pere/sami_parallel huggingface dataset:
I fellesuttalelsen fra grensevassdragskommisjonen pekes det blant annet på at denne hyttebyggingen medfører økt press på laksefisket i Tanelva, og at det måtte utarbeides en konsekvensutredning i forbindelse med utbygging i Tanadalen.
Rádjačážádatkommišuvnna oktasašcealkámušas čujuhuvvo earret eará dasa ahte bartahuksen lea noađđin Deanu luossabivdui, ja ahte ferte ráhkadit váikkuhusčielggadeami huksemiid oktavuođas Deanuleagis.
Slike felles ønskemål om å begrense hyttebyggingen på finsk side, er også for flere år siden nedfelt i den flerbruksplanen for Tanavassdraget som grensevassdragskommisjonen utarbeidet.
Dakkár oktasaš sávaldat ahte gáržžidit bartahuksema Suoma bealde, lea maid máŋa jagi dassái váldojuvvon mielde dan Deanučázádaga máŋggadoaimmatplánii, maid rádjačážádatkommišuvdna ráhkadii.
Det planlegges for tiden en massiv satsning på reiselivsnæringen langs Tanaelva.
Dál lea plánejuvvomin hirpmus stuorra áŋgiruššan mátkeealáhusain Deanučázádaga guora.
Disse planene innebærer en utbygging av 450 hytter, de fleste i 100 meters beltet, mange så nær som 20-30 meter fra Tanaelva.
Dát plánat mielddisbuktet 450 bartta huksema, eatnašat 100 mehtera avádagas, máŋggas nu lahka go 20-30 mehtera Deanus eret.
Dette vil kunne føre til en privatisering av Tana elva, og den samiske befolkningen langs dalen risikerer å bli tilsidesatt i utviklingen av sitt nærmiljø.
Dát sáhttá mielddisbuktit Deanu privatiserema ja leagi sámi álbmot sáhttá olgguštuvvot iežaset lagašbirrasa ovddideamis.
En annen og svært alvorlig følge av denne utbyggingen er implementeringen av EU`s vanndirektiv, som krever en lik forvaltning av grenseoverskridende vannforekomster. Dette kan tvinge frem en like massiv utbygging på norsk side av Tana vassdraget.
Nubbi ja hui duođalaš boađus dán huksemis lea EU čáhcedirektiivva čađaheapmi, mii gáibida ahte rájáidrasttideaddji čáhcegávdnosat galget hálddašuvvot ovttaláhkai, mii sáhttá bággehit seamma hirpmus stuorra huksema Norgga bealde Deanučázádaga.
Derfor bør argumentasjonen overfor myndighetene legge vekt på at det av hensyn til de samiske fellesinteressene i dette området, er sterkt ønskelig at det finske regelverket blir mest mulig likt det norske.
Danne berre ákkasteamis eiseválddiiguin deattuhit ahte vuhtiiválddidettiin dán guovllu sámi oktasašberoštumiid, lea hui sávahahtti ahte Suoma njuolggadusat šaddet hui seammaláganat go Norgga njuolggadusat.
Forslag 11, representant Vibeke Larsen, Aps sametingsgruppe:
Evttohus 11, áirras Vibeke Larsen, Bargiidbellodaga sámediggejoavku
Revidering av retningslinjer for tildeling av tilskudd til samiske organisasjoner
Sámi organisašuvnnaid doarjjajuolludeami njuolggadusaid revideren
Retningslinjer for tildeling av tilskudd til samiske organisasjoner ble fastsatt av Sametinget 9. juni 1993.
Sámi organisašuvnnaid doarjjajuolludeami njuolggadusat mearriduvvojedje Sámedikkis geassemánu 9. b. 1993.
Siden den tid har disse retningslinjene ikke vært gjenstand for en eneste revidering.
Dan rájes eai leat dát njuolggadusat reviderejuvvon.
Det er derfor på sin plass å stille spørsmål ved om denne tilskuddsordningen ivaretar det samepolitiske mangfoldet som eksisterer og har potensiale i det samiske samfunnet.
Danne heive bidjat jearaldaga vuhtiiváldá go dát doarjjaortnet sámepolitihkalaš máŋggabealátvuođa mii gávdno ja mas lea potensiála sámi servodagas.
Arbeiderpartiets sametingsgruppe ber Sametingsrådet evaluere de gjeldende retningslinjer på grunnlag av utviklingen i det samiske samfunnet og komme tilbake til Sametinget med reviderte retningslinjer.
Bargiidbellodaga sámediggejoavku bivdá Sámediggeráđi árvvoštallat daid gustovaš njuolggadusaid sámi servodaga ovdáneami vuođul ja buktit Sámediggái reviderejuvvon njuolggadusaid.
Forslag 12, representant Hilde Anita Nyvoll Vangen, Aps sametingsgruppe:
Evttohus 12, áirras Hilde Anita Nyvoll Vangen, Bargiidbellodaga sámediggejoavku
Rammeplan for musikk- og kulturskolen
Musihkka- ja kulturskuvlla rámmaplána
Det er våre etterkommere som skal bringe vår kultur videre.
Min maŋisboahttit galget fievrridit min kultvrra viidásit.
Det er viktig at også det samiske blir en naturlig del av hverdagen blant annet gjennom lek, musikk og kultur.
Lea dehálaš ahte maiddái sámivuohta šaddá lunddolaš oassin árgabeaivvis earret eará stoahkama, musihka ja kultuvrra bokte.
Musikk- og kulturskolen har en viktig oppgave i denne forbindelse.
Dán oktavuođas lea musihkka- ja kulturskuvllas dehálaš doaibma.
Derfor må det samiske perspektivet tydeliggjøres i rammeplanen for musikk- og kulturskolen.
Dan dihte ferte sámi perspektiiva čalmmustahttojuvvot musihkka- ja kulturskuvlla rámmaplánas.
Arbeiderpartiets sametingsgruppe ber om at Sametinget starter et arbeid for å tydeliggjøre det samiske perspektivet i rammeplanen for musikk- og kulturskolen.
Bargiidbellodaga sámediggejoavku bivdá Sámedikki álggahit barggu čalmmustahttit sámi perspektiivva musihkka- ja kulturskuvlla rámmaplánas.
Forslag 13, representant Henrik Eriksen, Aps sametingsgruppe:
Evttohus 13, áirras Henrik Eriksen, Bargiidbellodaga sámediggejoavku
Søknader om fradeling av boligtomter blir behandlet etter jordloven og skogloven.
Viessosajiid eanačuoldinohcamat meannuduvvojit eanalága ja vuovdelága vuođul.
I forbindelse med eiendomsoverdragelser blir disse utenom nær slekt behandlet etter konsesjonsloven.
Eananopmogagaid sirdimat earáide go lagas fulkkiide, meannduvvojit konsešunlága vuođul.
Alle overdragelser blir vurdert etter bestemmelsene om bo - og driveplikt.
Buot sirdimat árvvoštallojuvvojit ássan- ja doallogeatnegasvuođaid mearrádusaid ektui.
Det er et mål at de produktive arealene i kommunene skal være i aktiv bruk, slik at de fornybare ressursene i kommunene skal bli forvaltet på en best mulig måte.
Mihttomearrin lea ahte suohkaniid buvttadeaddji areálat galget aktiivvalaččat geavahuvvot, vai suohkana ođasmuvvi riggodagat hálddašuvvojit buoremus vuogi mielde.
Sign: _________________ / _________________ Møtesekretærer: Inga M. Eira / Marit E. Mienna Side 49 av 109 Stortinget har i desember 2003 vedtatt endringer i konsesjonsloven (lov om konsesjon ved erverv av fast eiendom).
Vuolláičála: _________________ / _________________ Stuoradiggi mearridii juovlamánus 2003:s konsešunlága rievdadusaid (lov om konsesjon ved erverv av fast eiendom).
I loven står det at landbrukseiendommer under 100 dekar kan omsettes konsesjonsfritt dersom ikke mer enn 20 dekar av eiendommen er fulldyrket.
Lágas čuožžu ahte eanadoalloeatnamat mat leat unnit go 100 dekara, sáhttet vuvdojuvvot doaibmalobi haga jus eambbo go 20 dekara eatnamis ii leat ollásit gilvojuvvon.
Det kan innføres konsesjonsgrense 0 i den enkelte kommune, dersom en ser det som hensiktsmessig.
Jus orru ulbmillaš, de sáhttá juohke eaŋkil suohkan bidjat konsešunráji 0.
Hovedformålet med konsesjonsloven er å regulere og kontrollere omsetningen av fast eiendom for å oppnå et effektivt vern om landbrukets produksjonsarealer og sikre eier- og bruksforhold som er mest gagnlige for samfunnet.
Konsešunlága váldoulbmil lea muddet ja bearráigeahččat vuođđoopmodagaid vuovdimiid olahandihte árjjalaš suodjalusa eanadoalu buvttadaneatnamiid hárrái ja sihkkarastindihte dakkár eaiggádan- ja doallooktavuođaid mat leat buoremus ávkin servodahkii.
Konsesjon betyr at det offentlige skal godkjenne, i denne sammenhengen, erverv av fast eiendom.
Konsešuvdna mearkkaša ahte almmusvuohta galgá dohkkehit, dán oktavuođas, vuođđoopmodaga háhkama.
Er vilkårene tilstede, kan ervervet skje konsesjonsfritt.
Jus eavttut leat sajis, de sáhttá háhkan dáhpáhuvvat konsešuvnna haga.
I prinsippet vil ubebygde eiendommer under 100 dekar kunne omsettes fritt.
Prinsihpas sáhttet eatnamat gosa ii leat huksejuvvon ja mat leat vuollel 100 dekara, vuvdojuvvot almmá makkárge lágaid.
Dette åpner for spekulasjon i kjøp og salg av landbrukseiendommer.
Dat doalvu spekuleremii eanadoalloeatnamiid oastimiid ja vuovdimiid oktavuođas.
Prisen for eiendommene vil i mange tilfeller avgjøre om hvorvidt salgsobjektene forblir som landbrukseiendommer eller at disse blir rene ferie- og fritidseiendommer.
Eatnamiid hattit sáhttet máŋga oktavuođas mearridit ahte bissot go eatnamat eanadoalus vai šaddet go lusta- ja astoáiggeeatnamat.
Kapitalsterke investorer kan være med på å forsterke avfolkningsprosessen i bygde-Norge ved at landbrukseiendommer under 100 dekar blir brukt til andre formål enn til rene jordbruksformål.
Rikkis ruhtaluvvejeaddjit sáhttet veahkkin nannet eretfárrema Norgga giliin go eanadoalloeatnamat mat leat vuollel 100 dekara geavahuvvojit eará ulbmiliidda go čielga eanadollui.
I Soria Moria erklæringen skal Regjeringen, prioritere bønder som henter en vesentlig del av sin inntekt fra gården og fra annen primærnæringsvirksomhet.
Soria Moria-julggaštusas galgá Ráđđehus vuoruhit boanddaid geat vižžet eanas oasi iežaset sisaboađus eanadoalus ja eará vuođđoealáhusdoaimmas.
Med dagens konsesjonslov svekkes eksistensen til småbruk / kombinasjonsbruk, det åpnes for monopolisering av landbruket i enkelte bygder og den er etter dette en stor trussel mot bosetningen i samiske områder.
Otná konsešunlágain hedjona smávvadoaluid / lotnolasdoaluid birgenláhki, muhtun giliin rahppojuvvo eanadoalu monopoliseren, ja dat lea dan maŋŋel stuora áittan sámi guovlluid ássamii.
Sametinget anmoder regjeringen om å endre konsesjonsloven.
Sámediggi ávžžuha ráđđehusa rievdadit konsešunlága.
Siktemålet må være at aktive jordbrukere og nyetablere sikres tilgang til nødvendige jordarealer, og at de minste driftsenhetene får mulighet til å få kjøpt tilleggsarealer til rimelig kostnad.
Mihttomearri ferte leat ahte eanadoallit ja ođđaásaheaddjit áibbas sihkkarit ožžot vuoigatvuođaid dárbbašlaš eatnamiidda, ja ahte unnimus doalut ožžot vejolašvuođa oastit lassieatnamiid hálbái.
Regjeringen må også vurdere å revidere den foretatte endringen i konsesjonsloven, og gjeninnføre de bestemmelsene som sikret at jordbruksareal blir anvendt til landbruksformål.
Ráđđehus ferte maiddái árvvoštallat dárkkistit konsešunlága čađahuvvon rievdadusaid, ja fas geavahišgoahtit daid mearrádusaid mat sihkkarastet ahte eanadoalloeatnamat geavahuvvojit eanadoalloulbmilii.
Forslag 14, representant Willy Ørnebakk, Aps sametingsgruppe:
Evttohus 14, áirras Willy Ørnebakk, Bargiidbellodaga sámediggejoavku
Stopp privatiseringen av de nasjonale fiskekvoter
Bisset našuvnnalaš guolleeriid privatiserema
Situasjonen i fiskeriene er nå at 10% av fartøyene tar 80% av fisken.
Dilli guolástusain lea dál nu ahte 10% bivdofatnasiin váldet 80% guolis.
Konsentrasjonen øker år for år.
Guovdilastin stuorru jagis jahkái.
Kannibalismen rår, og de store blir større.
Kannibalisma ráđđe, ja stuorrát sturrot.
De som har kjøpt kvoter er fanget av systemet.
Sii geat leat oastán eriid, leat giddanan vuogádahkii.
Banker og finansinstitusjoner er viktige premissgivere, og tjener stort på finansiering ved kjøp og salg av kvoter.
Báŋkkut ja ruhtadanásahusat leat deaŧalaš eaktudeaddjit, ja dinejit ollu ruhtadettiin eriid vuovdima ja oastima.
Arbeiderpartiets sametingsgruppe ber om at Sametinget nå reiser krav om at alle konsesjonsordningene omgjøres til tidsbegrenset disposisjonsrett for kvote / fiskerettigheter, (for eksempel 10 -15 år) mot en ressursavgift eller en samfunnsforpliktelse (for eksempel leveringsplikt).
Bargiidbellodaga sámediggejoavku bivdá ahte Sámediggi dál gáibida ahte buot konsešuvdnaortnegat rievdaduvvojit eriid / guolástanvuoigatvuođaid áigáiráddjejuvvon háldovuoigatvuohtan, (ovdamearkka dihtii 10-15 jahkái) dainna lágiin ahte máksojuvvo resursadivat dahje ahte gáibiduvvo servodatgeatnegasvuohta (ovdamearkka dihtii gáddáibuktingeatnegasvuohta).
Dette vil innebære at aktørene må søke om fornying av rettighetene etter at tidsperioden er over, eller ved endringer av disponeringer, og at man oppnår fordeling av rettighetene etter samfunnets ønsker om fordeling og verdiskapning.
Dát mielddisbuktá ahte oassálastit fertejit ohcat vuoigatvuođaid ođasmahttima maŋŋágo áigodat lea nohkan, dahje go hálddašeapmi rievdá, ja ahte juksá vuoigatvuođaid juogadeami servodaga dáhtu mielde juogadeami ja árvobuvttadeami dáfus.
Overgangsordninger må lages for de som har kjøpt rettigheter under nåværende regime, med full avskrivning av investeringene over f. eks en 15–års periode.
Gaskadilleortnegiid ferte ráhkadit vái sii geat leat oastán vuoigatvuođaid dálá regima vuolde, ožžot ollislaš árvovuolideami investeremiin omd. 15-jagi áigodagas.
Sametinget må jobbe for at rettighetene kommer tilbake på fellesskapets hender, samt sette i gang et arbeide for å utrede alternative modeller på hvordan dette kan gjennomføres.
Vuolláičála: _________________ / _________________ Sámediggi ferte bargat dan ala ahte vuoigatvuođat bohtet ruovttoluotta oktasašvuhtii, ja ahte álggahuvvo bargu čielggadit molssaektosaš modeallaid mo dán sáhttá čađahit.
Sign: _________________ / _________________ Møtesekretærer: Inga M. Eira / Marit E. Mienna Side 50 av 109 I neste omgang må Sametinget også forberede seg på å bistå fiskerne med å få tilgang til disse kvotene.
Dasto ferte Sámediggi maiddái leat gearggus veahkehit guollebivdiid oažžut dáid ereiid.
Forslag 15, representant Per Edvind Varsi, Aps sametingsgruppe:
Evttohus 15, áirras Per Edvind Varsi, Bargiidbellodaga sámediggejoavku
Samlet plan for vindkraftutbygging
Ollislaš plána bieggafápmohuksemii
Arbeiderpartiets sametingsgruppe og Sametinget har gjentatte ganger tatt opp kravet om en samlet plan for vindkraftutbygging.
Bargiidbellodaga sámediggejoavku ja Sámediggi leaba nuppát geárddi gáibidan ollislaš plána bieggafápmohuksemii.
Gjennom samfunnsdebatten kan man enkelt konstatere at det stadig vekk dukker opp nye søknader om tillatelse til utbygging.
Servodatdigaštallama vuođul sáhttá duođaštit ahte jámma bohtet ođđa ohcamat mas ohcet huksenlobi.
Samtidig blir vi gjennom media kjent med grupper av mennesker som føler seg fullstendig overkjørt av store tunge utbyggere.
Seammás media čađa oaidnit olmmošjoavkkuid mat dovdet iežaset ollásit dulbmojuvvon stuora huksejeddjiin.
Viktige aktører, som f. eks reiselivsnæringen, er også på banen med advarende pekefingre i forhold til planløs utbygging.
Dehálaš aktevrrat, nu go omd. mátkkoštusealáhus, leat maid mielde cuiggodeame ja várreme plánakeahtes huksema vuostá.
Samtidig gjør utsiktene til framtidige energikriser krav om utbygging enda mer aktuell.
Seammás dagahit navdimat boahttevaš energiijaheđiid ektui ahte huksengáibádusat šaddet vel eanet áigeguovdilat.
Norges vassdrags- og energidirektoratet har lagt frem en ny prognose.
Norggá čázádat- ja energiijadirektoráhtta lea ovdanbuktán ođđa einnustusa.
Her heter det at over halvparten av vårt økte energibruk frem mot 2020 kan dekkes ved vindkraft.
Dás čuožžu ahte bieggafápmu sáhttá gokčat badjel beali min lassánan energiijageavaheami 2020 rádjái.
Høyere strømpriser er i ferd med å gjøre vindkraft mer konkurransedyktig, selv om statsstøtte fortsatt er nødvendig.
Alit elrávdnjehattit leat dagaheamin bieggafámu eambbo gilvonávccalažžan vaikko stáhtadoarjja ain lea dárbbašlaš.
Arbeiderpartiets sametingsgruppe understreker at det nå er viktigere enn noensinne at Sametinget setter inn store ressurser på å få gjennomslag for å få utarbeid en samlet plan for vindkraftutbygging.
Bargiidbellodaga sámediggejoavku deattuha ahte dál lea eambbo dehálaš go goassege ovdal ahte Sámediggi bidjá eanet resurssaid oažžut čađa ahte ráhkaduvvo oktasaš plána bieggofápmohuksemii.
Forslag 16, representant Maja Lisa Kappfjell, Aps sametingsgruppe:
Evttohus 16, áirras Maja Lisa Kappfjell, Bargiidbellodaga sámediggejoavku
Sign: _________________ / _________________ Møtesekretærer: Inga M. Eira / Marit E. Mienna Side 51 av 109
Vuolláičála: _________________ / _________________
Forslag 17, representant Maja Lisa Kappfjell, Aps sametingsgruppe:
Evttohus 17, áirras Maja Lisa Kappfjell, Bargiidbellodaga sámediggejoavku
Forslag 18, representant Maja Lisa Kappfjell, Aps sametingsgruppe:
Evttohus 18, áirras Maja Lisa Kappfjell, Bargiidbellodaga sámediggejoavku
Forslag 19, representant Maja Lisa Kappfjell, Aps sametingsgruppe:
Evttohus 19, áirras Maja Lisa Kappfjell, Bargiidbellodaga sámediggejoavku
Forslag 20, representant Ann Mari Thomassen, NSR. / samarbeidsgruppa:
Evttohus 20, áirras Ann Mari Thomassen, Norgga Sámi Riikasearvvi ovttasbargojoavku
Styrkingstimer i samisk for elever med samisk som 1. og 2. språk.
Nannendiimmut sámegielas oahppiide geain lea sámegiella 1. ja 2. giellan
NSRs samarbeidsgruppe er ikke fornøyd med at statlige myndigheter ikke har vilje til å endre opplæringsloven slik at elever med 1. og 2. språk utenfor forvaltningsområdet for samisk språklov får lovfestet rett til opplæring også på samisk.
NSRa ovttasbargojoavku ii leat duhtavaš dainna go stáhta eiseválddiin ii leat dáhtu rievdadit oahphuslága nu ahte dat oahppit, geain lea 1. ja 2. giella olggobealde sámegiela hálddašanguovllu, ožžot lága bokte vuoigatvuođa oahpahussii maiddái sámegillii.
For å nå målet om funksjonell tospråklighet er det tvingende nødvendig at samiske elever får muligheten til å bruke samisk som redskapsspråk også i andre fag enn samiskfaget.
Vai juvssašii doaibmi guovttegielalašvuođa ulbmila, de lea áibbas dárbbašlaš ahte sámi oahppit ožžot vejolašvuođa geavahit sámegiela reaidogiellan maiddái eará fágain go sámegiel fágas.
Samiskopplæring til 1. språkselever og 2. språkselever får alt for lite timer til at elever får den oppbakkingen som trengs for å utvikle morsmålet.
Sámegiel oahpahusa vuosttašgiela ja nuppigiela oahpahussii leat menddo uhccán diimmut ahte oahppit ožžot dan veahki mii dárbbašuvvo eatnigiela ovddideamis.
Det haster å få tilfredsstillende løsninger.
Áigi lea gárži gávdnat dohkálaš čovdosiid.
NSRs samarbeidsgruppe ber sametingsrådet arbeide for en rett til 5 undervisningstimer utover de timer som elever med 1. og 2. apråk har i samiskfaget.
NSRa ovttasbargojoavku bivdá Sámediggeráđi bargat dan ala ahte oažžut vuoigatvuođa vel 5 oahpahusdiibmui earret daid diimmuid mat 1. giela ja 2. giela oahppiin leat sámegiel fágas.
Dette er å regne for det absolutte minimum av undervisningstimer som må til for å nå målet om funksjonell tospråklighet.
Dán ferte atnit áibbas unnimus oahpahusdiibmomearrin jus galgá juksat doaibmi guovttegielalašvuođa ulbmila.
Sign: _________________ / _________________ Møtesekretærer: Inga M. Eira / Marit E. Mienna Side 53 av 109
Evttohus 21, áirras Laila Wilks, Åarjel Læstoe
Informasjon om tilskuddsordninger.
Diehtojuohkin doarjjaortnegiid birra
Sametingets tilskuddsordninger og satsningsområder må gjøres kjent for brukerne.
Geavaheaddjit fertejit oažžut dieđuid Sámedikki doarjjaortnegiid ja áŋgiruššansurggiid birra.
Mange kjenner ikke til de mulighetene som finnes til å søke støtte gjennom tilskuddssystemet, og dette skyldes i stor grad vanskelig tilgjengelig informasjon.
Ollugat eai dieđe makkár vejolašvuođat leat ohcat doarjaga doarjjavuogádaga bokte, ja sivvan dasa lea mealgadii dat go lea váttis fidnet dieđuid.
Vi ber om at Sametingsrådet sørger for at det utarbeides informasjonsbrosjyre / materiell som gjøres tilgjengelig for brukerne.
Vuolláičála: _________________ / _________________ Mii bivdit ahte Sámediggeráđđi fuolaha ahte ráhkaduvvo diehtojuohkingihpa / - ávdnasat mat leat geavaheaddjái fidnenláhkai.
Tilskuddsstyret bør også foreta reiser for å informere om sin virksomhet.
Doarjjastivra berre maiddái mátkkoštit ja muitalit doaimmaidis birra.
Forslag 22, representant Anders Urheim, Aps sametingsgruppe:
Evttohus 22, áirras Anders Urheim, Bargiidbellodaga sámediggejoavku
Sign: _________________ / _________________ Møtesekretærer: Inga M. Eira / Marit E. Mienna Side 54 av 109 Senter for samisk helseforskning bør oppfordres til å følge opp dette arbeidet med kartlegging og dokumentasjon av eventuelle skadevirkninger.
Vuolláičála: _________________ / _________________
Forslag 23, representant Anders Urheim, Aps sametingsgruppe:
Evttohus 23, áirras Anders Urheim, Bargiidbellodaga sámediggejoavku
Forslag 24, representant Anders Urheim, Aps sametingsgruppe:
Evttohus 24, áirras Anders Urheim, Bargiidbellodaga sámediggejoavku
Forslag 25, representant Anders Urheim, Aps sametingsgruppe:
Evttohus 25, áirras Anders Urheim, Bargiidbellodaga sámediggejoavku
Av 43 representanter var 35 til stede.
43 áirasis ledje 35 čoahkis.
Forslag 1: Nye saker 22-25 ble fremmet etter fristen som er kl. 16.00.
Vuolláičála: _________________ / _________________ Evttohus 1: Ođđa áššit 22-25 ovddiduvvojedje maŋŋel áigemeari mii lea dii. 16.00.
Sakene godkjennes etter forretningsorden § 6.
Áššit dohkkehuvvojit čoahkkinortnega § 6 vuođul.
Forslag 2: Nye saker 1-25 oversendes Sametingsrådet til behandling.
Evttohus 2: Ođđa áššit 1-25 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái.
ŽMøtelederskapets forslag 1 ble enstemmig vedtatt.
Čoahkkinjođihangott evttohus 1 mearriduvvui ovttajienalaččat.
ŽMøtelederskapets forslag 2 ble enstemmig vedtatt.
Čoahkkinjođihangott evttohus 2 mearriduvvui ovttajienalaččat.
Nye saker 22-25 godkjennes etter forretningsorden § 6.
Ođđa áššit 22-25 dohkkehuvvojit čoahkkinortnega § 6 vuođul.
Nye saker 1-25 oversendes Sametingsrådet til behandling.
Ođđa áššit 1-25 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái.
Behandlingen av saken ble avsluttet 31.05.06 kl. 17.00.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 31.05.06 dii. 17.00.
Sign: _________________ / _________________ Møtesekretærer: Inga M. Eira / Marit E. Mienna Side 58 av 109
Vuolláičála: _________________ / _________________
Originalspråk: Norsk
Vuođđogiella:Dárogiella
Sak 019/06
Ášši 19/06
Samisk læringsplakat og prinsipper for opplæring i læreplanverket for Kunnskapsløftet - samisk
Sámi oahppoplakáhtta ja prinsihpat oahpahussii Máhttolokten - sámi oahppoplánabuktosis
Sametingsrådet19.04.06R 038/06 Oppvekst- og utdanningskomite9.-11.05.06OUK 007/06 Sametingets plenum29.05.02.06.06
Sámediggeráđđi 19.04.06 R 038/06 Bajásšaddan- ja oahppolávdegoddi 9.-11.05.06 007/06 Sámedikki dievasčoahkkin 29.05. - 02.06.06
Saken påbegynt onsdag 31. mai 2006 kl. 11.10
Ášši meannudeapmi álggahuvvui gaskavahku miessemánu 31. b.2006 dii. 11.10.
19.04.06SametingsrådetSak R. 038/06 17.11.2005Fra Sametinget til høringsinstanser Invitasjon til høring om samisk læringsplakat og læreplaner i samisk språk
19.04.06 Sámediggeráđđi Ášši R 038/06 17.11.05 Sámedikkis gulaskuddanásahusaide Bovdehus buktit gulaskuddancealkámuša sámi oahppoplakáhta birra ja sámegiela oahppoplánaid birra Gulaskuddancealkámuš sámi oahppoplakáhttii - Mielddus dokumeanta 1 Njukčamán u 2006 Sámedikki hálddahus Sámi oahppoplakáhtta - Gulaskuddanraporta 07.03.06 Gonagaslaš Máhttodepartemeanta
Ny del II til Læreplanverket for Kunnskapsløftet - invitasjon til høring av utkast til Prinsipper for opplæringen.
Ođđa oassi II Máhttoloktema oahppoplánabuktosii - bovdehus buktit cealkámuša oahpahusprinsihpaid evttohussii.
Prinsipper for opplæring – vedlegg til dokument 4, høringsbrevet fra Kunnskapsdepartementet
Oahpahusprinsihpat - dokumeanta 4 mielddus, Máhttodepartemeanta gulaskuddanreive
Sametingsrådets forslag til innstilling overfor komiteen:
Sámediggeráđi mearrádusárvalus lávdegoddái:
A: Sametinget vedtar egen samisk læringsplakat som skal inn i læreplanverket for Kunnskapsløftet – samisk.
A: Sámediggi mearrida sierra sámi oahppoplákahta mii galgá Máhttolokten - sámi oahppoplánabuktosii.
Det første punktet i samisk læringsplakat skal lyde slik: Den samiske skolen og lærebedriften skal:
Sámi skuvla ja oahppofitnodat galgá:
- legge til rette for at elevene / lærlingene får en kvalitetsmessig god opplæring med basis i samisk språk, kultur og samfunnsliv
- láhčit dili nu ahte oahppit ja fidnooahppit ožžot kvalitehtalaš buori oahpahusa mas vuođđun lea sámegiella, sámi kultuvra ja servodateallin.
B: Sametinget utarbeider en egen samisk prinsippdel ” Prinsipper og rammer for opplæringen i samisk skole og lærebedrift ” som skal være en del av læreplanverket for Kunnskapsløftet - samisk.
B: Sámediggi ráhkada sierra sámi prinsihppaoasi “ Prinsihpat ja rámmat sámi skuvlla oahpahusa várás ” mii galgá leat oassin Máhttolokten – sámi oahppoplánabuktosis.
Prinsippene skal gjelde for hele det 13-årige skoleløpet.
Prinsihpat galget gustot olles 13 jagi skuvlamannolahkii.
Samisk læringsplakat skal inngå i denne prinsippdelen.
Sámi oahppoplakáhtta galgá leat oassin dan prinsihppaoasis.
Innstilling fra Oppvekst- og utdanningskomiteen:
Bajášaddan- ja oahppolávdegotti árvalus
Merknader: Hele komiteen, medlemmene fra NSRs sametingsgruppe; Synnøve Solbakken-Härkönen, Tor Dalseng, Aili Keskitalo, Tone Finnesen, John-Harald Skum, Kjersti Myrnes Balto, Arbeiderpartiets sametingsgruppe; Jørn Are Gaski, Inger Jørstad, Josef I. Vedhugnes, Hilde Nyvoll Vangen og Per-Ivar Henriksen, Samer bosatt i Sør-Norge; Risten Guttorm og Åarjel læstoe; Laila Wilks.
Olles lávdegoddi dáiguin miellahtuiguin: NSR:a sámediggejoavku; Synnøve Solbakken-Härkönen, Aili Keskitalo, Kjersti Myrnes Balto, Tor Dalseng, John Harald Skum ja Tone Fin nesen, Bargiidbellodaga sámediggejoavku; Jørn Are Gaski, Inger Jørstad, Josef Ingmar Vedhugnes, Hilde Anita Nyvoll Vangen ja Per Ivar Henriksen, Sámit Mátta / Lulli-Norggas; Risten Guttorm ja Åarjel læstoes; Laila Wilks.
Alle elever, også de samiske, burde vært ivaretatt innenfor den nasjonale læringsplakaten.
Buot oahppit, maiddái sámi oahppit, galggašedje vuhtiiváldojuvvot našuvnnalaš oahppoplakáhtas.
Når dette ikke ble gjort, var det viktig at en samisk læringsplakat ble utformet.
Go dat ii dahkkon, de lei dehálaš hábmet sámi oahppoplakáhta.
Sametinget har gitt høringssvar til utkast til Prinsipper for opplæring.
Sámediggi lea vástidan Oahpahusa prinsihpat- evttohusa gulaskuddamii.
Vi forventer at uttalelsen blir tatt til følge og blir innarbeidet i den nasjonale prinsippdelen.
Mii vuordit ahte min cealkámušat váldojit vuhtii ja ahte dat lasihuvvojit našuvnnalaš prinsihppaoassái.
Dette for å sikre at alle skolene og skoleeiere blir bevisstgjort sitt ansvar i forhold til opplæring i og på samisk, og om samiske forhold generelt.
Dainna lágiin galget buot skuvllat ja skuvlaeaiggádat oažžut dieđu makkár ovddasvástádus sis lea oahpahussii sámegielas ja sámegillii, ja sámi dili ektui oppalaččat.
For å sikre opplæring på samisk samt utvikling av samisk språk er det viktig å ha tilgang på læremidler tilpasset alle nivå i alle fag.
Sihkkarastindihte oahpahusa sámegillii ja ovddidandihte sámegiela, de lea dehálaš ahte gávdnojit oahpponeavvut buot dásiide ja buot fágain.
Det er fortsatt mangel på læremidler i fag som også tidligere har hatt egne samiske planer.
Fágain main maiddái ovdal leat leamaš sierra sámi plánat, váilojit ain oahpponeavvut.
I videregående skole er mangelen på læremidler på samisk nesten total. Unntaket er fagene samisk førstespråk, duodji og reindrift der det finnes noe.
Joatkkaskuvllas eai báljo leat sámi oahpponeavvut, dušše fágain sámegiella vuosttašgiellan, duodji ja boazodoallu gávdnojit muhtun sámi oahpponeavvut.
Komiteen vil påpeke at det er viktig å ha tilgang på samisk litteratur innenfor både fag- og skjønnlitteratur.
Lávdegoddi deattuha ahte lea dehálaš ahte sámi girjjálašvuohta, sihke fága- ja čáppagirjjálašvuohta, lea olamuttus.
Det må tilrettelegges for utvikling av digitale læremidler og sikre at bibliotekene har tilgang på samiske læremidler.
Digitála oahpponeavvuid ovddideapmi ferte heivehuvvot, ja ferte sihkkarastojuvvot ahte girjerádjosiin gávdnojit sámi oahpponeavvut.
Det er et stort behov for etterutdanning av lærere både innenfor den samiske skolen og i andre skoler.
Sámi skuvllaid ja maiddái eará skuvllaid oahpaheddjiin lea stuora dárbu váldit lasseoahpu.
Det må tilføres økonomiske ressurser for at den samiske læringsplakaten og det samiske innholdet i de nasjonale planer kan oppfylles.
Jus sámi oahppoplakáhtta ja sámi sisdoallu našuvnnalaš plánain galget ollašuvvot, de dasa fertejit ekonomalaš resurssat.
Forslag: Hele komiteen.
Evttohus: Olles lávdegoddi
Komiteen støtter Sametingsrådets forslag.
Lávdegoddi doarju Sámediggeráđi evttohusa.
ŽOppvekst- og utdanningskomiteens innstilling ble enstemmig vedtatt.
Bajásšaddan- ja oahppolávdegotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
Det første punktet i samisk læringsplakat skal lyde slik:
Vuosttaš čuokkis sámi oahppoplakáhtas galgá leat:
Den samiske skolen og lærebedriften skal:
Sámi skuvla ja oahppofitnodat galgá:
Behandlingen av saken ble avsluttet 31.05.06 kl. 12.30.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui gaskavahku miessemánu 31. b. 2006 dii. 12.30.
Sak 20/06
Ášši 20/06
Sametingets revidert budsjett 2006
Arkiiváššenr.. 05/188506 / 25 - 58
Sametingsrådet28.03.06R 024/06 Plan- og finanskomite8.-11.05.06008/09 Sametingets plenum30.05. - 02.06.06
Sámediggeráđđi 28.03.06 R 024/06 Plána- ja finásalávdegoddi 8.-11.05.06 008/06 Sámedikki dievasčoahkkin 30.05.02.06.06
Saken påbegynt onsdag 31. mai 2006 kl. 14.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui gaskavahkku miessemánu 31. b. 2006 dii. 14.00.
31.01.06Kommunalregionaldepartmentet Statsbudsjett 2006 – Sametinget - Tilsagn om inntil kr 2 450 000 til gjennomføring av de samiske programmene innenfor Interreg III A
31.01.06 Gielda- ja guovlodepartemeanta 2006 Stádabušeahtas– Sámediggái– Juolluduvvojit gitta 2 450 000 ruvnno sámi prográmmaid čađaheapmái siskkobealde Interreg III A
Sametingsrådets forslag til innstilling overfor komiteen:
Sámediggeráđi mearrádusárvalus lávdegoddái
Sametinget er definert som en nettobudsjettert virksomhet, derfor beholder og fordeler Sametinget sine budsjettoverskudd.
Sámediggi lea definerejuvvon nettobušeterejuvvon doaibman, ja danne doalaha ja juohká Sámediggi bušeahttabadjebáhcagis.
Eventuelt underskudd dekkes inn ved neste års budsjett.
Vejolaš vuollebáza gokčojuvvo boahtte jagi bušeahtas.
Sametinget foretar årlige budsjettrevisjoner i mai plenum, på bakgrunn av vedtaket av årsmelding i februar som også inkluderer årsregnskapet.
Sámediggi dárkkista jahkásaččat bušeahta miessemánu dievasčoahkkimis, guovvamánus dohkkehuvvon jahkedieđáhusa vuođul, mas lea maiddái jahkerehketdoallu mielde.
Sametinget kan forvalte post 50-midler tildelt fra departementene fritt.
Sámediggi sáhttá hálddašit sorjjasmeahttumit departemeanttaid poastta 50 juolludan ruđaid.
Dette gjelder ikke øremerkede midler som kommer fra andre departementale poster, så som postene 22 og 72.
Dát ii gusto várrejuvvon ruđaide eará departemeanttaid poasttain, nugo poasttain 22 ja 72.
Tilleggsbevilgningene vil likevel tas med i det reviderte budsjettet.
Lassijuolludeamit váldojit dattetge mielde reviderejuvvon bušehttii.
Det vises for øvrig til Sametingets årsregnskap og Sametingets årsmelding 2005 sak 11/05.
Muđui čujuhuvvo Sámedikki jahkerehketdollui ja Sámedikki jagi 2005 jahkedieđáhussii ášši 11/05.
Sametingets regnskap for 2005 viser et regnskapsmessig overskudd på kr 671 629.
Sámedikki jagi 2005 rehketdoallu čájeha 671 629 ruvdnosaš badjebáhcaga.
Sametingets overskudd i 2005 til refordeling i revidert budsjett 2006 vil være på kr 671 629.
Sámedikki jagi 2005 badjebáza, mii lea 671 629 ruvnno, juogaduvvo ođđasit jagi 2006 reviderejuvvon bušeahtas.
Sign: _________________ / _________________ Fordeling av ekstra tildelinger og refordeling av budsjettet for 2006 fremgår av nedenforstående tabeller med tilhørende omtale av de enkelte poster.
Vuolláičála: _________________ / _________________ Liigejuolludusaid juogadeapmi ja jagi 2006 bušeahta ođđasit juogadeapmi, boahtá ovdan vuolábealde tabeallain, oktan dasa gulli čilgehusain iešguđetge poasttaide.
Sametingets samlede inntekter og utgifter
S á m e d ik k i b o a đ u t ja g o lu t b u o h k a n a s s ii
Budsjett -06Ekstra tildeling Refordeling budRev.
B u š e a h tta - 0 6 L iig e ju o lu d e a p m i O đ đ a s is ju o g. b u šR e v.
bud-06
b u š - 0 6
Driftsinntekter Bevilgninger fra departementene253 881 0002 450 000256 331 000
D o a ib m a b o a đ u id s u b m i2 5 3 8 8 1 0 0 02 4 5 0 0 0 02 5 6 3 3 1 0 0 0
Virkemidler Opplæring28 348 00028 348 000 Språk45 353 00045 353 000 Kultur41 141 00041 141 000 Bibliotektjenester8 105 0008 105 000 Næring24 800 0001 850 00026 650 000 Miljø- og kulturvern14 983 00014 983 000 Helse- og sosialsatsing4 400 0004 400 000 Reginonal utvikling og samarbeid1 550 0001 550 000 Internasjonalt arbeid1 574 0001 574 000 Likestillingstiltak650 000650 000 Samiskrelatert statistikk i Norge300 000300 000 Andre Tilskudd (politisk arbeid)4 451 0004 451 000 Konferanser1 085 0001 085 000 Utdeling av pris100 000100 000 Samefolkets fond Andre virkemidler500 000500 000
G ir je r á d jo b á lv a lu s a t8 1 0 5 0 0 08 1 0 5 0 0 0
Sum virkemidler177 340 0001 850 000179 190 000
D e a r v v a š v u o đ a - ja s o s iá la á ? g ir u š š a n4 4 0 0 0 0 04 4 0 0 0 0 0
Sum driftsinntekter - virkemidler76 541 000600 00077 141 000
G u o v llu g u o v d a s a š o v d d id e a p m i ja o v tta s b a r g u1 5 5 0 0 0 01 5 5 0 0 0 0
Driftskostnader Drift politisk nivå18 291 000140 000671 62919 102 629 Drift administrasjon54 875 000460 00055 335 000 Investeringer1 500 0001 500 000 Spesielle prosjekter1 875 0001 875 000
S á m iid e g u o s k i s ta tis tih k k a N o r g g a s3 0 0 0 0 03 0 0 0 0 0
Totaltabell Sametingets samlede inntekter - revidert budsjett 2006
B u o h k a n a s ta b e a lla S á m e d ik k i b o a đ u t b u o h k a n a s s ii - r e v id e r e ju v v o n b u š e a h tta 2 0 0 6
Kap..
K a p.
PostBeskrivelseBudsjett -06 Ekstra tildelingRefordel.
P o a s ta V á ld d a h a lla n B u š e a h tta - 0 6 L iig e ju o lu d.
budRev.
O đ đ a s is j. b u šR e v.
I HD.
2 4 8.
- LD2 000 0002 000 000 206.50Utdannings- og forskningsdept.
2 1 O a h p a h u s - ja d u tk a n d e p a r te m e n ta - O D D1 5 0 0 0 0 01 5 0 0 0 0 0 8 5 6.
- UFD1 000 0001 000 000 552..72Kommunal- og regionaldept.
5 0 M á n á id - ja b e a r a š d e p a r te m e n ta - M B D1 1 4 3 5 0 0 01 1 4 3 5 0 0 0 1 4 2 9.
- KRD 320.53Kultur- og kirkedept.
5 0 B ir a s d e p a r te m e a n ta - B D2 0 0 0 0 0 02 0 0 0 0 0 0
Sametingets totale budsjett for 2006 er på totalt kr 258 531 000, inkl avkastning til Samefolkets fond på kr 4 650 000.
Sámedikki jagi 2006 ollislaš bušeahtta lea oktiibuot 258 531 000 ru, oktan Sámeálbmotfoandda vuoittuin, mii lea 4 650 000 ru..
Sametinget har i tildelingsbrevet fra kommunal- og regionaldepartementet (KRD) fått en tilleggsbevilgning til Interreg på kr 2 450 000 over kapittel 552 post 72 Nasjonale tiltak for regional utvikling.
Sámediggi lea juolludanreivves Gielda- ja guovlodepartemeanttas (GGD:s), ožžon 2 450 000 ru liigejuolludeapmin Interreg:ii, kapihttala 552 poasttas 72 Našuvnnalaš doaibmabijut guovlluid ovddideapmái.
Fordeling av overskuddet og ekstra tildeling
Badjebáhcaga juogadeapmi ja liigejuolludeapmi
Tabellene nedenfor viser fordelingen av overskuddet på kr 671 629, samt ekstra tildelingen på kr 2 450 000 fra Kommunal- og regionaldepartementet.
Vuolábealde tabeallas čájehuvvo mo 671 629 ruvdnosaš badjebáza juogaduvvo, oktan Gielda jaguovlodepartemeantta liigejuolludemiin, mii lea 2 450 000 ru..
Post 01 Driftsutgifter politisk ledelse
Poasta 01 Politihkalaš dási doaibmagolut
Driftsutgifter politisk ledelse3,5 %
P o a s ta 0 1 N a m a h u s B u š e a h tta - 0 6 L iig e ju o lu d.
Post 01 BenevnelseBud 2006 Ekstra tildeling Refordeling bud.
1 1 1 0 S á m e d ik k i č o a h k k in jo đ ih a n g o d d i1 1 1 0 0 0 01 1 1 0 0 0 0
Rev. bud-06
1 1 2 0 S á m e d ik k i b e a r r á ig e a h č č a n lá v d e g o d d i3 5 0 0 0 03 5 0 0 0 0
Sametingets plenum5 600 000671 6296 271 629 Sametingets møtelederskap1 110 0001 110 000 Sametingets kontrollkomite350 000350 000 Sametingsgruppene2 000 0002 000 000 Samisk parlamentarisk råd550 000550 000 Sametingets tilskuddstyre640 000140 000780 000 Sametingsrådet5 866 0005 866 000 Sametingets språkstyre350 000350 000 Samisk språknemnd1 000 0001 000 000 Sametingets ungdomspolitisk utvalg (SUPU) 325 000325 000 Sametingsvalget - fagutvalg500 000500 000-
1 5 1 0 S á m e d ig g e r á đ đ i5 8 6 6 0 0 05 8 6 6 0 0 0
På bakgrunn av endringer i reglementet for Sametingets politiske nivå sak 013/06, medfører endringene i reglementet økte utgifter i 2006.
Sámedikki politihkalaš dási njuolggadusaid rievdadeamit áššis 013/06, dagahit lassaneami goluid jagi 2006.
Plenum har vedtatt at de nye reglene skal gjelde fra 1.
Dievasčoahkkin lea mearridan ahte ođđa njuolggadusat galget leat fámus ođđajagimánu 1.
Sign: _________________ / _________________ januar 2006 og at endringene i reglementets punkt 2.1.4 for de politiske gruppene gjelder ut valgperioden.
Vuolláičála: _________________ / _________________
Økte utgiftene i året er fordelt slik:
Dán jagi liigegolut leat juogaduvvon ná: Teaksta Ovdalaš njuolggadusat Ođđa njuolggadusaid vuođul Lassaneapmi
Tekst Tidligere reglementEtter ny reglement Økning Faste godtj.
Fásta dohkkeh.
representanter1 440 0001 620 000180 000 Faste godgj.
áirasat 1 440 000 1 620 000 180 000 Fásta dohkkeh.
gruppe ledere840 0001 155 000315 000 Ekstra gruppemøte 1550 x 4 x 32198 400 Totalt ekstra utgifter 693 400
Oktiibuot liigegolut 693 400
Det avsettes kr 671 629 til å dekke merutgifter til politisk ledelse i revidert budsjett 2006.
Várrejuvvo 671 629 ru politihkalaš jođiheami liigegoluid máksimii, jagi 2006 reviderejuvvon bušeahtas.
Sametinget har fra 2006 fått kr 600 000 fra KRD til å dekke driftsutgifter vedrørende arbeidet med Interreg.
Sámediggi lea jagi 2006 rájes ožžon GGD:s 600 000 ru Interreg barggu doabmagoluid máksimii.
Av dette skal kr 140 000 gå til å dekke utgifter vedrørende det politiske arbeidet med Interreg programmet.
Dán supmis galgá 140 000 ru mannat politihkalaš barggu goluide Interreg prográmma olis.
Sametinget avsetter kr 140 000 i revidert budsjett for 2006 til å dekke utgifter vedrørende politisk arbeid med Interreg.
Sámediggi várre 140 000 ru jagi 2006 reviderejuvvon bušeahtas politihkalaš barggu goluide Interreg olis.
Post 01 Driftsutgifter administrasjon
Poasta 01 Hálddahusa doaibmagolut
Post 01 BenevnelseBud 2006 Ekstra tildeling Refordeling bud.
P o a s ta 0 1 N a m a h u s B u š e a h tta - 0 6 L iig e ju o lu d.
Rev.
O đ đ a s is j. b u šR e v.
Som nevnt under post 01 driftsutgifter politisk ledelse, fikk Sametinget midler fra KRD på kr 600 000 til å dekke driftsutgifter vedrørende arbeidet med Interreg.
Nugo namuhuvvo poasttas 01 politihkalaš jođiheami doaibmagoluide, oaččui Sámediggi GGD:s 600 000 ru doabmagoluid máksimii Interreg barggu olis.
Av dette skal kr 460 000 gå til å dekke de administrative utgifter vedrørende arbeidet med Interreg.
Dáin ruđain galgá 460 000 ru adnot hálddahuslaš goluid máksimii Interreg barggu olis.
Det avsettes kr 460 000 til å dekke disse utgiftene i revidert budsjett for 2006.
Várrejuvvo 460 000 ru dáid goluid máksimii jagi 2006 reviderejuvvon bušeahtas.
Post 300 Næring
Poasta 300 Ealáhus
Post 300 BenevnelseBudsjett -06 Ekstra tildelingRefordeling bud.
P o a s ta 3 0 0 N a m a h u s B u š e a h tta - 0 6 L iig e ju o lu d.
Fiskeri4 100 0004 100 000 Jordbruk3 000 0003 000 000 Duodji - avtale8 500 0008 500 000 Annet næringsliv6 000 0006 000 000 Interreg1 000 0001 850 0002 850 000
3 0 0 2 0 D u o d je š ie h ta d u s8 5 0 0 0 0 08 5 0 0 0 0 0
Sametinget har fått tilleggsbevilgning fra KRD på kr 2 450 000 til deltakelse og ivaretagelse av sekretariatansvaret for Interreg III A programmene, Sápmi i Nord-programmet og Åarjel-saemien Dajve i Sverige-Norge-programmet.
Sámediggi lea GGD:s ožžon 2 450 000 ru liigejuolludussan go searvá bargui ja áimmahuššá čállingoddeovddasvástádusa Interreg III A prográmmas, Sápmi i Nord-prográmmas ja Åarjel-saemien Dajve Ruoŧa-Norgga-prográmmas.
Av dette skal kr 600 000 gå til å dekke driftsutgifter vedrørende arbeidet med Interreg programmene.
Dáin ruđain galgá 600 000 ru adnot doabmagoluid máksimii Interreg prográmmaid barggu olis.
De resterende midlene på kr 1 850 000 skal gå til de to nevnte Interreg programmene.
Báhcán 1 850 000 ru galgá adnot dan guovtti namuhuvvon Interreg prográmmii.
Sametinget avsetter kr 1 850 000 i revidert budsjett for 2006 til dette formålet.
Sámediggi várre dán ulbmilii 1 850 000 ru jagi 2006 reviderejuvvon bušeahtas.
Innstilling fra Plan- og finanskomiteen
Plána- ja finansalávdegotti árvalus
Hele komiteen med medlemmene fra: Norske Samers Riksforbund; Roger Pedersen, Ann-Mari Thomassen, Kirsti Guvsám, Per Bjørn Lakselvnes.
Olles lávdegoddi: Norgga Sámiid Riikasearvi; Roger Pedersen, Ann - Mari Thomassen, Kirsti Guvsám, Per Bjørn Lakselvnes.
Norske Samers Riksforbund / Samefolkets parti; Gunn-Britt Retter, Jánoš Trosten.
Norgga Sámiid Riikasearvi / Sámeálbmotbellodat; Gunn-Britt Retter, Jánoš Trosten.
Arbeiderpartiets sametingsgruppe; Vibeke Larsen, Egil Olli, Magnhild Mathisen, Willy Ørnebakk, Bjørg Eli Masternes.
Bargiidbellodaga sámediggejoavku; Vibeke Larsen, Egil Olli, Magnhild Mathisen, Willy Ørnebakk, Bjørg Eli Masternes.
Samefolkets parti; Amund P. Anti.
Sámeálbmotbellodat; Amund P. Anti.
Finnmarkslista; Toril Bakken
Finnmarkslista; Toril Bakken
fremmer følgende merknader:
ovddida čuovvovaš mearkkašumiid:
Merknad 1
Departemeantta juolludusain šaddet buorit eavttut nannet ovttasbarggu riikarájiid rastá.
For den samiske befolkningen er nettopp grenseoverskridende samarbeid av særlig betydning for utveksling av felles kultur, språk, verdier og næringer.
Sámi álbmogii lea juste rájárastá ovttasbargu erenoamáš deaŧalaš oktasaš kultuvrra, giela, árvvuid ja ealáhusaid gaskkusteami oktavuođas.
Angående forsknings- og dokumentasjonsvirksomhet om grenselosene i Tysfjord. Sametinget arrangerte åpent møte om saken på Drag den 05.05.06.
Go guoská dutkan- ja duođaštandoibmii rádjalovssaid hárrái Divttasvuonas, de Sámediggi lágidii rabas čoahkkima ášši birra Ájluovttas 05.05.06.
Signalene fra dette møtet tyder på at det er behov for å bruke mer tid på prosessen.
Signálat mat bohte dán čoahkkimis čájehit čielgasit ahte lea dárbu geavahit eanet áiggi prosessii.
Dette ser Sametinget som nødvendig å ta til følge.
Sámediggi oaidná ahte dán lea dárbu vuhtii váldit.
Det medfører at det ikke vil være hensiktsmessig å behandle saken under revidert budsjett 2006.
Dát mielddisbuktá dan ahte ii leat ulbmillaš meannudit ášši reviderejuvvon bušeahta 2006 oktavuođas.
Saken bør fremmes som egen sak i løpet av høsten 2006.
Ášši berre ovddiduvvot sierra áššin čakčat 2006.
Komiteens flertall med medlemmene fra: Norske Samers Riksforbund; Roger Pedersen, Ann-Mari Thomassen, Kirsti Guvsám, Per Bjørn Lakselvnes.
Lávdegotti eanetlohku: Norgga Sámiid Riikkasearvi; Roger Pedersen, Ann - Mari Thomassen, Kirsti Guvsám, Per Bjørn Lakselvnes.
Norske Samers Riksforbund / Samefolkets parti; Gunn-Britt Retter, Jánoš Trosten.
Norgga Sámiid Riikkasearvi / Sámeálbmotbellodat; Gunn-Britt Retter, Jánoš Trosten.
Rådets innstilling i revidert budsjett for 2006 viser at Sametinget har god økonomisk kontroll over Sametingets samlede inntekter og utgifter.
Ráđi árvalus reviderejuvvon bušeahtas 2006 čájeha ahte Sámedikkis lea buorre bearráigeahčču ekonomiija ektui go guoská ollislaš sisaboađuide ja goluide.
I revidert budsjett for 2006 framkommer et overskudd til refordeling på kr 671 629.
Reviderejuvvon bušeahtas 2006 lea badjelbáza juohkima várás 671 629 ruvnno.
Komiteens mindretall med medlemmene fra: Arbeiderpartiets Sametingsgruppe; Vibeke Larsen, Egil Olli, Magnhild Mathisen, Willy Ørnebakk, Bjørg Eli Masternes.
Lávdegotti unnitlohku: Bargiidbellodaga sámediggejoavku; Vibeke Larsen, Egil Olli, Magnhild Mathisen, Willy Ørnebakk, Bjørg Eli Masternes.
Merknad 4
Mearkkašupmi 4
Komiteens mindretall prioriterte ved ordinær budsjettbehandlinger desember 2005 ressurser til samisk kultur, språk og næringer.
Lávdegotti unnitlohku vuoruhii dábálaš bušeahttameannudeames juovlamánus 2005 resurssaid sámi kultuvrii, gillii ja ealáhusaide.
Dette er viktig for samiske samfunns utvikling, dette betyr at Sametinget må i mye sterkere grad prioritere det som er viktig for utviklingen av samfunnet.
Dát lea deaŧalaš sámi servodaga ovdánahttimii, ja dat mearkkaša ahte Sámediggi ferte ollu eanet vuoruhit dan mii lea deaŧalaš servodaga ovdánahttimii.
Komiteens mindretall tar til etterretning de merutgifter til politisk virksomhet, som forslaget fra flertallet medførte, ved reguleringen av reglement for Sametingets politiske nivå.
Lávdegotti unnitlohku váldá vuhtii daid liigegoluid politihkalaš doibmii, maid unnitlogu evttohus dagahii, Sámedikki politihkalaš dási njuolggadusaid muddema oktavuođas.
Komiteens
Lávdegotti unnitlohku lea miellagiddevašvuođain bidjan merkii ahte Sámediggeráđđi ii čuovvol eanetlogu iežas mearkkašumi
Sign: _________________ / _________________ mindretall har med interesse lagt merke til at Sametingsrådet ikke følger opp flertallets egen merknad fra sak 13/06 Reglement for Sametingets politiske nivå, vedrørende vurdering om å knytte alle godtgjørelser opp mot Stortingets lønnskommisjon.
Vuolláičála: _________________ / _________________ áššis 13/06 Sámedikki politihkalaš dási njuolggadusat, árvvoštallama oktavuođas ahte čatnat buot buhtadusaid Sámedikki bálkákomišuvnna ektui.
Merknad 5
Mearkkašupmi 5
Forsknings og dokumentasjonsenter for grenselosene i Tysfjord Vedrørende bevilgningen på kr 1 000 000 til etablering av forsknings- og dokumentasjonsvirksomhet om grenselosene i Tysfjord, har Sametinget igangsatt arbeidet gjennom åpent seminar 5. mai 2006 på Drag.
Dutkan- ja duođaštandoaibma rádjalovssaid hárrái Divttasvuonas Go guoská juolludussii 1 000 000 ruvnno dutkan- ja duođaštandoaimma ásaheapmái rádjalovssaid hárrái Divttasvuonas, de lea Sámediggi álggahan barggu rabas seminára bokte miessemánu 5. b. 2006 Ájluovttas.
Sametinget utviser forståelse for at flere oppfatter det som et stort, omfattende og sårbart sakskompleks, som det er framkommet gjennom seminaret, herunder ulike oppfatninger og andre skriftlige innspill.
Sámediggi čájeha áddejumi dasa ahte ollugiid mielas dat lea stuorra, viiddis ja rašis ášši, nugo lea boahtán ovdan semináras, maiddái iešguđetlágan oainnut ja eará árvalusat.
Flere seminarer og på ulike steder bør avholdes og man tar sikte på videre behandling under plenum i løpet av 2006.
Berrejit dollojuvvot sierra seminárat iešguđet báikkiin ja áigumuššan biddjojuvvo ahte ášši meannuduvvo dievasčoahkkimis jagis 2006.
Inntil endelig avklaring om framdrift og organisering foreligger, disponerer Sametinget midlene.
Dassážii go loahpalaččat lea čilgejuvvon áššejohtu ja organiseren, hálddaša Sámediggi ruđaid.
Innsamling av informasjon fra nålevende informanter må igangsettes snarest, og skje på en forskningsfaglig og etisk forsvarlig måte.
Dieđuid čohkkema vel ealli informánttain ferte álggahit johtilit, ja čađahit dan dutkanfágalaččat ja etihkalaččat dohkálaš vugiin.
Dokumentasjonsprosessen skal imidlertid prioriteres snarest, og det oppnevnes da en representativ referansegruppe med flertall fra den berørte lokalbefolkningen og med forskningsfaglige representasjon for å avklare gjennomføringen av dette, da informantenes alder tilsier at dette haster.
Duođaštanproseassa ferte dattetge vuoruhuvvot johtilit, ja nammaduvvo ovddasteaddji refereansajoavku mas eanetlogus leat guoskevaš báikkálaš olbmot ja dutkanfágalaš ovddastus čilgen dihte movt dán čađahit, go informánttaid agi geažil álgá leat hoahppu.
Sametinget vil vurdere en selvstendig og formålstjenlig organisering av forsknings- og dokumentasjonsvirksomheten.
Sámediggi árvvoštallá dutkan- ja duođaštandoaimma iešheanalis ja ulbmillaš organiserema.
Norske Samers Riksforbund / Samefolkets parti; Gunn-Britt Retter, Jánoš Trosten.
Norgga Sámiid Riikasearvi / Sámeálbmotbellodat; Gunn - Britt Retter, Jánoš Trosten.
Sametinget slutter seg til Sametingsrådets innstilling.
Sámediggi guorrasa Sámediggeráđi árvalussii.
Av 43 representanter var 33 til stede.
43 áirasis ledje 33 čoahkis.
ŽPlan- og finanskomiteens innstilling ble enstemmig vedtatt.
Plána- ja finánsalávdegotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
V Taleliste og replikkordskifte
2 Vibeke Larsen 3 Anders Urheim Johan Mikkel Sara Anders Urheim 4 Ann-Mari Thomassen Anders Urheim Ann-Mari Thomassen 5 Marianne Balto Henriksen Terje Tretnes Marianne Balto Henriksen 6 Jarle Jonassen Klemet Erland Hætta Willy Ørnebakk Jarle Jonassen 7 Johan Mikkel Sara Anders Urheim 8 Olaf Eliassen 9 Terje Tretnes 10 Willy Ørnebakk 11 Olaf Eliassen 12 Jánoš Trosten, áššejođiheaddji
Det vises for øvrig til Sametingets årsregnskap og Sametingets årsmelding 2005 sak 11/05.
Muđui čujuhuvvo Sámedikki jahkerehketdollui ja Sámedikki jagi 2005 jahkedieđáhussii ášši 11/06.
Fordeling av ekstra tildelinger og refordeling av budsjettet for 2006 fremgår av nedenforstående tabeller med tilhørende omtale av de enkelte poster.
Liigejuolludusaid juogadeapmi ja jagi 2006 bušeahta ođđasit juogadeapmi, boahtá ovdan vuolábealde tabeallain, oktan dasa gulli čilgehusain iešguđetge poasttaide.
Sign: _________________ / _________________ januar 2006 og at endringene i reglementets punkt 2.1.4 for de politiske gruppene gjelder ut valgperioden.
Vuolláičála: _________________ / _________________ beaivve rájes jagi 2006, ja ahte njuolggadusaid rievdadus čuoggáš 2.1.4, mii guoská politihkalaš joavkkuide, lea fámus válgaáigodaga lohppii.
Økte utgiftene i året er fordelt slik:
Dán jagi liigegolut leat juogaduvvon ná: