat joπihan seamma
første skritt i retning av en ny type
∏anastagat gaskal Norgga ja Itália.
forskning. Tradisjonskunnskap og
Máŋga ∏uoπi jagi boares goikeguolle
Det er viktig at reineiere i fremtiden
eksporta Lofuohtas dáidá leat buore
ikke bare brukes som informanter,
mus ovdamearkan dasa ahte itália
medforfattere eller partnere, slik at
la ∏∏at leat liikostan norgga borramu™
reindriften får et større eierskap til
Nobile ja Roald Amundsen leaba
som foregår på rein og reindrift bør
maid dovdosat maiddái Itálias.
områdene. Dette mente han var
Ohcame ostiid
sjonene der den samles inn.
Mydlandda hástalussan dál lea gávd
driftsbakgrunn har bedre forutset
nat ostiid / ageanttaid geat sisafievrredit bohccobierggu Itáliái ja geain
Andre former for arealbruk, inngrep, og teknologiske nyvinninger er med på å forme landskapet.
maid leat rievttes gaskavuoπat resto
Et vinterbeite kan for eksempel være dårlig en vinter, men svært godt neste vinter.
ránttaide.
Den tidsfristen ryker.
Ii dáidde ábuhit vuordit nu
Det er fortsatt betydelige
hirbmat olu ovttatmanu joπihit,
tet og det får også ta den tid man trenger for å finne gode løsninger,
muhto bero™tupmi bohccobirgui lea
Eliassen er formann i den norske delegasjonen som forhandler med
goit áibbas sihkkarit.
Sverige om en ny reinbeitekonvensjon.
– Mydlanddas lea goitge veahá
kommisjonsområdeprotokollen, ble
bures go diibmá.
som kjent dårlig mottatt på norsk side både i Nordland og Troms.
Dat sáhttá boahtit
I og med at den nåværende kon
das go ruksesgottibiergu stuoradállo
Selve arbeidet med områdeprotokollen kjø
doaluide lea hálbon.
Utgangspunktet har vært konvensjonens utkast til fordeling.
Restoránttat leat
De nye nemndene vil være overnasjonale organer.
válljen baicca dan, eai ge bohcco
nemnden, mens Overprøvingsnemn
bierggu, dadjá Mydland.
den i praksis vil være ankeinstans.
– Mii fertet dál dállodoaluide mui
Det man nå søker er å løse problemet med en statisk konvensjon – ved å
talit ja muittuhit ahte bohccobiergu
så man at konfliktsaker tok svært lang tid gjennom de ordinære domstolene.
maid gávdno ja oahpahit mainna
Nemndene skal også være likeverdige med hensyn på
lágiin ovdamearkka dihte bohcco
Utvalget har gjennomført en
duolbadeahki galgá steiket.
den konvensjonsområdeprotokoll som inngår i innstillingen.
Bohcco
I henhold
bierggu birra lea hubmojuvvon beare
Det er ikke satt noen ny tidsfrist for fagutvalgets arbeid.
unnán, dadjá son.
tårer i øynene.
Árvu ja gudni.
tokeino.
Norgga Boazosápmela ∏∏aid Riikkasearvvi nubbinovdaolmmo™ Per Mathis Oskal oa ∏∏ui diploma bohccobiergobuktagiid ovddas goahkkasearvvi jahke ∏oahkkimis Romás.
Marita sitter i sin egen stue i
Eamit Margit Eli fertii maiddái boahtit kameraid ovdii.
Anchorage i Alaska og har brukt for
Oππa rájit nuortan
middagen til å forberede seg.
Rádji gaskal orohaga 17-Kárá™joga
avtalt et besøk hos Marita for å få
giππa- ja ak ∏agouhtumiid ja orohaga
henne til og fortelle om sin barndom
18-Kárá™joga dálveguohtumiid váldo
Selv er Marita født 19. februar i
eret.
1930.
Dan sadjái evttohit juohkit olles
Om bord på båten var blant annet
dan guovllu oarje ja nuorta oro
Klemetsen (Luhkkar Inger Marie) og
hahkan.
Norge.
Agnar Berg Sámegillii: Karen Anne Oskal Eira
andre om landet han forlot. Mest
Dat lea okta dain váldo ∏uoggáin
sannsynlig fordi han husket lite siden
gulaskuddan ∏állosis maid Boazodoal
han var så ung da familien reiste. For
lohoavda easkabáliid lea sádden
at broren Mathis gikk bort før de
gulaskuddamii.
nådde Alaska.
Muπui evttohit
Mathis hadde vært vel
gulaskuddan ∏állosis rievdadit rájiid
Maritas far drev med reindrift fra
gaskal Kárá™joga ja Buolbmága, ja
barnsben av og holdt frem med rein
maiddái Buolbmága siskkaldas rájiid.
drift frem til en lovendring i 1940.
Nuorta-Finnmárkku oππa rájiid
et liv der han skulle holde på med
∏ielggadanbargu lea geográfala ∏∏at
fortalte blant annet at hans foreldre
ráddjejuvvon Buolbmága ja Kárá™joga
Inger Marie og Nils aldri lærte å
orohagaide.
snakke engelsk.
Čielggadanbarggu kon
Klemets far sa ganske
krehta ulbmil lea geassit oππa ja dán
på skole i Alaska og lærte naturlig
áigái heivehuvvon ráji gaskal Buolb
Maritas onkel Morten var rask til fots
mága ja Kárá™joga, ja dasa lassin riev
met snakket lite om broren, men
dadit ráji gaskal orohaga 17-Kárá™
melblå øyne. Maritas mor derimot
joga giππa- ja ak ∏aguohtumiid ja
fortalte ofte om sin svoger og sa at
orohaga 18-Kárá™joga dálveguohtu
hun aldri hadde møtt noen som var
miid (geah ∏a kártta).
Onkel Morten døde i voksen alder.
Gulaskuddan ∏állosa
Det manglet heller ikke på mer dra
evttohan lávdegoddi lea
matiske hendelser i familien. En
earenoamáΩit deattuhan
annen onkel Mikkel gikk hen og
ovdde™ geavaheami, nup
druknet i året 1952.
piin sániin oamastanprin
Sara-familien bestemte seg raskt
ja dutkat ieΩa, muitala Ingolf Balto
for å bli i Alaska, og faren fortalte at
Kárá™joga Boazodoallohálddahusas.
det de likte og kunne.
Balto lea ovttas Ansgar Kosmoin ja
jok. Per og Kristina hadde datteren
Anders Aa.
alder av 21 år.
Imsain leama™ bargo
Etter datterens død
joavkkus geat leat ∏állán gulaskud
ble Per og Kristina svært avhengige
dan ∏állosa.
av hverandre.
Ovdde™ sámeválddiid
De likte å ha barn
∏állin reivvet leat leama™ deaŋala™
besøke dem, men Peter ble skrøpelig
duoπá™tusgáldon guohtoneatnamiid
sin side søsknene, Karen og Per Anti.
geavaheamis.
Per ble kalt Anti.
Balto bargun lea leama™
Begge var småvokst
duoπa™tusaid ∏ohkket.
med dem senere vet hun ikke. De
– Lean bláπen máŋga mehtara
da Maritas far Klemet flyttet
Boazodoallohoavdda evttohus lea
sammen med familien til Bethel
1990-jagiid maŋit oasi ∏ielggadan
(natives) forteller Marita at det i
barggu ∏uovvoleapmi.
store trekk var meget godt.
Boazodoallos
Maritas far snakket da
tivra lea gaskaboddosa ∏∏at meannu
også yupik flytende. Han snak
dan Boazodoallohoavdda evttohusa.
ket samisk med sine foreldre og
Stivra áigu boahtte ∏oahkkimis 2004
sine søsken, men brukte yupik
cuoŋománu meannudit rádjeá™™i.
og engelsk i samtaler med kona.
Ovdal dan sáhttet buot gulaskuddan
sine barn samisk eller yupik.
bealála ∏∏at buktit mearkka™umiid ja
først i voksen alder, blant annet
rievdadanevttohusaid.
yupik avstamming.
Gulaskuddanáigemearri lea 2004
barndom, er tørket reinkjøtt og
njuk ∏amánu 1. beaivi.
offisielt registrert.
Maŋŋel gulaskuddanáige
strert fikk de heller ikke betalt for
meari ∏oahkkáigeassá
hele flokken.
Boazodoallohálddahus
Marita fikk selv i alt sju barn. To av
gulaskuddanbealála ∏∏aid
barna døde tidlig. Den ene druknet
oaiviliid, ja dan vuoπul
som barn, mens en av de andre søn
bidjá Boazodoallohoavda
nene døde i en alder av 25 år.
loahpala™ evttohusa
Fire av hennes barn bor i dag i
Boazodoallostivrra mear
Alaska, mens en er bosatt i Ari
rideapmái.
zona.
sihpa.
kom hjem.
Ráji dáfus gaskal Buolbmága ja
de Sara- og Klemetsenfamilien.
Kárá™joga lea lávdegoddi goitge eanas
Både Maritas far og hans søs
™addan vuhtii váldit máŋga almmola™
ken brukte kofte og samiske
mearrádusa maid boazodoallit leat
klær inntil deres mor Inger
∏uvvon.
Marie døde.
Kárá™joga 17 ja 18 orohagaid
Lukten og lyden
ráji dáfus eai leat dakkár mearrádusat
var å vokse opp i en reindriftsfamilie.
leama™, ja danne lea oamastanprin
skaller, men de ble aldri bra nok, på
sihppa leama™ evttohusa vuoππun.
henne å få skalletippen krum.
Dat mearkka™a nappo gii ovdal lea
tunge, tilberedt på den måten faren
guoπohan doppe.
gjorde det.
Nu leat hilgon
Men bosatt som hun er i
Kárá™joga Nuorta orohaga evttohusa,
Anchorage, er det vanskelig å få tak i
mii lei juohkit eatnamiid geasseoro
Det var imidlertid lovendringen i
Buorre dovdu
driften.
Ørnulf Vorrena girji Finnmárkkusáp
måtte finne seg et annet arbeid og
mela ∏∏aid nomadisma birra (Finn
begynte som ansatt i et fengsel.
guokte barggu 1980 maŋit oasis, las
kofte for første gang i sitt liv,
sin ∏oahkkimiidda boazoeaiggádii
føltes det helt riktig. Det var
guin, leat leama™ guovddá™ ∏álála™
andre klær. Hun sier hun føler
gáldon guohtoneatnamiid geavahea
kuspuk, Yupik klær, men liker
mi kártemis.
seg bedre i kofte.
Guorahallamat leat
Skru tiden tilbake
dahkkon geassesiiddaid vuoπul.
Marita ville aller helst at bildene skulle være tatt når hun hadde kofta på seg.
Váilot almmotge duoπá™tusat sullii 1960
Marita blir fjern i blikket og sitter
rájes gitta 1972 rádjái.
stille en stund. Så ser hun på meg og
– Dákko leat ferten viidát diπo™tit
– Faren min ville ikke dra tilbake
á™™ebáhpiriid dan rájes go álgen
på besøk til Norge fordi han ikke
oππajagimánus dán jagi.
kjente familien i Norge.
Dál mus lea
Men jeg vil
buorre dovdu go orrut gávnnahan
sine gamle dager. Alle som kunne
vuoiggala™ rájiid, eat ge leat vealahan
snakke samisk, var borte, sier hun
ovttage, dadjá Balto.
ettertenksomt.
Sadjása™ boazodoallohoavda Johan
Marita og hennes familie sender de
Ingvald Hætta, lea leama™ bargo
pc ’ en, er kvaliteten på bildene fra
joavkku joπiheaddji.
Maritas kjøkken heller dårlige.
Son muitala
Et bilde i kofte
ahte oππa rájit bohtet eastadit soah
Jeg tar bilder av Marita ved kjøkken
pameahttunvuoπaid ja dasa lassin dat
inspirerte klær, i blå klede og pynte
14-orohaga dáfus konkluderii bar
• Datakurs for reindriftsnæringen
Juhkkojuvvo guovttesadjái.
Se vårt utvalg av tidsskriftet Diedut m.m. på www. nsi.no
Oππa guohtunrájit gaskal Kárá™joga ja Buolbmága bohtet eastadit soahpameahttunvuoπaid ja veahkkin beassat eret oktasa™guohtundoahpagis.
TLF. 77 60 45 60 - FAX 77 60 45 61 E-POST: fellespost@advokat-bakke.no ORG. NR: NO 882439062
Boazodoallostivra gieπahallá oππa orohatrájiid Buolbmágis ja Kárá™jogas 2004 cuoŋománu.
Fagbokhandelen i Nord-Norge Stort utvalg av bøker om og på samisk Vi sender over hele landet
veahkkin jávkadit oktasa™guohtun
ning etter lagmannsrettens behand
doahpaga.
ling nå i høst.
Guohtunriekti dahje ii
interesser og ikke var et vern for å
Nu go dál galgá dahkkot, de oaΩΩu
Arntzen mener at nettopp denne
juohke siida ∏ujuhuvvot dálveoroha
videre enn bare konflikten på Senja.
ga. Dat lea min mielas hui buorre
fredningsvedtaket av 1911, med
bealli evttohusas, danne go dálveoro
ningen, samt å bli tilkjent erstatning
hat han lea ge leama™ ráddjejumi fak
for de tap man har lidt som følge av
tor.
beitet.
Go dat riekti doaibmagoahtá, de
Motparten, Staten ved Land
ii gánnát cegget nu stuora ealu dálve
ment at fredningsvedtaket var gyldig
orohaga dáfus, muitala Kárá™joga
krav på noen form for kompensasjon.
boazosápmala ∏∏aid searvvi ovdaolm
vant sammen med Sør-Senja reinbeitedistrikt frem med kravet om at
mo™, Per John A. Anti.
fredningsvedtaket måtte oppheves.
Go lea sáhka
ene som lagmannsretten trakk har
Kárá™joga «oππa dálveorohagasš,
påfølgende stadfestelse i 1981, nå er
maid Boazodoallohoavda evttoha
formelt opphevet, åpner også lag
juohkit oarje ja nuorta orohahkan, de
saken og tilsvarende saker, kan fatte
ledje bargojoavkku oaivila mielde
nye vedtak om en tidsbegrenset fred
guokte vuoππoá™™i mat galge ∏ielgat
ningsvedtak, har de ankende partene
ovdal go oppanassiige sáhtte joatkit
Det andre sentrale spørsmålet i saken
barggu.
gikk i trykken.
Vuostta™ lei ∏ielggadit 14
fredningen måtte være av midler
Kárá™joga 18-dálveorohagas ja maid
fredningen er tidsbegrenset og ikke et varig vern.
dái 13-Lágesduoddara guohtunrievtti
fastsatt i tid. Behandlingen i Høyes
doppe.
ta 3-4 måneder.
gojoavku ahte orohat ii leat guoπo
eidet en privatrettslig konflikt mel
han 18-orohagas 45 jahkái, ja danne
lom reineiere og bønder, men siden
ii leat sis ™at oamastanriekti 18-oro
praksis ikke har vært mulig å innrette
hahkii.
området.
Gulaskuddan ∏állosis daddjo
I en slik situasjon har brukskon
14-orohaga vuoigatvuoπaid birra 17
mentets tilbud om en gratis inngjer
orohagas dáinnalágiin: «Man muddui
Kart: Reindriftsforvaltningen
orohat 14 lea ásahan vuoigatvuoπaid
mener reineierne helt klart har lidd et
17-orohahkii, ii leat miellagiddeva™
tap, men lagmannsretten ga ikke medhold.
dán oktavuoπas, danne go sin guoh
avskåret fra å benytte seg av sin
tuneatnamat eai guoskka evttohuv
bruksrett til et areal. Men selv om
von rádjeárvalusaide.
øyne galt, sier Arntzen.
Go Boazodoallostivra lea mearri
Avtalen som ble inngått i 2000 er
13-Lágesduoddara guohtunrivttiid
ning og krever mer eller mindre vari
rájiid ∏ielggadeapmi 18-dálveoroha
ge dispensasjoner for å sikre beiteret
gas lea hui deaŋala™, danne go dat
har økt de siste driftsårene, viser ressursregnskapet for
guoskkaha eanas Kárá™joga oarje ja
Av disse var det 422 enheter og
nuorta orohagaid boahtteva™ ráji.
siste driftsårene.
Bargojoavku konkludere ahte 13
Oversikten viser at reintallet i Karasjok og Vest-Finn
Lágesduoddaris lea riekti guoπohit
mark har økt med over 30 % siden bunnåret 2000/01, da
18-dálveorohagas, muhto ii olles dan
uten uttaket av slaktedyr svært lavt, men dette tok seg opp
guovllus masa orohat 13 oaivvilda
Tromsa - Troms8 9008 1508 1009 0509 600
alddis vuoigatvuoπaid.
L-Trøndel./Hedm.
dan rájiid gaskal Kárá™joga ja Buolb
** Reintallet siste år er ukorrigert.
mága, ja daid oππa oarje ja nuorta
kalver som, ifølge reineiernes oppgaver, ble født og hvor
orohagaid rájiid, áigu Boazodoallo
mange som gikk tapt, både i antall og i prosent av fødte
hoavda bargagoahtit guoπohanáiggii
kalver. Som tabellen viser er hovedtrenden de siste to
guin, alimus boazologuin, eará rádje
årene en økning i kalvetilgang, samtidig som tapene, og
rievdadusaiguin Kárá™jogas, Várjjagis
da særlig av kalv, har gått markert ned etter flere år med
ja rájiin gaskal Nuorta-Finnmárkku
økning. Økningen i kalvetilgang og reduksjonen i tap var
ja Oarje-Finnmárkku.
Tabell 2. Tilgang og tap av kalv Tilgang og tap av kalv de tre siste driftsårene (pr. 31. mars).
John A. Anti.
L-Trøndel./Hedm.
Ingolf Balto ved Reindriftsforvalt
framgår av tabellen har det vært en
Guovdageainnus Anchoragii ja fas ruoktot
og varit i Finnmark de siste par årene,
Beavdeguoras Guovdageainnus
mens det i resten av landet er mindre
∏ohkkáda Marita Orlena Snodgras.
endringer i slaktevektene. Vektøknin
Aππamiid ∏ieskan ja goikebiergohádja
(sommeren 2001) og dels svært gode
boktá muittuid ja muittut golggahit
helårs beiteforhold (både 2001/02 og
gatnjáliid.
2002/03).
Son muitta™a 60 jagi
Vektøkningen det siste året
maŋosguvlui, ieΩas mánnávuoπa, ja
klimatiske forholdene de siste årene,
áh ∏is Lemeha, gii sámi árbevieruid
tat, og med en ytterligere reintallsøk
Ellen Inga O. Hætta Sámegillii: Inger-marie A. Oskal
Tromsa - Troms23,422,722,921,525,2*33,335,336,334,2
Moai fas gávnnadetne.
L-Trøndel./Hedm.
Lea gollan
Dermed
beannot jahki dan rájes go son finai
produksjonsveksten som inntrådte i 2001, trolig som
Guovdageainnus.
med svak produksjon.
Marita ∏ohkkáda
hold til året før.
ieΩas stobus Ancorages Alaskas ja lea
I områdene lenger sør er endringene i
olles ovdalgaskabeavvi vuordán.
dadan bearehaga. Tabell 3.
Letne soahpan ahte mun boaπán su
Din Polarisforhandler i Finnmark
lusa ja son áigu muitalit ieΩas mánná
gene og Sør-Trøndelag / Hedmark (15–19 kg per rein i
vuoπas ja movt Alaskas lea orrut.
Troms og Nordland. Økningen i disse områdene har
Ie™
En to år
lea Marita riegádan guovvamánu 19. beaivvi 1930.
dyretransportsjåførene. Blant annet
Fearán dan birra movt
først gjennomgå et kurs.
su olbmot bohte Alaskai álgá dalle go
Forskriften, som ble gjort gjeldende
atlántadámpa Manitoba vuolgá Ála
2. april 2001, heter «Forskrift om
heajus guovvamánu 4. beaivvi 1898.
transport av levende dyrš. Formålet
Marita áh ∏∏i baicca lávii ollu mui
med forskriften er å sørge for at dyr
Fatnasis ledje earret earáid Marita
Dyretransportsjåførene skal ha
áhkku ja áddjá, Luhkkar Iŋger Márjá
gjennomgått et teoretisk og praktisk
(Inger Marie Klemetsen) ja Nils Nil
utdanningsopplegg som er godkjent
sen Sara ja viπas sudno ∏ieΩa mánás.
av Statens dyrehelsetilsyn.
Guokte bártni, Niillas ja Biera bázii
portkurs i Alta, Tromsø og Stjørdal. I
ga Guovdageidnui, muhto Niillas gal
august i år ble det holdt et kurs i Alta
boπii maŋis vihtta jagi maŋŋel,
holdt i Alta, mens det andre vil bli
1903:s.
Må på kurs.
Marita áh ∏∏i, Lemet, lei
– Det var en av våre medlemsbe
du™™e viπajahkása™ go joavku guπii
De som skal transportere rein må ha
Norgga.
helsetilsyn.
Hui hárve humai son earái
så videre, sier hun.
guin guovlluid birra maid ledje guoπ
drifter i Tana som etterspurte et slikt
πán.
kurs.
Árvvusge dan dihte go unnán
folk som er på veg inn i næringen,
muittii dan áiggis go doppe orui.
som går over til en annen stilling i departementet.
LunttaΩii Lemehii lei maiddái stuora
institutt for landbruksøkonomisk forsk
mora™in massit vieljas Máhte ovdal
Han har utdannelse innen økonomi og samfunns
go olleje Alaskai.
prammingen. Et rederi i Har
Máhtte lei hui
forsvaret hadde denne oppga
mearrabuohcci fanasmátkkis ja jámii Seattles.
Til kofter – stoffer, kleder, pyntebånd og Kero ’ s biekso.
talit boazodoalu ja eallima birra Alas
reindrift i området rundt Rovaniemi.
kas.
til engelsk.
Son muitalii earret eará ahte su
kan snakke engelsk. Jeg tror faktisk
váhnemat Iŋger Márjá ja Niillas eaba
bare det er en fordel. Spåket er jo en
goasse oahppan eŋgelasgiela.
del av mitt image.
Lemeha
Hvordan tror du
áh ∏∏i anii eŋgelasgiela vierrogiellan, ii
snakket perfekt engelsk, spør han. Aktiv reineier
ge atnán vearan dan oahppat.
Rovaniemi ligger sør for den samiske
– Sámegiella lea mu váimmugiella,
sitet og næring slik det er lenger nord
lávii baicca dadjat.
i Finland og i Norge.
Alaska – vejola™vuoπaid riikka
– Jeg har sameblod i mine årer.
– Son anii eanemus fuola das movt
Familiens Riskiläs forretningsidé
bohccuiguin manná, muhto mánát
men med kona Taina. Bedriften er
geat vázze skuvlla Alaskas gal dieπus
til å utvikle prosjektet og til å inves
ge ohppe eŋgelasgiela, lasiha Marita.
med 40 prosent, det samme gjør den
Go bohte Alaskai, de diπii Sara
finske stat, Rovaniemi kommune tar
beara™ ahte sii leat guovtti dahje eanet
til dem fortrinnsvis på snescooter
jagiide ∏adnon dohko.
arrangert av et safarieselskap.
Dan dihte
Når
mearridedje fargga bisánit Alaskai, ja
er en «dramš med reinmelk og ut
áh ∏∏i muitalii ahte son ráhkistii bohc
deling av et «reinkjørersertifikatš.
Marita Orlena Snodgras i kofte.
tilrettelegge for turister. I fjor var i
mun lean riegádan boazodollui.
underkant av 1500 turister innom.
Buohkat ledje boazodoallit
til Rovaniemi som blant annet skal
Eagit ledje maid boazodoalus.
for en voksen. Når det er flere enn 10
Marita
Agnar Berg
eahki Morten lei lá™mes ja buorre
Det er tre år siden Ilpo Riskilä og
boazobargi.
turister.
Su áh ∏∏i Lemet muitalii
Nå har de begynt å tjene
unnán vieljas birra, muhto rámpui su
penger på virksomheten og selv om
siivojin ja muitalii ahte das leat nu
– Nå blir det nærmeste som å være
alit ∏almmit.
utenfor Rovanimi.
Marita eadni gal baicca
få ta del i aktivitetene.
dávjá muitta™ii sivjjogis, ii ge lohkan
levende rein skal i fremtiden være
diehtit ovttage eará gii lei nu gehp
sentrale elementene i opplevelsen
pe™is ja buorre boazobargi.
typiske for dette området.
Morten
På den
eahki jámii rávisolmmoΩin váibmosi
på ferie når jeg drar bort herfra for å
vas.
sier han.
Beara™ ii beassan bahásorpmis ge,
Johan Mathis Turi, som er presi
go Mihkkal-eahki ges heavvanii
bygd opp som en turistmaskin der
1952:s.
sippet.
Beaivvá™ luoitádeapmi skábmamánus Anchorages.
opplevelser kan trekke flere turister.
Solnedgang i oktober over Anchorage.
ringen uhemmet i turistsammenheng
Fotos: Ellen Inga O. Hætta
mange innser er en feil måte å drive
Biera-eahki lei náitalan boazosámi
veldig bevist på å være forsiktig for
cuidis ja háliidii bohccuiguin bargat.
ikke å begå overtramp, sier Rajala.
Alaskai fárrema atne sii vejola™vuoh
driftsfolk, WHR, sier at han ser en
tan beassat bargat dainna maid hálii
Rovaniemi bruker samisk kultur og
dedje ja maid máhtte.
reindrift kommersielt.
Sihke Marita áh ∏∏i ja su oappát ja
Derfor skal levende rein erstatte
Marita áh ∏∏i barggai bohccuiguin
leder Wille Rajala river nå «plastjug