pere/sami_parallel huggingface dataset:
– Lihkus leat Máttá-Várjjat gielda ja boazoeaiggát Lars Mathis Gaup leama™ miehttemielas munno áigumu™aide, lohká Kåre Tannvik.
– Heldigvis har vi møtt stor velvilje hos Sør-Varanger kommune og ikke minst hos reineier Lars Mathis Gaup i Tana, sier Kåre Tannvik.
ja Gabba nammasa™ fidnodaga beaivvála™ joπiheaddji, muhto seammaárvosa™ bargoguoibmi ja «boazoisitš lea Ludwig Reithaug.
Tannvik er den forretningsmessige krumtappen og daglig leder i selskapet Gabba, mens likeverdig kollega og «dyrenes mannš er Ludwig Reithaug.
Ludwig Reithaug lea ge jorralan váttis bargomárkanis Oslo dihtormáilmmis Girkonjárgii turistaverdden ja boazoisidin.
Sistnevnte for øvrig konvertert fra et vanskelig arbeidsmarked som dataingeniør i Oslo til turistvert og reingjeter i Kirkenes.
Dán dagu son ii leat ollenge gáhtan.
Et valg han overhodet ikke angrer på.
– Bohccot leat nu gesson munnje.
Det er meg dyra søker til.
Dat orrot oahppan ahte go fal mun lean lahkosiin, de lea sidjiide sihke biebmu ja oadjebasvuohta, lohká ie™.
De har vel lært seg at så lenge jeg er i nærheten er de sikret både mat og trygge forhold, sier han.
Bealistis lea son duhtava™ dainna go lea sirdán eahpesihkkaris dihtormáilmmis ollesáiggebargui njealljejuolggat skihpáriiguin.
For egen del er også usikkerheten i databransjen byttet ut med fulltidsjobb og firebente kolleger.
Albma fálaldat Juogo Tannvik dahje Reithaug leaba njuolga gulleva ∏∏at sámi boazodollui, muhto boarráseabbo lea mánnávuoπa rájes atnán oktavuoπaid boazodollui.
Ikke juks Verken Tannvik eller Reithaug er direkte tilknyttet samisk reindrift, men senioren av de to, har fra barnsben et langt og godt forhold til reindriften.
Tannvik bilkida ieΩas «wonnabe-sápminš, bajás™addan go juo lea boazosámi ustibiiguin.
Tannvik fleiper med at han nok er litt «same-wannabeš oppvokst som han er med venner i reindriften.
– Almmá deatnula ∏∏aid Lars Mathis Gaup, Britte ja Anna Margaretha doarjaga haga ean liv ∏∏e goasse álgán dáinna, deattuha son.
– Uten støtten fra Lars Mathis Gaup, Britt Gaup og Anna Margreth Gaup i Tana ville vi likevel aldri gått i gang, understreker han.
Son deattuha maiddái ahte Gabba ii leat makkárge «mahká™sámi pro™eaktaš.
Han understreker også at Gabba ikke er et «liksom samisk prosjekt fra deres sideš.
– Dat maid moai vuosttaΩettiin máhtte, lea dieπuid addit bohcco birra – movt dat eallá, anatomiija, gaccat, guolga, luondu.
– Det vi er gode på er i første rekke kunnskapsformidling om reinen. Hvordan den lever, anatomien, klover, mule, hår og væremåte.
Ja dasa lassin fálle guoimmuheami ja vásáhusaid.
Og så sper vi på med litt underholdning og opplevelser.
Jus galget leat doalut gos sámi kultuvra ja historjá ∏almmustahttojuvvo, de moai gal bálkáhetne sámi dáiddáriid.
Skal vi ha arrangementer som fokuserer på samisk kultur og historie leier vi inn samiske kunstnere.
Vihtta miesi Dán rádjái leat olbmáguovttos leama™ vihtta buori veahki gárddis: Rudolf, Neste, Mosta, Borealis ja Lonesome.
Så langt har de to kompanjongene fem gode hjelpere i innhegningen; Rudolf, Neste, Mosta, Borealis og Lonesome.
Ie™ nástin gal lea dieπusge Rudolf, mii álggu rájes lea ie™ gávdnan jáfoseahka ja borran das.
Stjernen er utvilsomt Rudolf som fra første dag var i posen for å hente kraftfôr.
Lonesome gal maid ii leat ihcalis dien nama oΩΩon, go du™™e miestaga duohken ™ok∏á guossi mii boahtá Boazodoallooππasiid bláπis.
Lonesome bærer også sitt navn med rette der han betrakter Reindriftsnytt sitt besøk fra bak et bjerkekjerr.
Hudjuvuohta gal dáidá maiddái boahtit das go ™ibitdoavttir lea fitnan gutnehuhttime su ja go lea easkka nulpen.
Det siste kan nok også skyldes at dyrlegen har besørget kastrering samt at horna nylig forsvant.
Miesit bohte Gaup-siiddas mannan av.
Tapet av verdighet er påtakelig.
∏∏a. Dát vihtta bohcco leat guhkes áigái láigohuvvon, go Tannvikas ii leat lohpi oastit bohccuid ja leat boazoeaiggádin.
Kalvene kom fra familien Gaup i Tana som små i fjor høst.
Dalle go bohte ledje miesit irrasat, muhto daid lei álki dápmat, vaikko áddjás hommá gal lei.
De fem er innleid på langtidskontrakt siden Tannvik ikke kan kjøpe rein og stå som reineier.
– Mun du™™e láidejin daid lávΩΩis diibmoviissaid juohke beaivve.
Da de kom var de både sky og redde, men dressuren var like enkel som den var tidkrevende.
Rusttet gárvánii oππajagemánus 2005 ja rahppojuvvui mánu maŋŋel.
– Jeg gikk rett og slett tur med de i bånd i timevis hver dag.
Ásahusa eaiggádu™™et bearra™at Tannvik (66 % ja Reithaug (34 % – Guovddá™ veahkkin lea Lars Mathis Gaupa boazodoallobeara™ Deanus.
Det gikk heller ikke lang tid fra turistene kom første gang i sommer til at reindyrene var hånd-tamme.
gal lea seamma ollu báikkála™ ássiid johtolat, muitala Reithaug.
Plankegangene som er laget for besøkende er også like mye promenade for de fastboende, sier Reithaug.
Buorre báiki Bohccuin lea sullii 7000 kvadratmehtera viidodat moadde kilomehtera eret hurigruta káiás, mii lea Girkonjárgga guovddáΩis, ja lea bures áidojuvvon.
Godt område Dyra har ca. 7000 kvadratmeter å boltre seg på ca. to kilometer fra hurtigrutekaia i sentrum av Kirkenes.
Guovlu lea juhkkojuvvon guovtti oassái, vai sáhttá ovtta áiggi ain seastit nuppi oasi.
Behørig inngjerdet. Området er delt i to slik at man kan ha et vekselbruk fra år til annet.
Doppe lea sihke jeaggi, áh ∏i, vuovdi ja dievát, ja nu lea dábála™ guovlun mii heive bohcco lundui.
Myr, vann, skog og et lite høydedrag gir den nødvendige variasjonen for at dyra skal kunne trives.
Lassin lunddola™ guohtumii, de oΩΩot bohccot maiddái Suoma jafuid, suinniid ja jeahkála.
Kraftfôr, høy og mose fra Finland kombineres med det som naturlig kan beites.
Fiellobálgá mielde vánddardit guovttejuolggagat ja eatnamis fas njealjejuolggagat.
Plankegangene styrer persontrafikken. Terrenget er forbeholdt de på fire.
– Jurdda lea lasihit boazologu 12 rádjái, vai áiggi mielde beasa™eimmet fállat heargevuodjima dálvet.
– Vi har et mål om å øke antallet til 12 slik at vi på sikt kan ha reinkjøring om vinteren.
Muhto dat ferte boahtit go boahtá.
Men det er noe som får ta den tiden det krever.
Mii fertet daπistaga guorahallat man galle bohcco sáhttit atnit dán gárddis nu ahte ii ∏ilviluva, lohká Tannvik.
Vi må også fortløpende vurdere hvor mange dyr vi kan ha her i denne innhegningen for å unngå forørkning, sier Tannvik.
Viiddidit Vuostta™ geasi lea mannan hui bures go leat leama™ sullii 4 500 guossi, main eatnasat leat leama™ Hurtigruta mátkko™teaddjit.
Utvider Den første sommeren har det imidlertid gått riktig så bra med ca. 4.500 besøkende., hvorav de aller fleste passasjerer med Hurtigruta.
Girkonjárga lea ge maŋemus báiki gos Hurtigruta fitná ovdal go fas jorgala lulás.
Kirkenes er siste stopp før turen går sørover igjen. Da er det også på tide å få møte reinen, fastslår tospannet.
De gal lea ge áigi deaivvadit bohccuiguin, oaivvildeaba olbmá™guovttos.
Alt fra unger i barnehagene til «voksen-selskapš skal passe inn.
Rusttet lea ráhkaduvvon geavahuvvot birra jagi.
I dag tjener en stor lavvo som samlingspunkt.
Dat galgá heivet buohkaide, mánáidgárdemánáid rájes «rávisolbmuid doaluidš rádjái.
Neste steg er å få på plass en laftet «storgammeš som kan huse inntil 60 personer.
Dál sis lea lávvu ∏oahkkananbáikin, muhto jurdda lea áigái oaΩΩut cehkkojuvvon
Bortsett fra litt problemer med hest-flue på sommeren, har opp
ČieΩ ≤≤a mihtu.
Sju mål.
Bohccot dárbba™it buori eatnama – eai ge ábut leat beare gallis.
Dyra må ha et godt terreng – og det kan heller ikke være for mange.
Ludwig lea boazoisit ja «eallogoahkkaš.
Det daglige tilsynet sørger Ludwig for.
Go oππa boazodoalloláhkka ovddi duvvo Stuoradiggái, de lea oalle sih kar ahte Sámediggi sihtá kon sul ta ™uvnnaid, lohká sámediggepresideanta Aili Keskitalo (NSR).
Når den nye reindriftsloven legges frem for Stortinget vil Sametinget med stor sannsynlighet be om konsultasjon, sier sametingspresident Aili Keskitalo (NSR).
– Juo, dat lea oalle sihkar ahte mii gea va hit dan vejola™
– Ja, det er sannsynlig at vi vil benytte oss av den mulig
vuoπa mii lea ásahuvvon Sámedikki ja Ráππe husa konsul ta ™uvdna-, dahje gu la hal lan soah pa mu ™a mielde, lohká sámediggepresideanta.
heten vi nå har etter at Sametinget og Regjeringen ble enig om en konsultasjonsprosedyre tidligere i år, sier sametingspresidenten.
NSR ’ goalmmát presideanta Miessemánu 11. beaivvi dán jagi vuollái ∏áliiga dalá sáme - diggepresideanta Sven-Roald Nystø ja dalá gielda- ja guov lo mi nist tar Erna Solberg «konsulta™uvdnasoahpamu™aš.
Tredje president fra NSR 11. mai i år skrev daværende sametingspresident SvenRoald Nystø og daværende kommunal- og regionalminister Erna Solberg under på «konsultasjonsavtalenš.
• iehtadusa váldoá™™in lea ahte almmola™ eiseválddit galget gulahallat Sámedikkiin á™™iin mat njuolga gusket sápmela ∏∏aide.
Grovt sett går avtalen ut på at Sametinget skal konsulteres av offentlige myndigheter i saker som kan påvirke samene direkte.
Oππa boazodoalloláhka lea á™™i mas Sámediggi atná lunddolaΩΩan bivdit gulahallama.
Den nye reindriftsloven er en sak der det vil være naturlig for Sametinget å be om konsultasjon.
Áili Keskitalo (37) lea Norgga Sámiid Riikkasearvvi, NSR goalmmát sámediggepresideanta.
Med Aili Keskitalo (37) som sametingspresident har Norske Samers Riksforbund, NSR, fått sin tredje sametingspresident.
Su ovdalis leaba Ole Henrik Magga ja Sven Roald Nystø goappa™agat leama™ presideantan guokte áigodaga.
Hennes forgjengere, Ole Henrik Magga og Sven-Roald Nystø satt begge i to perioder.
Muhto mannan av. ∏∏a lei pre si deantaámmát oalle váddása duohken.
Men i høst var det så vidt det holdt for NSR.
Guhká lei eahpesihkar goabbá Egil Ollis ja Aili Keskitalos vuoitá.
Lenge sto det og vippet mellom Arbeiderpartiets Egil Olli og Aili Keskitalo.
Loahpas goitge Aili Keskitalo hágai ovttasbargoguimmiid.
Til slutt trakk Keskitalo det lengste strået.
Dál son jo πi ha stuora juhkosa, mas miel de leat NSR.
Nå leder hun storkoalisjonen bestående av NSR.
, Guovddá™bellodat,
, Senterpartiet, Samefolkets parti, Samer bosatt i Sør-Norge og Flyttsamelisten i Kautokeino.
«stuorgoaπiš gosa ∏áhket 60 olbmo.
holde sammen. Vi kjenner hverandre godt og har samarbeidet tidligere, sier hun.
Earret veahá ∏urotgivssi mannan geasi, de lea álggaheapmi mannan hui bures.
NSR har som mål å flytte forvaltningen av reindriften til Sametinget.
Eai leat leama™ stuorát váttisvuoπat ge, vaikko rusttet lea gávpoga lahka.
Men saken vil ikke bli flagget i denne fireårsperioden, lover hun.
Lea leama™ stuora bero™tupmi miehtá máilmmi.
Dette er en næring som står overfor mange store utfordringer.
Dán beaivvi ferte Tannvik vel ollet gávdnat boazobiergomárffi buvttadeaddji Londona tv-kanálii.
– Flertallet i Sametinget har tatt inn over seg at reindriften er en viktig næring, fortsetter hun.
– Dat leat min nama gulastan juostá ja dárbba™it bohc co bier go márf fi juovlaprográmmii.
En nådde ikke målet med høyeste tillatte reintall i Vest-Finnmark tidligere i år.
Son bogostallá vel ahte ferte suoππat ahte dat várrogasat jerre mas mii duoπai ráhkadit dien márffi … starten gått uten problemer.
Forskere kan komme frem til et reintall som er «biologisk riktigš, men det må i tillegg legges vekt på lokal kunnskap fra næringen, sier hun.
Det har heller ikke vært noen større uheldige episoder, tross at anlegget ligger nært et bysentrum.
Må påvirke EU De tre partiene i Stoltenberg-regjeringen har blitt enige om ikke å ta opp EU-medlemskapdebatten.
Publisitet har det heller ikke manglet på fra fjern og nær.
Som EØSland må imidlertid Norge hele tiden forholde seg til EU.
Tannvik må bruke siste rest av arbeidsdagen til å finne en leverandør av reinpølse til en fjernsynskanal i London.
Vårt lovverk må tilpasses lovverket i EU. Nye direktiver innføres hver dag og Norge har hittil aldri reservert seg.
– De hadde vel snappet opp navnet vårt et sted i jakten på reinpølse til et juleprogram.
Men jeg er samtidig opptatt av at Norge skal påvirke EU til å ha en god urfolkspolitikk, sier Keskitalo.
Jeg må vel bare legge til at de spurte forsiktig om det var sant at man brukte av reinens understell i pølsa, humrer han.
– For at jeg skal si ja til EU må det være en forutsetning at samenes interesser styrkes, sier hun. Keskitalo er også leder for NSR.
ássi sápmela ∏∏at ja Guovdageainnu Johttisámiid listu.
Sametingspresident Aili Keskitalo sier at det er meget sannsynlig at Sametinget vil be om konsultasjon når den nye reindriftsloven legges frem for Stortinget. Govven / Foto: Agnar Berg
Boazodoallobero™tupmi
– I og med at snøen kom sent og elver
– Mun jáhkán mii bures nagodit
– Det gjør vi for bedre å kunne følge
soabadit.
opp reintallet, sier Hansen.
Mii dovddadit bures ja leat ovdal nai ovttasbargan, lohká Aili Keskitalo.
Det er planlagt møter med berørte siidaer utover vinteren, sier Hansen.
NSR ulbmil lea sidit boazodoalu háldda™eami Sámediggái, muhto á™™i ii ovddiduvvo dán njealji jagi áigodagas, lohpida presiseanta.
Arbeidet med rammebetingelser må fremskyndes i Øst-Finnmark, blant annet revidere høyeste fastsatt reintall. I øst er det også vindmøller som dominerer de viktigste arealsakene.
– Min áigumu™ lea veahkehit boazodoalu sihke politihkala ∏∏at ja rievttála™ vuoπu hárrái.
Neste anlegg ut er Snøfjord i Havøysund / Måsøy, der områdestyret nå i desember måtte ta stilling til reguleringsplanen og søknad om konsesjon.
Boazodoalloealáhus vásiha ollu stuora hástalusaid.
Også i Vest-Finnmark har driften vært påvirket av mye fuktig vær i høst.
Guokte dáin hástalusain leat eará bero™tumiid sisabahkken boazoguohtuneatnamiidda ja NorggaRuoŋa boazoguohtunsoahpamu™, lohká Keskitalo.
Dette innbefatter videre arbeid med det høye reintallet her i vest, dernest sette i gang prosessen med å dele de såkalte «fellesbeiterš på siidanivå.
– Sámedikki eanetlohku atná boazodoalu lea hui mávssola™ ealáhussan, duoπa™ta son.
I denne sonen er det mange uavklarte forhold både på vinter-, vår- og høstbeitene.
Dán jagi mihttomearri OarjeFinnmárkku alimus boazologu hárrái ii olahuvvon.
Spørsmålet om deling av beitene drøftes nå både med sonestyrene og i områdestyret.
– Jus dakkár lohku galgá mearriduvvot, de lea deaŋala™ ahte boazodoalu oaivilat váldojuvvojit vuhtii ja ahte boazodoallu dohkkeha loguid.
Dette begynner etter hvert å bli et så stort problem, at Reindrifts-forvaltningen har tatt initiativ til å holde et større seminar med dette tema, i løpet av januar måned neste år (2006).
Dutkit leat gávnnahan loguid mat leat «biologala ∏∏at riektaš, muhto dasa lassin ferte boazodoalu ieΩas báikkála™ máhttu deattuhuvvot, oaivvilda son.
I KU. ’ en var det så mye «hvis og menš at Områdestyret ikke så det som forsvarlig å gå inn for utbygging av parken.
Ferte váikkuhit EU Stoltenberg-ráππehusa golbma bellodaga leat lohpidan EU-miellahttovuoπa ságastallama diktit orrut.
Vindmølleparken vil bidra til å stenge eneste framkommelige flyttevei på Kvaløya på barmark, fra nord til sør og omvendt.
EEO-riikkan ferte Norga datte vuhtii váldit EU.
Dette kan i verste fall medføre at enkelte må slutte i reindriften.
Min lágat fertejit heivehuvvot EU lágaide.
Et betydelig antall rein ble observert i områdene rundt Altevann også etter 15. september, sier han.
Juohke beaivvi ásahuvvojit oππa njuolggadusat ja Norga ii leat dán rádjái gáibidan doalahuvvot daid olggobealde.
Reindriften i Mauken-Blåtind (distrikt 27 Meavki) har også møtt på flere nye utfordringer.
– Dál liv ∏∏en jienastan EU vuostá Uniovnna siskkáldas váttisvuoπaid ja oππa vuoππolága geaΩil man Nederlánda ja Frankriikka eai leat dohkkehan.
Selve sammenbindingen av skytefeltet vil nå ende i en ekspropriasjonssak etter at man ikke kom frem til en minnelig ordning om erstatning fra Forsvaret til de berørte reineiere.
Muhto seammás mun anán deaŋalaΩΩan ahte Norga ferte váikkuhit EU ∏aπahit buori álgoálbmotpolitihka, lohká Keskitalo.
Tilbudet på 11 millioner kroner lå langt under reineiernes krav, og Forsvaret har meldt at de vil ekspropriere.
– Buoridiv ∏∏ii go EU-miellahttovuohta sápmela ∏∏aid dilála™vuoπa ?
Det ble blant annet frarådet å drikke vann fra de berørte områdene.
– Jus mun galgga™in doarjut EU miellahttovuoπa, de lea eaktun ahte sápmela ∏∏aid bero™tumit nannejuvvojit, nanne son.
Vi står dermed i en situasjon med et distrikt som er berørt av flere store inngrep, oppsummerer Rundberg.
Keskitalo lea maiddái NSR joπiheaddjin.
Også når Forsvaret trekker seg ut av landområder, oppstår det situasjoner som påvirker reindriften.
Son lea náitalan, leat guokte máná ja ássá Guovdageainnus.
Rundberg viser til tre plasser der etterbruk av nedlagte militære anlegg kommer i konflikt med reindriftens interesser.
Sámediggepresideanta Aili Keskitalo lohká oalle jahkehahttin ahte Sámediggi bivdá gulahallamiid go oππa boazodoalloláhka ovddiduvvo Stuoradiggái.
Områder som normalt skulle vært tilbakeført til LNF-områder, men der Forsvaret gjerne vil selge og kjøperne ofte har planer om ny aktivitet. Majsavarre er i så måte mest nærliggende å nevne.
boazodollui
Arne Hansen, Reindriftsagronomi Øst-Finnmark
WTO-™iehtadallamiid bohtosat leat deaŋala ∏∏at boazodoalloealáhussii, muhto erenoamá™ suodjaleapmi bohccobiergobuvttadeami dáfus gal ii ™atta á™™iin lagamus áiggis.
Mikkel Ailo Gaup, Reindriftsagronomi Vest-FinnmarkSveinung Rund-berg, Reindrifts-agronom i Troms – Det er ikke gitt at det skal være annen bruk av disse anleggene.
Agnar Berg ∏állán Berit Margrethe Oskal jorgalan
I Nordland kom også vinteren sent.
– Dál galgat vuosttaΩettiin sihk
– Det er nødvendig å følge nøye med på
karastit duollogáhttema Norgga biergobuvttadeami dáfus oppala ∏∏at, gal mii de oaidnit maŋŋel maid sáhttit dahkat bohccobiergobuvttademiin go bargagoahtit ovttaskas surggiiguin, lohká eanandoallo- ja biebmoministtar Terje Riis-Johansen (Guovddášbellodat).
Ikke mindre enn 22 jerv er satt på fellingslisten i Nordland, og det er knyttet stor spenning til om det er mulig å få tatt ut alle dyrene. Problemene med rovdyr er også avgjørende for reindriften i det siste distriktet i nordre Nordland, Stájggo-Hábmer, som fortsatt har et levedyktig antall rein.
WTO ja bohccobiergu Riis-Johansen lohká Boazo doallooππasiidda ahte son diehtá makkár váttis dilála™vuoπain boazodoalloealáhus sáhttá deaividit jus duollogáhtten hedjona ja hálbbes importabiergu leavvagoahtá.
Reineierne har det siste året bokstavelig talt søkt tilflukt i Steigen kommune, noe som har ført til konflikter med kommune og landbruk. – Her må det gjøres noen grep fra Fylkesmannen og rovviltnemda, slik at de kan flytte tilbake til kalvingslandet og vår- og sommerbeitene.
Stáhtaráππi ii hálit ∏ilgegoahtit movt bohccobierggu sáhttá suodjalit imprtabiergguid vuostá.
Hvis ikke kan det bli kroken på døra også i StájggoHábmer, sier Rundhaug.
Vaikko bohccobiergu buvttaduvvo du™™e moatti riikkas, de sáhttet boahtit olu hálbbes biergo™lájat biergogávppiide mat dagahit ahte olbmot hilgot bohccobierggu.
Reindriftsforvaltningen opplyser videre at det nå før jul er utlyst en tredje driftsenhet i Byrkije / Børgefjell. Søknadsfristen var 1. desember.
– Lea ∏ielggas ahte eará haddedásit váikkuhit beroštumi bohccobirgui.
Rovvilt preger situasjonen i de fleste distriktene i Nord-Trøndelag.
Dat han lea ge dat mii lea ulbmil Norgga biergguid duollogáhttemiin, ja mii áigut bargat dan badjelii ahte dat jotkojuvvo, lohká stáhtaráππi.
Produksjonen er gått vesentlig ned, særlig de siste to årene og tellinger fra distriktene i høst, viser en lav kalveprosent målt mot antall simler, sier konstituert leder av kontoret Tove Skaget.
Riis-Johansen bálkestuvvui WTOá™™ái nu movt lávkii Eanandoallo- ja biebmodepartementta lasa badjel ak ∏at.
Hun viser blant annet til følgende kalvetall før slakting i høst: Vestre Namdal (39% Østre Namdal (43 % og Færen (54% Normalt burde kalveprosenten vært ca 80% på dette tidspunkt. Værforholdene i høst kan kort oppsummeres med; – svært fuktig.
WTO lea ∏ielgasit leama™ eanemus guovddáΩis olles av.
Dette medførte store vanskeligheter med å få gjennomført førbrunstslakt.
∏∏a oππa ministara doaimmas.
Før ytterligere samlinger kan skje, er man avhengig av snø.
Son lea leama™ olgoriikkaministara Jonas Gahr Støre doarjja WTO-á™™is.
Av arealsaker er de planlagte vindmølleparkene i Fosen reinbeitedistrikt en helt sentral sak.
Maŋemus áiggi leaba soai maiddái oΩΩon veahki guolástusministaris Helga Pedersenis, guhte ovddasta Norgga offensiiva beroštumiid WTO:s, guolleeksportta.
Alle inngrepene skal konsekvensutredes, og etter den nye plan- og bygningsloven skal også de samlede konsekvensene av inngrepene nå tas inn i vurderingen.
Riis-Johansen ges ovddasta Norgga deffensiiva bero™tumiid, Norgga eanandoallobuvttadeami.
Reindriftsforvaltningen i Nord-Trøndelag nevner også forvaltningen av de nye nasjonalparkene som et viktig tema.
Riis-Johansen ii leat dattetge makkárge easkaálgiid WTO okta vuo πas.
For den store parken Blåfjella-Skjækerfjella / Låarte / Skæhkere, har reinbeitedistriktet sagt fortsatt nei til å være representert i rådet.
Norgga Boanddaidsearvvi stiv ra lahttun dassáΩii go ™attai stáhtaráππin, lei sus ovddasvástádus juste fal WTO-á™™iin.
En lang høst med lite snø og godt høstbeite har i følge reineierne gitt veldig bra slaktevekter i sør. Reindriftsagronom Helge Hansen oppsummerer med at de
Ii dáidde boazodoalloláhka ovdal geasi Riis-Johansen dovdá veaháš boazodoalloealáhusa ja sámepolitihka dan áigodaga rájes go ∏ohkkái Stuoradikki suohkanlávdegottis 1993 rájes 1997 rádjái.
Også i sør flyttet svenske reineiere inn på norsk side under sommerens konfliktmåneder, men denne reinen fikk Femund reinbeitedistrikt lirket ut igjen før vinterbeitene ble tatt i bruk.
– Juo, mun oahpásnuvven veahá™ dán ealáhussii dalle.
I løpet av høsten er det også tatt nye steg i Aursundsaken.
∏uov vo vaš áiggis galggan bargat olu boa zo doalloá™™iiguin oππa boazodoallolága olis, lohká son.
Følgelig «overvintrerš både netting og 8.000 stolper i påvente av bygging eller ikke.
Riis-Johansen lohká ahte dáidá šaddat váttis ovddidit lága Stuoradiggái giππajahkebealis danne go lea ain olu bargu mii váilu.
En av utfordringene man må se nærmere på hvis det blir gjerdebygging, er sperring og åpning av flyttleiene som krysser Aursundområdet.
Ministtar dadjá ∏ielgasit juo jearaldahkii ahte galgá go Oarje-Finnmárkku boazologu vuolidanbargu jotkojuvvot, ja ahte mihttu joksat boazologu mas let 64.300 bohcco giππaealus ain galgá gustot.
Videre ble arealdelplanen for Selbu kommune oversendt Miljøverndepartementet i sommer med dertil befaring 6. september. Det er imidlertid ikke kommet noen avgjørelse fra MD ennå.
– Ovdde™ eanandoallo- ja bieb momi nist tar Lars Sponheim árvvo™talai álggahit bággodoaimmaid joksat mihtuid.
I to andre saker som berørte reindriften i Trollheimen ble reindriften hørt. Saken om Buslettjønna endte med medhold, mens hyttefeltet Rikstosætra ga delvis medhold.
Lea go dá juoga maid don maid árvvo™talat ?
En tilsvarende sak er nå på vei (Hulsjøen).
– In áiggo biehttalit maidege ulbmiliid joksamis, lohká son.
Hyttebygging er derfor et svært sentralt tema.
– Mii du mielas lea boazodoalloealáhusa stuorámus hástalus ?
– Det er et vedvarende og voldsomt press på å få bygge hytter.
– Lea juste dat ahte oaΩΩut ekologala™ dássivuoπa, ja dainna fertejit buohkat veahkkálaga bargat, lohká son.
Dette gjør at noen grunneiere får ja til sine planer og inntekter, mens andre får nei til sine planer og kun ulemper.
Boraspiret ja bohccot Riis-Johansen lohká ahte dát dássivuohta maiddái lea ∏oavdda dasa ahte boazodoalus galgá leat buorre boahtteáigi.
Utfallet av WTO-forhandlingene er viktig for reindriftsnæringen, men noe spesielt vern for reinkjøttproduksjon er ikke et aktuelt tema med det første.
– Mun oainnán hui stuora vejola™vuoπaid bohccobierggu dáfus.
tollvern for norsk kjøttproduksjon på et generelt grunnlag, så får vi se etter hvert hva vi kan gjøre når det gjelder produksjon av reinkjøtt når vi går inn på enkeltområder, sier landbruks- og matminister Terje Riis-Johansen (Senterpartiet).
Eanandoallo- ja biebmoministtar Terje Riis-Johansen lohká ahte boazodoalu stuorámus hástalus lea háhkat dássivuoπa boazologu ja guohtumiid gaskka.
WTO og reinkjøtt Riis-Johansen sier til Reindriftsnytt at han er klar over den tøffe situasjonen reindriftsnæringen kan møte hvis tollvernet bygges ned og det åpnes for billig importkjøtt.
Govven / Foto: Torbjørn Tandberg
Det er det som er hele
Gilvu Norgga bierggu nalde.
kjøtt og vi skal kjempe for at det blir videreført, sier statsråden.
WTO-™iehtadallamat váikkuhit garrasit maiddái boazodoalloealáhussii.
WTO har klart tatt mesteparten av tiden i hele høst for den nye ministeren.
Lea ∏ielggas ahte eará haddedásit váikkuhit bero™tumi bohccobirgui.
Han har vært støttespilleren til utenriksminister Jonas Gahr Støre i WTO-saken.
Dat han lea ge dat mii lea ulbmil Norgga biergguid duollogáhttemiin, ja mii áigut bargat dan badjelii ahte dat jotkojuvvo, lohká stáhtaráππi.
Den siste tiden har de fått følge av fiskeri- og kystminister Helga Pedersen. Hun representerer Norges offensive interesser i WTO, eksport av fisk.
Kamp for norsk kjøtt.
Riis-Johansen representerer Norges deffensive intersesser, norsk landbruksproduksjon.
WTO-forhandlingene kaster lange skygger også inn over reindriftsnæringen.
Riis-Johansen er imidlertid ikke noen førstreisgutt når det gjelder WTO.
- Det er klart at etterspørselen etter reinkjøtt blir påvirket av et annet prisnivå.
Fremover blir jeg å tikk i forbindelse med at den nye reindriftsloven, sier han.
Det er det som er hele poenget med tollvernet for norsk kjøtt og vi skal kjempe for at det blir videreført, sier statsråden.
– Tidligere landbruks- og matminister, Lars Sponheim, snakket om tvangstiltak for å nå målet.
Per Torbjørn Jystad
Er det noe du også vurderer ?
Boazodoallu lea dakkár ealáhus mas lea ∏uvges boahtteáigi, muhto dat eaktuda ahte boazologu ja boazoguohtumiid gaskka lea dássivuohta, lohká son.
Rovvilt og rein Riis-Johansen sier at denne balansen også er nøkkelen til at reindriften skal ha en god fremtid. – Jeg ser et veldig stort potensial for reinkjøtt.
– Don gulat dakkár bellodahkii mii dáhttu ahte olbmot galget orrut boaittobeale guovlluin ja mas lea ∏ielga oaidnu boraspirepolitihka dáfus.
Reindrift er en næring med en positiv fremtid, men det forutsetter at det er balanse mellom – Du er fra et parti som vil at det skal bo folk i distriktene og som har klare syn på rovviltpolitikken.
Dát lea dakkár suorgi mii gullá Birasgáhttendepartementii, muhto maid sáhtát don dahkat buoridan dihte boazodoalu dili nu ahte šaddá álkit jávkadit «speaddjáriidš ?
Dette er et område som tilhører Miljøverndepartementet, men hva kan du gjøre for å bedre situasjonen for reindriften slik at det kan bli enklere å ta ut «problemviltš ?
– Lea beare árrat dadjat maidege konkrehta dán á™™is.
– Det er for tidlig å være konkret på dette spørsmålet.
Muhto dát á™™i lea juoga maid mun ja birasgáhttenministtar Helen Bjørnøy galge ∏ohkkedit diga™tallat farggamusat, lohká son.
Men denne problematikken er noe jeg og mijøvernminister Helen Bjørnøy skal sette oss ned å diskutere med det første, sier han.
Eará deaŋala™ á™™i boazodollui lea areálasuddjen.
En annen viktig sak for reindriften er arealvern.
Stáhtaráππi lohká ahte son roahkka diehtá ahte ealáhus dárbbaša olu areálaid.
Statsråden sier at ha er meget klar over at næringen er arealkrevende.
Son lohká viidáseappot ahte boazodoallu lea dulbmojuvvon areálaá™™iin.
Han sier videre at reindriften har blitt nedprioritert i arealsaker.
Eará bero™tumit leat vuoruhuvvon ovdalii, lohká son.
Statsråden sa også tidligere i høst at det er behov for en bedre sikring av reinbeiteområdene mot press utenfra.
Stáhtaráππi dajai maiddái árabus dán av.
– Når skal så statsråden ut og se på praktisk reidrift ?
∏∏a ahte lea dárbu buorebut sihkkarastit boazoguohtunguovlluid sisabáhkkemiid vuostá.
– Det er planen å besøke reindriftsområdene, men jeg kan ikke her og nå si når, sier den nye landbruks- og matministeren.
– Goas áigu stáhtaráππi vuolgit ∏uvvodit boazobargguid ?
Forhandlingene er kommet i gang
– Lea plána galledit boazodoalloguovlluid, muhto in sáhte vuos dadjat goas dat ™addá, lohká oππa eanandoallo- ja biebmoministtar.
Forhandlingene om en ny reinbeitekonvensjon ble restartet med et første møte mellom de nye forhandlingsdelegasjonene den 9. desember.
Eanandoallo- ja biebmoministara Terje Riis-Johansena duogá™
Han har med seg avdelingsdirektør Morten Sørby fra Utenriksdepartementet, reineier Tom Lifjell fra NRL og reineier Randi Skum fra Sametinget.
Riegádan: Njuk ∏amánu 15. b. 1968.
Født: 15. mars 1968.
Beara™: Náitalan, golbma máná.
Familie: Gift, tre barn.
Orrunbáiki: Skien, Telemárku.
Bosted: Skien, Telemark.
Oahppu: Eanandoalloteknihkalaš oahppu Hedmárkku allaskuvllas, agroteknihkkár Øksnevad eanandoalloVirgi: Ie™guπetlágán barggut eanandoalus 1988–1991. 1999 rájes lea son joπihan ieΩas fitnodaga, Riis-Johansen park anlegg AS.
Yrke: Diverse arbeid innen landbruket 1988–1991. Fra 1999 har han ledet sitt eget firma, Riis-Johansen park anlegg AS.
Politihkala™ ámmáhat: Stuoradiggeáirras 1993 rájes 1997 rádjái, Boanddaidsearvvi stivralahttu dássáΩii.
Politiske verv: Stortingsrepresentant fra 1993 til 1997, styremedlem i Bondelaget til nå.
Politihkalaš ráππeaddi Finánsadepartementtas 1997 av. ∏∏a rájes 1999 oππajagemánu rádjái.
Politisk rådgiver i Finansdepartementet fra høsten 1997 til og med januar 1999.
Skien suohkanstivrra lahttu 1991–1995.
Medlem kommunestyre Skien 1991–1995.
dikki lahttu 1991 rájes 1993 rádjái.
Medlem av Telemark fylkesting fra 1991 til 1993.
EU-oktavuohta Telemárkku Guovddá™bellodagas1999 rájes.
EU-kontakt Telemark Sp fra 1999.
Skien Guovddá™bellodaga joπiheaddji 2003 rájes.
Leder i Skien Senterparti fra 2003.
Riis-Johansen boazodoalu birra
Riis-Johansen om reindrift
Ná dajai eanandoallo- ja biebmoministtar Terje RiisJohansen boazodoalu birra Stuoradikkis juovlamánu 6. beaivvi bu™eahttaárvalusa gieπahallama oktavuoπas: «Ráππehus dáhttu nana guoddeva™ boazodoalloealáhusa daid rámmaid siskkobealde maid resursavuoππu addá.
Dette sa landbruks- og matminister Terje Riis-Johansen om reindrift i Stortinget 6. desember i forbindelse med behandlingen av budsjettinnstillingen: «Regjeringen vil ha en livskraftig reindriftsnæring innenfor de rammer som ressursgrunnlaget gir.
Mii fertet mearridit rámmanjuolggadusaid nu ahte doallu sáhttá joπihuvvot birrasa eavttuid vuoπul.
Vi må fastsette rammebetingelser slik at driften skjer på miljøets premisser.
Ráππehus áigu vuoruhit oππa boazodoallolága barggu.
Regjeringen vil prioritere arbeidet med ny reindriftslov.
Dat galgá láh ∏it diliid ekologala™, ekonomala™ ja kultuvrrala™ guoddeva™ boazodollui.
Den skal legge til rette for en økologisk, økonomisk og kulturell bærekraftig reindrift.
Lea deaŋala™ ahte ovddiduvvo reaidu mii dahká vejolaΩΩan albmaládje ∏uovvolit Riikkarevi™uvnna árvvo™tallamiid raporttas nana guoddeva™ boazoguohtunresurssaid birra Finnmárkkusš.
Det er viktig at loven utvikles til et verktøy som muliggjør en effektiv oppfølging av Riksrevisjonens vurderinger i rapporten om bærekraftig bruk av reinbeiteressursene i Finnmark.
SølvbunkeAiddejavrre 53,9
siidagrensene
rámmaovttasbarggus
Det er omlag 60 vintersiidaer i vinterbeitet.
Boazodoallohálddahus galgá 2006:s maid vuoruhit barggu mas mearridit rámmaid boazodollui Finnmárkkus.
Stig Gøran Hagen skal fungere som assisterende reindriftssjef i prosjektperioden. – Vi vil være kommet et godt stykke på vei 10. juni neste år, men vi er neppe i mål.
Dat mielddisbuktá ahte guoπohanrájit ja guoπohanáiggit galget mearriduvvot ja alimus boazologuin galgá ain bargat.
Vi får håpe at arbeidet kan fortsette også etter 10. juni, sier Hætta. Hætta sier at målet med prosjetet er å få reineierne til å inngå avtaler hvor grensene skal gå.
Čállán ja jorgalan Berit Anne S. Triumf Boazodoallohálddahus
I slike tilfeller vil det nok bli forsøkt med meklingsmøter.
Rámmaeavttut maiguin dál galgá bargagoahtit ja mearrádusa dahkat leat rájit gaskal boa zo guoh tun guovlluid, nu go Oarje-Finnmárkku rádji Tromsii ja Nuorta-Finnmárkui.
Johan Ingvald Hætta tar permisjon som assisterende reindriftssjef i seks måneder for å lede arbeidet med å fastsette grensene mellom vintersiidaene i Vest-Finnmark.
Maiddái rájit gaskal johtolagaid ja dálvesiiddaid Oarje-Finnmárkkus galget mearriduvvot.
Agnar Berg dette prosjektet er ferdig, sier Hætta.
Dasto ∏uovvu guoπohanáiggiid mearridit ja viidáseappot bargat alimus boazologuin.
vedtaket om å komme ned på et reintall på 64.300 dyr per 31. mars i år.
Diet ie™guπetlágan barggut gullet oktii, ja danin lea lunddola™ daid oktanaga meannudit.
Hætta sier at det er naturlig at siidagrensene blir en sak for Finnmarkskommisjonen.
Boazodoallohálddahus lea liikká válljen lávket ovtta lávkki hávális, ja áigu ge boahtte jagi álggugeah ∏en bargagoahtit dálvesiidarájiiguin Oarje-Finnmárkkus ja daid mearridit.
– Det er naturlig at kommisjonen lom siidaene. Det blir på en måte å få grensene tinglyst, sier Hætta. Finnmarkskommisjonen skal kartlegge rettighetsforhold på grunnen som Finnmarkseiendommen overtar fra Statskog.
– Rámmaeavttuid barggus lea dárbba™la™ oaΩΩut boazodoalu fárrui.
I følge planene skal konsekvensutredningen være ferdig i løpet av mars måned neste år.
Mii áigut dán vuoru váldit boazo eaiggá diid searvái dalle juo go álggahit dán barggu.
Allerede i oktober neste år skal den nye reguleringsplanen være ferdigbehandlet.
Lea mávssola™ geavahit dan gelbbola™vuoπa mii boazoeaiggádis lea dán deaŋala™ barggus, dadjá boazodoallohoavda Ellen Inga O. Hætta.
I tillegg til alpindelen skal Målselv fjellandsby også ha en opplevelsespark – Blånisseland, der det forventes 120.000 besøkende.
Boazodoallohoavda oaivvilda ahte sámi boazodoalus gávdno ollu árbevirola™ máhttu mii ovdal ii leat fávdnádit váldojuvvon vuhtii go leat bargan rámmaeavttuiguin boa zo doalus.
For reindriften i distriktet, som fra før har skytefeltet MaukenBlåtind innenfor sitt beiteområde, er man spent på både saksbehandling og konsekvensutredning.
Ságastallamiin mat Boazodoallohálddahusas leat leama™ ealáhusa áirasiiguin boahtá ∏ielgasit ovdan ahte lea deaŋala™ oaΩΩut boazoeaiggádiid searvat rámmaeavttuid bargui nu árrat go oba vejola™ ge.
Det er Mauken / Tromsdalen reinbeitedistrikt som er berørt av planene, og områdestyret skal behandle; melding om oppstart av reguleringsplanarbeid med tilhørende konsekvensutredning nå rett før jul.
– Lea danin go boazodoallu lea sin fágasuorgi.
Et sentralt forhold for reindriften er at planene angår det som i dag er et LNF-område.
Lea eará sániiguin boazodoallu ie™ mii galgá buktit jierpmála™ evttohusaid movt ≠∏oavdit váttis ∏uolmmaid, dadjá boazodoallohoavda Hætta.
Derfor vil man måtte ha en ny helhetlig kommuneplan på bordet der det også trekkes inn hva som kommer av ringvirkninger og økt aktivitet utover det som er tenkt bebygd.
Iskon-Máhte Áilu, Norgga Boazo sáp me la∏ ∏aid Riikasearvvi jo πiheaddji dadjá Boazodoallooππasiidda ahte lea buorre go boa zo doal lohoavda vállje diekkár láhkoneame á™™ái.
For reindriften i området knytter det seg stor spenning til hvor mye aktivitet som kommer ut over det som er planlagt av skiheiser og hytter. Rein-beitedistriktet har fra før skytefeltet
– Lea juste ovttasbargu maid mii ∏aπat leat ohcalan.
Mauken-Blåtind innenfor sitt distrikt.
Go searválaga bargá ja dat lea vuoππun rámmaeavttuid barggus, de jáhkan maid álkibun joksat buriid bohtosiid, dadjá Áilu.
Skisse fra planprogram for Målselv fjellandsby.
Son oaivvilda ealáhusa bealis ahte lea sávaldat bargat ovttas siidda dásis ja boazoeaiggáda dásis.
mers kjøring bor i knappe 150.000 personer.
Vai ™addá hui viiddis ovttasbargu.
For kommunen er utbyggingen regnet som et meget viktig prosjekt.
NBR-joπi - headdji oaivvilda ahte dál galgá bid jat deattu guoπohanrájiide ja guoπhanáiggiide ii ge boazolohkui.
Ikke minst med tanke på at Forsvaret bebuder ytterligere redusert aktivitet i forsvarskommunene i Midt-Troms.
– Go diet deaŋála™ rámmat leat sajis,
Rapporten skal være ferdig i mai / juni neste år.
de lea lunddolaš ahte boazolohku maid heivehuvvo guohtumiidda go diehtá makkárat rámmat leat, dadjá Iskon-Máhte Áilu.
Lang tid Samtidig som forskere kommer med stadig nye klimaadvarsler, vil det uansett gå mange år før en eventuell ny avtale ligger på bordet.
Movt Boazodoallohálddahus organisere dán barggu ii leat vel áibbas ∏ielggas.
Den siste typen tiltak foretrekkes av USA., Australia og av flere utviklingsland.
Kantuvra mii maŋemus jagiid lea bargan boazologuheivehemiin galgá ain doalahuvvot ja ™addá ge dat mii hálddahusa bealis eanemus boahtá bargat rámmaeavttuiguin.
USA argumenterer med at faste tak på utslipp av klimagasser vil gjøre ubotelig skade på den amerikanske økonomien.
Barggu galgá Boa zo doal lohoavda stivret.
Det var også grunnen til at USA sa nei til Kyoto-avtalen.
Maiddái boazodoalu stivrenorgánain ™addá eambbo bargu dáinguin á™™iiguin.
Tøvær. Mildværet i høst satte grå hår i hodet på svært mange i reindriften.
Oarjel-Sámis
650.000 år.
Lulli-Norggas leat dán av.
Mor var igang med å ordne med papirene.
∏∏a njuovvan ollu.
Forskriften ble endret 15. juni i år.
Davvin leat rabas ∏ázit ja unnán muohta dagahan ahte eai leat beassan njuovvat nu ollu go lei áigumu™.
Før 15. juni var kravet for å få stipend at en måtte ha eget reinmerke og at en måtte eie minst 20 rein.
Čállán: Agnar Berg
Agnar Berg
Jorgalan: ImO
Populært med nasjonalparker
– Lea leama™ buorre ak ∏a.
Nedenfor er gitt de 21 innsamlede artene.
Mii leat
1.
beassan ollu njuovvat ja johtu lea buorre.
Fjellrapp ble formert med yngleknopper i såkasser.
Mun rehkenasttán ahte mii geargat njuovademiiguin juovllaide, lohká Arnstein Stensaas Stensaas njuovahagas Rørosas.
I tillegg ble en del av plantematerialet plantet og sådd i Kautokeino, ca. 350 m.o.h., i forbindelse med prosjekt «Miljømessig erosjonssikringš (Rapp 2000).
Soitet importeret Stensaas navdá ahte boazodolliin lea leama™ nu stuora bero™tupmi njuovvat dán av.
Karakterene antall strå, strålengde, akslengde, frøavling og lengden av rotutløpere hos engrapp hadde to eller flere observasjonsår.
∏∏a dan dihte go njuovahat lea máksán 2 kr eambbo kilos gitta skábmamánu 17. beaivvi rádjái.
Tabell 2. Observasjoner i graspopulasjoner testet i Alta
Juovllaid rádjái rehkenastá son Stensaas njuovahaga njuovvan 7000– 8000 bohcco, ja dasa lassin oastán 3000–4000 goruda ∏uohppamii.
Forklaring: Antall strå er målt per kvadratmeter. Videre ser man gjennomsnitt-lig høyde på stråene.
– Mun jáhkán ™addat buori biergojoπu álggus boahtte jagi.
Kolonne tre og fire viser bredde og lengde på bladene til stråene.
Mun jáhkán mii sáhttit boahtit dan dillái ahte ferte árvvo™tallat bohccobiergoimportta ránnáriikkain.
Aks lengde er lengden på frøakse. Kolonne fem viser lengden på utløpere fra rota mao. Plantens organ for å kunne spre seg. Gram frø per kva-dratmeter.
Importa ii leat sávahahtti, muhto dat lea buoret go ahte oastit eai oba gávnna™e ge bohccobierggu gávppiin.
Det innbærer vedtak om beitegrenser, beitetider og fortsatt arbeid med høyeste reintall.
Jus eai oa ∏∏o bohccobierggu, de ostet earalágán bierggu, ja de sáhttá leat váttis sin fas oaΩΩut bohccobierggu oastit maŋŋel, lohká Stensaas.
Gjennom dialog med næringens representanter har Reindriftsforvaltningen erfart at det er viktig å inkludere næringen i en så tidlig fase som mulig i arbeid med rammebetingelser.
TV:s lea leama™ bohccobiergomáidnun dán av.
– Dette på grunn av at reindrift er deres fagområde.
∏∏a.
Det er mao.
Even Nordal biergodiehtojuohkinkantuvrras muitala ahte diehtojuohkinkantuvra lea mearkka™an bero™tumi ja ahte bohccobiergojohtu lea buorránan maŋŋel dien máinnuskampánja.
– Når disse viktige rammene ligger til grunn, så vil naturligvis reintallet tilpasses beitegrunnlaget som følge av at man vet hvilke rammer man har å forholde seg til, sier Aslak J. Eira.
Lea plánejuvvon oππa TV-kampánja dán jagi guokte maŋemus vahkku.
Jeg tror at det vil bli stor etterspørsel etter skrotter tidlig neste år.
– Mii geah ∏∏alit olbmuid oaΩΩut válljet borrat bohccobierggu basiid gaskka ja oππabeairuohta, lohká son.
Slik jeg ser det kan vi godt komme i en situasjon der vi må se om vi må åpne for import av reinkjøtt fra våre naboland.
Finmmárkkus maŋŋonan Thor Aage Pedersen Aage Pedersen Boazonjuovahagas muitala ahte Finnmárkkus leat njuovvamat sakka maŋŋonan seakka muohttaga geaΩil.
Forsinket i Finnmark Thor Aage Pedersen i Aage Pedersen Reinslakteri sier at slaktingen i Finnmark har vært kraftig forsinket på grunn av snemangel.
Dasa lassin eai leat jogat ja jávrrit vel galbmon, ja boazodoallit eai leat oΩΩon ealuid ∏oahkkái.
I tillegg har vann og elver vært åpne. Dermed har ikke reineierne fått samlet reinen.
– Dat bohccot maid leat njuovvan leat leama™ buriin joliin ja misiid gaskamearála™ deaddu lea 23 kilo.
– Den reinen vi har slaktet har vært av god kvalitet med en snittvekt på kalvene på 23 kilo.
Jus buot manná bures de navddán nagodit njuovvat 20 000–25 000 bohcco juovllaid rádjái, muhto dat lea dan duohken man ollu njuovvanbohccuid boazoeaiggádat gesset, lohká son.
Hvis alt går bra skal vi kunne greie å slakte mellom 20 og 25.000 dyr før jul, men det avhenger reineiernes vilje til å levere, sier han.
Espen Hansen Neiden Rein fitnodagas muitala ahte sii leat plánaid ektui veahá maŋŋonan unnán muohttaga geaΩil, muhto dat bohccot
Espen Hansen i Neiden Rein, sier at Neiden Rein ligger etter skjema på grunn av lite snø, men at den reinen som er slaktet er av veldig god kvalitet.
Finnmárkkus lea unnán muohta dagahan ahte njuovvamat maŋŋonedje.
– Vi må få styrket RUF med frie midler slik at RUF kan tjene reindriften.
Lulli-Norggas gal lea lema™ mihá eanet njuovvan go rehkenaston.
Jeg tenker da spesielt på mer penger til gjeterhytter, feltslakteri og gjerder.
Agnar Berg buorit.
Arealvern viktig NRL har økt trykket på arealvern.
Varanger Vilt beaivvála™ jo πi - headd ji Erling Haugen muitala maid dái Varanger Vilt leat maŋŋobohcco ovdal juovllaid, muhto ahte lohká dáidá ™addat 5 000–6 000.
Ja når sola begynner å komme høgere på himmelen blir jeg nok å savne å være på fjellet, sier reineieren fra Lavangen kommune i Troms.
Johtu gal lea leama™ buorre ja kvalitehta hui allat, muitala Haugen.
Hun representerte Arbeiderpartiet på Sametinget fra 2001 til 2005.
Ole Larsen GainoLuoπis luohtái 3
Hun får også berøring med reindriftsspørsmål.
Iπut Ikkaldas N-9710 Indre Billefjord Tel 78 46 47 49 Fax 78 46 47 67 idut@online.no Distribueren: Musikkoperatørene as
Berit Oskal Eira (Ap) er ble i okober utnevnt som statssekretær i Arbeids- og sosialdepartementet med ansvar for same og minoritetspolitikk.
Lars-Ánte KuhmunenBirrasisCD
Sametinget / Kenneth Hætta
Merkennjuolggadusaid rievdadus mas daddjo ahte bealjit eai galgga ∏uhppot duoljis, eastada du™™e boazodoalu siskkáldas suoládemiid, oaivvilda NBR.
NRL ber om at organisasjonstilskuddet til NRL økes slik at NRL kan spille en mer aktiv rolle i aralvern. NRL ber også om at reinbeitedistriktene styrkes økonomisk for å kunne ivareta arealvernet til næringen på en bedre måte.
Čállán: Agnar Berg Jorgalan: ImO
Det er hovedpoenget med endringen i merkeforskriften. Foto: Agnar Berg
– Oππa njuolggadusrievdan ii leat ol
Skinn og ører skalhenge sammen
lásii ∏oavddusin, go dat hehtte du™™e boazodolliid suoládeamis, muhto ii olggobeali olbmuid.
Det vil si at folk utenom næringen tyvslakter rein. Vi har tidligere presentert en måte å få bukt med dette på.
Mii leat ovdal árvalan dasa ∏ovdosa, namalassii ahte biergu mii ii njuvvojuvo njuovahagas, galgá steampilastojuvvot, muhto dasa dat eai mieπa, lohká NBR joπiheaddji Aslak J. Eira.
Det går ut på at kjøtt som ikke kommer fra slakteri skal stemples, men det har vi ikke fått gjennomslag for, sier NRL-leder, Aslak J. Eira.
Eira navdá ahte boazosámit ja «earátš suoládit beali goabbáge.
Eira anslår at «eksterneš står for omlag halvparten av tyvslaktingen.
ErenoamáΩit geasset ja ak ∏at leat olbmot olggobealde boazodoalu mat njuvvet suolabohccuid.
Hovedpoenget med endringen er at ørene ikke skal fjernes fra skinnet ved slakting utenom slakteri.
Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta leat njuolggadusevttohusa sádden gulaskuddamii ja vástidanáigemearri lei golggotmánu 19. beaivi.
– Vi er fornøyd med gjerdetraseen selv om vi hadde ønsket mer av reinbeitet på «vår sideš av gjerdet, sier formann i distrikt 20 Fálá, Aslak Anders Sara.
Rievdadeami ulbmilin lea unnidit boazosuoládeami.
Gjerdet er lagt nær byen for ikke å ta for mye av reinbeite.
Váldo rievdadus lea ahte beljiid ii leat lohpi ∏uohppat duoljis eret, jus boazu ii leat njuovahagas njuvvon.
Det er forsøkt lagt på høydedrag for å unngå snørike områder fordi en for det første ikke vil at gjerdet skal være dekket av snø når reinen kommer på sommerbeite, for det andre for å holde vedlikeholdskostnadene nede.
Beljiid ii galgga ∏uohppat duoljis go boazu ii leat njuovahagas njuvvojuvvon.
Det er også viktig at rein som fôres med tørrfôr eller høy har tilgang på ren snø eller vann, sier Aamot.
Dat lea merkennjuolggadusaid váldo rievdadus.
Den nye regjeringen stoppet forslagene om endringer i erstatningsforskriften.
Ná daddjo Eanandoallo- ja biebmodepartemeantta merkennjuolggadusaid gulaskuddanevttohusa 13. §:s (dás jorgaluvvon): «Go boazu ii leat njuovahagas njuvvon, de ii galgga beljiid ∏uohp
Skuddpremie for rovdyr eller lønnede jegere er heller ikke noe aktuelt tema, redegjør han. Han legger vekt på at departementet vil arbeide videre med insentiver for å drive forebyggende arbeid for å forhindre tap.
dainna lágiin ahte bealjit eai billohuva ja eaiggátvuoπa duoπa™teapmi ii hehttejuvvo.
41 reinsdyr måtte bøte med livet da de ble påkjørt av tog nord for Røros 27 november.
Boazodoalloagronoma sáhttá addit lobi ∏uohppat beljiid.
På samme måte har Jernbaneverkets folk fått et direktenummer for å kunne kontakte reineierne.
Diekkár lohpi eaktuda ahte duollji galgá adnot dainnalágiin ahte lea dárbba™la™ ∏uohppat beljiid duoljis.
I tillegg til varslingsrutiner, skal man vurdere muligheten for å sette opp gjerder langs de mest utsatte områdene på denne strekningen.
š vástádusas ahte maiddái oro hatovdaolmmo™ galgá sáhttit addit lobi ∏uohppat beljiid.
– Våre tall er derfor bare en del av det som skal legges til grunn når erstatningen endelig utmåles hos fylkesmennene, sier han.
Oarje-Finnmárkku guovllustivra dadjá ieΩas vástádusas ahte du™™e orohatovdaolmmo™ galgá sáhttit addit diekkár lobi.
Det vil si at arbeidet med å få redusert reintallet ned mot dette målet fortsetter, sier Reindriftsstyrets leder Mona Røkke.
– Mun oaivvildan ahte Boazopo
Aller helst ville vi hatt med Tolga / Østre i renselskapet, sier Akre.
kat, dan dihte go lea deaŋala™ ahte dan dahket olbmot geain eai leat «∏anastagatš boazodollui.
Statskog er Norges største grunneier. Eiendommene omfatter vel en tredel av Norges areal.
Dat fertejit leat olbmot geaidda boazodolliin lea luohttámu™, lohká Guov da geain nu Johttisápmela ∏∏aid Searvvi joπiheaddji, Nils Mahtis Sara.
Fortsatt er det mange uløste spørsmål om samene i Sør-Norge i eldre tid, men mer kunnskap kommer til etter hvert som nye undersøkelser blir gjort, samtidig som forskerne ser på eldre funn med nye øyne. I dette puslespillet er runebommehammeren fra Rendalen en stor og viktig brikke. Og hvor er så hammeren i dag ? Jo, den er på Kulturhistorisk Museum i Oslo.
Reindriftsnytt • Boazodoallo-oππasat
Det er ingen andre aviser eller tidsskrifter som når så mange i reindriften som Reindriftsnytt.
Returadresse: REINDRIFTSFORVALTNINGEN Postboks 1104, 9504 Alta
Prisene er eks. mva. og forutsetter ferdig annonsemateriell.
Sámi skuvlahistorjá 1
Sámi skuvlahistorjá 1
Omtaler og bokanmeldelser
Árvvoštallamat ja válddahallamat
Forsideillustrasjon ved Bjørg Monsen Vars
Ovdasiidogovva: Bjørg Monsen Vars
Boka kan kjøpes i bokhandel eller bestilles fra forlaget Davvi Girji.
Girjji sáhttá oastit girjegávppis dahje diŋgot lágádusas Davvi Girji.
Samisk skolehistorie er historia om samiske elevers møte med en skole de forsto lite eller ingenting av, om foreldrenes fortvilelse over å måtte sende bort ungene til et ukjent miljø i 7-årsalderen, om lærere som ikke hadde noe felles språk med elevene.
Sámi skuvlahistorjá lea historjá ohppiid birra, geat leat deaivvadan skuvllain mas eai baljo ipmirdan maidege, váhnemiid birra, geat leat moraštan go fertejedje sáddet manaideaset amas birrasii juo 7-jahkásažžan, oahpaheddjiid birra, geain ii lean oktasaš giella ohppiiguin.
Det er også historia om samiske læreres, foreldres, elevers og politikeres kamp for en skole med elevenes språk og kultur som grunnlag.
Dat lea maiddái historjá dan birra, mo sámi oahpaheaddjit, váhnemat, oahppit ja politihkarat leat ráhčan skuvlla várás mas galggai leat ohppiid giela ja kultuvra vuođđun.
Det er historia om myndighetenes hardnakka kamp gjennom et hundreår for å utrydde samisk språk og kultur og om strevet i nyere tid for å bruke skolen til å gjenvinne samisk språk og kultur i fornorska områder.
Dat lea historjá dan birra mo eiseválddit čuođenare jagi geavahedje skuvlla luohttahuhttit sámegiela ja sámi kultuvrra ja mo dál skuvla galgá leat mielde ealáškahttit fas sámegiela ja kultuvrra dáruiduvvon guovlluin.
Og mye, mye mer.
Ja ollu, ollu eambbo.