pere/sami_parallel huggingface dataset:
NSRs medlemmer i komiteen: Geir Tommy Pedersen, leder Gunn-Britt Retter Mathis N. Eira Randi Skum Jarle Jonassen
NSR. ’ a miellahttut lávdegoddai: Geir Tommy Pedersen, jođiheaddji Gunn Britt Retter Mathis N. Eira Randi Skum Jarle Jonassen
ŽForslag 1 ble vedtatt med 20 stemmer.
Evttohus 1 mearriduvvui 20 jienain.
19 stemte i mot.
19 jienastedje vuostá.
ŽForslag 2 ble enstemmig vedtatt, med unntak av Jarle Jonassen som ble valgt inn i plan- og finaskomiteen og Geir Tommy Pedersen som leder, som ble valgt som nestleder.
Evttohus 2 mearriduvvui ovttajienalaččat earet go Jarle Jonassen gii válljejuvvui lahttun plána- ja finánsalávdegoddái, Geir Tommy Pedersen jođiheaddjin, gii válljejuvvui nubbijođiheaddjin.
Følgende personer ble valgt til nærings- og kulturkomiteen:
Čuovvovaččat válljejuvvojedje ealáhus- ja kulturlávdegoddái:
Behandlingen av saken ble avsluttet 14.10.09 kl. 15.55
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 14.10.09 dii. 15.55
Møtesekretærer: Trine G. Anti / Ellen Aina Eira Side 24 av 31
Čoahkkingirjji čállit: Ellen Mienna / Inga Margrethe Eira 24 siidu 31 siiddus
Sak 38/09 Valg av Sametingets tilskuddsstyre
Ášši 38/09 Sámedikki dorajjastiivra válljen
Politisk nivåMøtedatoSaksnr.
Arkiivaáššenr.. 09/398606 / 25 - 58
Sametingets plenum13.
Meannudeamit
– 14.10.0939/09
Politihkalaš dássi Beaivi Áššenr..
Saken påbegynt 14.10.09 kl. 15.55
Sámedikki dievasčoahkkin 13.- 14.10.09 39/09
Nr. Dok. dato Avsender / MottakerTittel
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 14.10.2009 dii. 15.55
Forslag til tilskuddssttyre
Nr.. Beaivi Geas / Geasa Namahus
Forslag 1, representant Willy Ørnebakk, APs sametingsgruppe, Árja, Åarjel-Saemiej Gïelh, Samer bosatt i Sør-Norge
Evttohus 1, áiras, Willy Ørnebakk, Bargiidbellodaga Sámediggejoavku, Árja, Åarjel - Saemiej Gїelh, Sámit Lulli- Norggas, Nordkalottfolket
I Retningslinjer for Sametingets tilskuddstyre, som trådte i kraft 1.3.2008, punkt 2 Oppnevning, heter det:
Sámedikki doarjjastivrra njuolggadusain, mat doaibmagohte njukčamánu 1. b. 2008 2. čuoggás Nammadeapmi, čuožžu:
” Sametingets plenum oppnevner tilskuddstyret av og blant Sametingets representanter og vararepresentanter. Det velges 7 medlemmer, herunder leder og nestleder, med personlige varamedlemmer for en valgperiode. Valget skjer som forholdsvalg.
Viidáset čuožžu 5. čuoggás Váiddaortnet, čuovvovaččat: “ Mearrádusa maid Sámedikki doarjjastivra dahká, sáhttá váidit Sámediggeráđđái ”.
Da både tilskuddstyret og sametingsrådet oppnevnes av Sametinget i plenum, er ikke klageordning i hht forvaltningsloven.
Go sihke doarjjastivrra ja Sámediggeráđi nammada Sámedikki dievasčoahkkin, de ii leat váiddaortnet hálddašanlága mielde.
Derfor foreslås den å flytte oppnevningen av tilskuddstyret til Sametingsrådet med følgende forslag til vedtak:
Dan sivas evttohuvvo ahte Sámediggeráđđi čađaha doarjjastivrra nammadeami, čuovvovaš evttohusain:
Sametingsrådet overføres myndighet til å oppnevne Sametingets tilskuddstyre.
Sámediggeráđđi oažžu válddi nammadit Sámedikki doarjjastivrra.
På bakgrunn av dette endres Retningslinjer for Sametingets tilskuddstyre, punkt 2 Oppnevning slik:
Dán vuođul rievdaduvvojit Sámedikki doarjjastivrra njuolggadusat, 2. čuokkis Nammadeapmi ná:
” Sametingsrådet oppnevner tilskuddstyret av og blant Sametingets representanter og vararepresentanter.
“ Sámediggeráđđi nammada doarjjastivrra Sámedikki áirasiid ja várrelahtuid gaskkas.
Det velges 7 medlemmer, herunder leder og nestleder, med personlige varamedlemmer for en valgperiode.
Doarjjastivrii válljejuvvojit čieža áirasa, okta sis jođiheaddjin ja okta nubbinjođiheaddjin, sudnuide nammaduvvojit maid persovnnalaš várrelahtut, ovtta válgaáigodahkii.
Valget skjer som forholdsvalg.
Válga lea gorrelohkoválga.
Sametingets tilskuddstyre er beslutningsdyktig når minst 4 av styrets medlemmer er til stede. ”
Sámedikki doarjjastivrras lea mearridanváldi go unnimusat njeallje mielláhtu leat sajis ”
ŽForslag 1 ble enstemmig vedtatt
Evttohus 1 mearriduvvui ovttajienalaččat
Sametingets tilskuddstyre er beslutningsdyktig når minst 4 av styrets medlemmer er til stede. ”
Sámedikki doarjjastivrras lea mearridanváldi go unnimusat njeallje mielláhtu leat sajis.
Behandlingen av saken ble avsluttet 14.10.09 kl. 16.05.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 14.10.09 dii. 16.05
Møtesekretærer: Trine G. Anti / Ellen Aina Eira Side 26 av 31
Čoahkkingirjji čállit: Ellen Mienna / Inga Margrethe Eira 26 siidu 31 siiddus
Sak 39/09 Valg av medlemmer til Samisk parlamentarisk råd
Ášši 39/09 Miellahtuid váljjen Sámi parlamentáralaš ráddái
Valgkomiteen14.10.0908/09 Sametingets plenum13. – 14.10.0938/09
Válgalávdegoddi 14.10.09 Sámedikki dievasčoahkkin 13.- 14.10.09 38/09
Saken påbegynt 14.10.09 kl. 16.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 14.10.2009 dii. 16.00
Følgende velges som representanter til styret i parlamentarisk råd:
Čuovvovaččat válljejuvvojit áirrasin parlamentáralaš ráđi stivrii:
ŽValgkomiteens innstilling ble enstemmig vedtatt.
Válgalávdegotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
ŽForslag 1 ble enstemmig vedtatt
Válgalávdegotti evttohus1 mearriduvvui ovttajienalaččat.
Følgende personer ble valgt til Samisk parlamentarisk råd:
Čuovvovaččat válljejuvvojedje sámi parlamentáralaš ráđđái:
Behandlingen av saken ble avsluttet 14.10.09 kl. 16.10.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 14.10.09 dii. 16.10.
Møtesekretærer: Trine G. Anti / Ellen Aina Eira Side 28 av 31
Čoahkkingirjji čállit: Ellen Mienna / Inga Margrethe Eira 28 siidu 31 siiddus
Sak 40/09 Sametingets møteplan 2009 - 2010
Ášši 40/09 Sámedikki 2009 - 2010 čoahkkinplána
Valgkomiteen14.10.09 Sametingets plenum13.
Sámedikki dievasčoahkkin 13. – 14.10.09 40/09
Saken påbegynt 14.10.09 kl. 16.10
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 14.10.09 dii. 16.10
Sametingets plenumSak 22/08 Sametingets møteplan 2009 Kalender 2009 Sametingets plenumSak 21/09 Sametingets møteplan 2010 Kalender 2010
Sámedikki dievasčoahkkin Ášši 22/08 Sámedikki 2009 čoahkkinplána Kaleanddár 2009 Sámedikki dievasčoahkkin Ášši 21/09 Sámedikki 2010 čoahkkinplána Kaleanddár 2010
Saksfremstilling:
Áššečilgehus:
Sametingets plenumsmøte vedtok i sak 22/08 at åpningen av det 6.
Sámedikki dievasčoahkkin mearridii áššis 22/08 bidjat 6.
Sametinget skal legges til uke 42, 13. – 16. oktober 2009.
Sámedikki rahpama 42. vahkkui, golggotmánu 13. - 16. b. 2009.
Videre vedtok plenumsmøtet å anbefale for det nye Sametinget en møteplan for resten av året 2009 og for året 2010
II Evttohusat ja mearkkašum
Innstilling:
Mearrádusárvalus:
Sametinget fastsetter følgende møteplan for Sametinget i året 2009 - 2010:
Sámediggi mearrida čuovvovaš čoahkkinplána jagi 2009 – 2010 Sámedikki čoahkkimiid várás.
Sametingets samlinger 2009:
Sámedikki dievasčoahkkimat 2009:
Uke 4930. november – 04. desember
49. vahkus: skábmamánu 30. b. – juovlamánu 04. b..
Sametingets komitémøte 2009:
Sámedikki lávdegoddečoahkkimat 2009:
Uke 47:16. – 20. november
47. vahkus skábmamánu 16. – 20. b..
Sametingets plenumsmøter 2010:
Sámedikki dievasčoahkkimat 2010:
Uke 08:22. – 26. februar Uke 22:31. mai – 04. juni Uke 3927. september – 01. oktober Uke 4829. november – 03. desember
08. vahkus: guovvamánu 22. - 26. b. 22. vahkus: miessemánu 31. b. – geassemánu 04. b. 39. vahkus: čakčamánu 27. b. – golggotmámu 01. b. 48. vahkus: skábmamánu 29. b. – juovlamánu 03. b..
Sametingets komitémøter 2010:
Sámedikki lávdegoddečoahkkimat 2010:
Uke 06:08. – 12. februar Uke 20:18. – 21. mai (tirsdag til fredag) Uke 37:13. – 17. september Uke 46:15. – 19. november
06. vahkus: guovvamánu 08. – 12. b. 20. vahkus: miessemánu 18. – 21. b. (maŋŋebárggas - bearjadahkii) 37. vahkus čakčamánu 13. – 17. b. 46. vahkus skábmamánu 15. – 19. b..
ŽInnstillingen ble enstemmig vedtatt.
Árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
InnleggReplikk 1 Jarle Jonassen, saksordfører
Sáhkavuorru Replihkka 1 Jarle Jonassen, áššejođiheaddji
Behandlingen av saken ble avsluttet 14.10.09 kl. 16.15
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 14.10.09 dii. 16.15.
Møtesekretærer: Trine G. Anti / Ellen Aina Eira Side 30 av 31 Undertegnede har lest gjennom protokollen, og finner de bokførte beslutninger å være i overensstemmelse med Sametingets vedtak.
Čoahkkingirjji čállit: Ellen Mienna / Inga Margrethe Eira 30 siidu 31 siiddus Vuolláičállit leat lohkat čoahkkinbeavdegirjji, ja leat gávnnahan ahte čoahkkingirjái fievrriduvvon mearrádusat leat nu movt Sámediggi mearridii.
Jarle JonassenToril Bakken Kåven leder
Jarle Jonassen Toril Bakken Kåven jođiheaddji
Evaluering av Sametingets tilskuddsordning Kulturutvikling
Sámedikki kulturdoarjjaortnega árvvoštallan
Samisk musikk Foto: Johan-Marcus Kuhmunen
Sámi musihkka Govva: Johan-Marcus Kuhmunen
Samiske barn Foto: Jan Roger Østby
Sámi mánát Govva: Jan Roger Østby
Kulturskolen Tana Foto: Sametinget
Deanu kulturskuvla Govva: Sámediggi
Tittel: Evaluering av Sametingets tilskuddsordning Kulturutvikling
Tittel: Sámedikki Kulturdoarjjaortnega árvvoštallan
Oppdragsgiver: Sametinget
Barggaheaddji: Sámediggi
Oppsummering: I perioden 2006-2008 har Sametinget gjennom tilskuddsordningen Kulturutvikling bevilget 35 millioner til ulike samiske kulturtiltak.
Čoahkkáigeassu: 2006-2008 áigodagas lea Sámediggi juolludan 35 miljovnna doarjjan iešguđetlágan sámi kulturdoaimmaide doarjjaortnegis Kulturovddideapmi.
Evalueringen ser på hvordan virkemidlene er brukt, og hvordan søkere til tilskuddsordningen vurderer Sametingets service i forbindelse med veiledning og saksbehandling.
Árvvoštallamis geahččat movt váikkuhangaskaoamit leat adnon, ja movt ohccit geat ohcet doarjjaortnegis doarjaga árvvoštallet Sámedikki bagadallama ja áššemeannudeami.
Evalueringen har vist at midlene har gått til en rekke ulike tiltak som har skapt et bredt engasjement innen det samiske kulturliv.
Árvvoštallan čájeha ahte doarjagat juolluduvvojit ollu iešguđetlágan doaimmaide mat leat ásahan ollu áŋgiruššama sámi kultureallimis.
De fleste prosjektene ville ikke blitt gjennomført uten Sametingets virkemidler, noe som tilsier at det finnes få alternative finansiører til disse prosjektene.
Eanas prošeavttat eai livčče čađahuvvon Sámedikki váikkuhandoarjagiid haga. Dat čájeha ahte gávdnojit unnán eará ruhtadeaddjit daid prošeavttaide.
Sametinget har et forbedringspotensial i forhold til tettere oppfølging av prosjektene og bedre kontroll i forbindelse med utbetalinger.
Sámediggi sáhttá buoridit prošeavttaid čuovvolanbarggu ja bearráigeahččat doarjjamáksimiid buorebut.
Emneord: Sametinget, kulturfond, tilskuddsordning Kulturutvikling, virkemidler, samisk kunst- og kulturliv
Fáddásánit: Sámediggi, kulturfoanda, doarjjaortnet Kulturovddideapmái, váikkuhangaskaoamit, sámi dáidda-ja kultureallin
Dato: 1. oktober 2010
Dáhton: Golggotmánu 1. beaivi 2010
Antall sider:
Siidolohku:
Foretaksnummer: 983 551 661 MVA
Deaddilan: Norut Alta – Àltá as
I løpet av årene 2006‐2008 har Sametinget bevilget 35 millioner kroner til ulike samiske kulturtiltak innenfor virkemiddelordningen Samisk kulturfond.
2006 rájes 2008 rádjái lea Sámediggi juolludan 35 miljovnna ruvnno iešguđetlágan sámi kulturdoaimmaide Sámi kulturfoandda váikkuhanortnegis.
Kulturfondet endret navn til tilskuddsordningen Kulturutvikling i 2008.
Kulturfoandda namma lea dál Váikkuhangaskaoamit kultuvra. Namma rievdaduvvui 2008:s.
Evalueringen er gjennomført av forskere ved Norut Alta.
Árvvoštallama leat čađahan Norut Alta dutkit.
Eva Josefsen har vært ansvarlig for dataanalyser i spørreundersøkelsen blant søkerne til fondet / tilskuddsordningen i kapittel 4.
ohcciid jearahallaniskkadeami dieđuidanalysaid ovddasvástideaddji 4. kapihttalis.
Vigdis Nygaard har hatt ansvaret for resten av rapporten.
Vigdis Nygaard lea muđui dán raportta ovddasvástideaddji.
Nygaard har vært prosjektleder.
Nygaard lea leamaš prošeavtta jođiheaddji.
Evalueringen er gjennomført på oppdrag av Sametinget.
Lea Sámediggi mii lea árvvoštallama barggaheaddji.
Norut vil takke sine informanter som har bidratt med kunnskap om virkemiddelordningen.
Norut hálida giitit informánttaid geain leat ožžon dieđuid váikkuhanortnega birra.
Dette gjelder informanter i Sametinget, og alle søkerne til fondet / tilskuddsordningen som har svart på spørreskjema fra Norut Alta.
Namalassii informánttaid Sámedikkis ja buohkaid sin geat foanddas / váikkuhanortnegis leat ohcan doarjaga ja geat leat vástidan jearahallanskovi maid Norut Alta sáddii.
Alta, 1. oktober 2010
Áltá, golggotmánu 1. beaivi 2010
Sammendrag... 1
Ovdasátni... 1
Innledning... 3
Sisdoallu... 3
1.1 Bakgrunn... 3
Álgu... 3
1.3 Evalueringens innhold og avgrensning... 4
1.2 Árvvoštallama ulbmil... 4
1.4 Metode... 5
1.4.1 Čálalaš dieđut... 5
1.4.2 Intervjuer med sentrale aktører i og omkring tilskuddsordningen... 6
1.4.2 Deháláš olbmuid jearahallan geain leamaš dahkamuš váikkuhanortnegiin... 6
1.4.3 Gjennomføring av spørreundersøkelse... 6
1.4.3 Jearahallamiid čađaheapmi... 7
Beskrivelse av virkemiddelordningen... 9
Váikkuhanortnega birra... 9
2.1 Historikk... 9
2.2 Njuolggadusat, mihttomearit ja ulbmil... 10
2.3 Målstruktur i budsjettene... 11
2.3 Ulbmilčilgenmállet bušeahtain... 11
2.3.1 Målgrupper... 13
2.3.2 Ulbmilolaheami eavttut... 13
2.3.2 Kriterier for måloppnåelse... 13
2.3.3 Vuoruheamit jagis jahkái... 13
2.3.4 Videreførelse av målstruktur... 15
2.3.4 Ulbmilčilgenmálle viidásit fievrredeapmi... 15
2.5 Organisering av veiledningen... 17
2.5 Movt bagadallan doaimmahuvvo... 17
2.6 Organisering av saksbehandlingen... 18
2.6 Movt áššemeannudeapmi doaimmahuvvo... 18
2.7 Administrativ og politisk behandling av saker... 20
2.6.1 Rabas ja giddejuvvon ohcanáiggit... 20
2.8 Klagesaker... 22
2.8 Váiddaáššit... 22
2.9 Likestilling... 22
2.9 Dásseárvu... 23
2.11 Informantenes vurdering av resultater... 24
2.11 Movt informánttat árvvoštalle bohtosiid... 24
2.12 Rapportering og kontroll... 25
2.12 Raportačállin ja bearráigeahčču... 26
Kjennetegn ved søknadene og søkerne... 27
Ohcamušaid ja ohcciid mihtilmasvuođat... 27
3.1 Antallet søknader... 27
3.1 Ohcamušaid lohku... 27
3.3 Antallet bevilgede søknader – avslag... 29
3.3 Galle ohcamuša leat dorjon – biehttalan doarjumis... 29
3.4 Søknadsutvikling innenfor de ulike tiltaksområdene... 30
3.4.1 Dorjon... 30
3.4.1 Tilsagn... 31
3.4.2 Biehttalan... 31
3.5 Geografisk fordeling av søknadene... 32
3.5 Movt ohcamušat juohkásit geográfalaččat... 32
3.5.1 Kommunevis fordeling av søknader... 32
3.5.1 Movt ohcamušat juohkásit suohkaniid mielde... 32
3.5.2 Fylkesvis fordeling av midlene... 34
3.5.2 Doarjagiid juolludeapmi fylkkaide... 34
3.6 Søkerens kjønn... 35
3.6 Ohcci sohkabealli... 34
3.7 Tilbaketrekkinger... 35
3.7 Doarjagiid ruovttoluottageassin... 35
Søkernes syn på virkemiddelordningen... 37
Makkár oaidnu ohcciin lea váikkuhanortnegii... 37
4.1 Om søkere og prosjekter... 38
4.1 Ohccit ja prošeavttat... 38
4.3 Prosjekter som har fått støtte... 43
4.3 Prošeavttat maidda lea juolluduvvon doarjja... 42
4.5 Oppsummering... 46
4.5 Oktiičohkkejeaddji árvvoštallan... 45
5.1 Har virkemiddelbruken vært i tråd med tilskuddsordningens målsetninger ?...
5.1 Ledje go juolludeamit váikkuhanortnega mihttomeriid mielde ?...
5.2 Har virkemidlene nådd fondets målgrupper og realisert ordningens satsingsområder ?...
5.2 Leat go juolludemiiguin joksan foandda ulbmiljoavkkuid ja leat go leamaš ávkin ortnega nannensurggiide ?...
5.3 Hvordan vurderes likestillingseffekter og hvordan blir likestillingshensyn ivaretatt ?...
5.3 Movt árvvoštallet leat go olahan dásseárvvu ja movt dásseárvvu vuhtiiváldet ?...
5.4 Er mottakerne fornøyde med service og veiledning ?...
5.4 Leat go vuostáiváldit duhtavaččat bálvalusain ja bagadallamiin ?...
5.6 Kunne tiltakene blitt gjennomført uten støtte fra ordningen ?...
5.5 Čađahuvvojit go prošeavttat nugo lei jurdda ?...
5.7 Hvilke effekter har ordningen hatt ?...
5.6 Livčče go doaimmaid sáhttán čađahit almmá doarjaga haga ?...
5.8 Samsvarer tilskuddsordningen med regelverket for tilskuddsforvaltning ?...
5.7 Makkár váikkuhusat leat doarjjaortnegis leamaš ?... 49
50
5.8 Movt doarjagiid hálddašeapmi heive oktii njuolggadusaide... 50
5.9.1 Mål for virkemiddelordningen... 51
5.9 Ávžžuhusat... 51
5.9.2 En bedre og mer målrettet utnyttelse av midlene ?...
5.9.2 Movt sáhtášii doarjagiid atnit buorebut ja eanet ulbmillaččat ?...
5.9.4 Likestilling... 52
5.9.3 Njuovžilis áššejohtu ja mearrádusdahkan... 52
5.9.5 Kommunikasjonen med målgruppen og oppfølgingen av søkerne... 52
5.9.4 Dásseárvu... 52
5.9.6 Kontroll med virkemiddelbruken, oppfølging... 52
5.9.6 Váikkuhangaskaomiid geavaheami bearráigeahččan, čuovvoleapmi... 52
Vedlegg spørreskjema og utsendelsesbrev... 59
Mildosat – jearahallanskovvi – sádden... 59
Sametinget har siden 1994 forvaltet søknadsbaserte virkemidler til kulturutvikling.
Sámediggi lea 1994 rájes hálddašan ohcanvuđot váikkuhandoarjagiid kulturovddideami váste.
Tilskuddene gikk under betegnelsen Kulturfondet, men ved omleggingen av Sametingets virkemiddelordninger i 2008, fikk midlene betegnelsen tilskuddsordningen Kulturutvikling.
Doarjagat gohčoduvvo álggos Kulturfoandan, muhto go Sámediggi rievdadii váikkuhandoaibmaortnega 2008:s, de šattai doarjjaortnega namma Ohcanvuđot doarjagat Kultuvra.
Ordningen er ikke tidligere blitt evaluert.
Dat doarjjaortnet ii leat ovdal árvvoštallojuvvon.
Denne evalueringen tar for seg de tre årene 2006, 2007 og 2008, en periode hvor det til sammen er bevilget 35 millioner til samiske kulturutviklingstiltak.
Dát árvvoštallan geahčada jagiid 2006, 2007 ja 2008, dan áigodagas juolluduvvui oktiibuot 35 miljovdna sámi kulturovddidandoaimmaide.
Målet for virkemidlene har vært å fremme et mangfoldig kunst‐ og kulturliv, og sikre samisk innflytelse over samisk kulturutvikling.
Váikkuhandoarjagiid ulbmil lea leamaš ovddidit máŋggabealát dáidda ‐ ja kultureallima, ja sihkkarastit sámi váikkuhusa sámi kulturovddideapmái.
Ordningen består av ulike tiltaksområder, og for årene 2006‐ 2008 har disse vært litteratur, musikk, billedkunst / duodji, teaterformål, barns oppvekstvilkår, andre tiltak og samiskspråklige tegneserier.
Ortnegii gullet iešguđetlágan doaibmasuorggit. Jagiin 2006‐2008 ledje dat suoggit girjjálašvuohta, musihkka, govvadáida / duodji, teáhterulbmilat, mánáid bajásšaddaneavttut, eará doaimmat ja govvaráiddut sámegillii.
Ordningen åpner for søknader fra en rekke ulike aktører, og kan vise til et bredt spekter av søkere og tilskuddsmottakere.
Doarjjaortnegis sáhttet ollu iešguđetlágan oassálastit ohcat, ja dasa bohtet oalle viidát ohcamušat ja leat máŋggalágan doarjjavuostáiváldit.
I evalueringsperioden har Sametinget opplevd en økning i antallet søknader uten at den økonomiske rammen for ordningen har blitt utvidet tilsvarende.
Árvvoštallanáigodagas lea Sámediggi vásihan ahte ohcamušaid lohku lea lassánan, muhto doarjjaortnega ekonomalaš rámmat eai leat seammaládje viiddiduvvon.
vært størst, og hvor Sametinget må avslå mange gode søknader pga knappe midler.
Ohcamušaid lohku lea eanemusat lassánan doaibmasuorggis girjjálašvuohta, ja dan suorggis šaddá Sámediggi biehttalit doarjumis ollu buriid ohcamušaid danin go ii leat doarvái ruhta.
Tiltakene det søkes om midler til er svært varierte og favner vidt fra tilvirking av håndfaste produkter som skjønnlitterære bøker, CD er og lydbøker, til støtte av ulike arrangementer og drifting av ulike samiske organisasjoner.
Doaimmat maidda ohccojuvvo doarjja leat hui iešguđetláganat ja dat fátmmastit viidát; giehtaduoji rájes čáppagirjjálašvuođa girjjiide, CD ja jietnagirjjit, ja maiddái doarjagat iešguđetlágan lágidemiide ja jođihandoarjagat iešguđetlágan sámi organisašuvnnaide.
Ordningen forvaltes av Sametingets tilskuddsstyre, som har delegert fullmakt til Sametingets administrasjon i enkeltsaker.
Doarjjaortnega hálddaša Sámedikki doarjjastivra, mii lea addán mearridanfápmudusa Sámedikki
blir gjort av Sametingets ulike fagteam.
hálddahussii muhtun eaŋkiláššiin.
Sametingsrådet er klageinstans.
Sámediggeráđđi lea váidinásahus.
Målet med denne evalueringen er å vurdere om tilskuddsordningen har fungert i forhold til fondets målsetninger og hvilke resultater, utvikling og effekter som er oppnådd gjennom ordningen.
Ulbmil dáinna árvvoštallamiin lea geahččat lea go váikkuhanortnet doaibman foandda ulbmiliid ektui ja makkár bohtosiid, ovdáneami ja ávkki leat olahan ortnegiin.
Evalueringen vil både ha en beskrivende form (hvem får midler / hvem får ikke, ulike kjennetegn ved tilskuddsmottaker, ulike typer prosjekter) men også en analyttisk tilnærming hvor disse ses i sammenheng med politikkutforming, utforming av ulike retningslinjer, strategier og prioriterte
Árvvoštallamis lea sihke čilgejeaddji hápmi (gii oažžu doarjaga / gii ii oaččo, doarjjaoažžuid mihtilmasvuođat, iešguđetlágan prošeavttat), muhto dat lahkona áššái maiddái analyhtalaččat, ja de geahččat dieid beliid politihka hábmema
satsingsområder.
oktavuođas, iešguđetlágan njuolggadusaid ráhkadeami, strategiijaid ja nannensurggiid ektui.
Tilskuddsordningen har i perioden som her evalueres blitt påvirket av flere viktige endringer i Sametinget; ny teamorganisering i Sametingets administrasjon, nye og felles retningslinjer for alle søkerbaserte tilskuddsordninger med rutiner for økonomistyring og kontroll, og større fokus på målformuleringer og prioritering av tiltak i de årlige budsjettene.
Doarjjaortnegii leat dan áigodagas mii dás árvvoštallojuvvo váikkuhan máŋga dehálaš rievdadusa maid Sámediggi lea dahkan; Sámedikki hálddahusa ođđa čumpeorganiseren, ođđa oktasaš njuolggadusat buot ohcanvuđot doarjagiidda mat čilgejit ekonomiijastivrema ja bearráigeahču, ja stuorát giddejupmi ulbmilčilgemiidda ja dasa movt doaimmaid vuoruhit bušeahtain jagis jahkái.
Det er gjennomført en spørreundersøkelse blant alle som har søkt tilskuddsordningen om støtte i løpet av årene 2006‐2008.
doarjaga jagiin 2006‐2008.
Spørreundersøkelsen hadde en svarprosent på vel 38 %. Tallmaterialet
Jearahallaniskkadeami vástidanproseanta lea bures 38 %.
viser at ordningen oppfattes som nødvendig dersom prosjektene i det hele tatt skal kunne gjennomføres, tilskuddsordningen har sin berettigelse.
Logut maid leat čohkken, čájehit ahte doarjjaortnet adnojuvvo áibbas dárbbašlažžan jus prošeavttaid oppalohkái galgá sáhttit čađahit. Doarjjaortnegis lea ávki.
Og selv om det viser seg at noen av de avslåtte søknadene allikevel har blitt gjennomført, så er tilskuddsordningen en nøkkelfaktor for at samiske kulturprosjekter skal komme i gang.
Ja vaikko oaidnit ge ahte muhtumat dain prošeavttain maidda ii addojuvvon doarjja, liikká leat čađahuvvon, de lea almmatge doarjjaortnet dehálaš čoavdda sámi kulturprošeavttaid álggaheapmái.
Materialet viser også at søkerne i stor grad synes å være tilfredse med den service og veiledning som de får fra Sametinget i søknadsprosessen.
Árvvoštallama dieđuin oaidnit maid ahte ohccit buori muddui leat duhtavaččat bálvalusain ja vehkiin
de som ikke får støtte på hvor tilfredse de er.
maid ožžot Sámedikkis ohcanbarggu oktavuođas.
Dette viser at Sametinget har et forbedringspotensial og at med bedre veiledning kan flere søknader bli vurdert som støtteberettiget.
Dat čájeha ahte Sámedikkis lea buoridanmunni ja jus fállet buoret bagadallama, de sáhtáše eanet ohcamušaid árvvoštallat nu buorren ahte dat sáhtáše doarjaga oažžut.
Tilskuddsmottakerne gir også uttrykk for at prosjektene blir gjennomført som planlagt.
Doarjjaoažžut lohket maid ahte prošeavttat čađahuvvojit plána mielde.
Og med utgangspunkt i de respondentene som gir uttrykk for hvordan måloppnåelse prosjektet har hatt, så synes det som om prosjektene har effekt på utviklingen av samisk kunst og kultur.
Ja go geahččá daid vástádusaide maid leat ožžon vástideddjiin geat leat muitalan prošeavtta ulbmilolahusa birra, de orro leamen ahte prošeavttat váikkuhit ovddidit sámi dáidaga ja kultuvrra.
En gjennomgang av datafiler over tilskuddsmottakere og søkere viser at virkemidlene har nådd mange ulike målgrupper og realisert ordningens 7 satsingsområder.
váikkuhandoarjagiiguin leat olahan iešguđetlágan ulbmiljoavkkuid ja ožžon áigái doaimmaid buot doarjjaortnega 7 nannensurggiin.
Enkelte satsingsområder har ikke hatt så mange søknader (teaterformål, billedkunst / duordji), mens andre har hatt en stor konkurranse
Muhtun nannensurggiide eai leat boahtán nu ollu ohcamušat (teáhterulbmilat, govvadáida / duodji), ja eará surggiin lea gis hui garra gilvu doarjagiid alde (girjjálašvuohta, eará doaimmat).
Søknadstilgangen har vært ujevn mellom de ulike tiltaksområdene, og konkurransen om midlene har derfor ikke vært lik for alle typer prosjekter.
Doarjjaortnet ii leat nu beare bures čalmmustahttán dásseárvvu, dat ii oba namuhuvvo ge jahkásaš
Tilskuddsordningen har hatt lite fokus på likestilling ved at dette ikke nevnes i de årlige budsjettene og prioriteringene.
bušeahtain ja vuoruhemiin.
Det er heller ikke gode rutiner for å måle likestillingseffekter av prosjektene.
Eai ge leat ásahuvvon buorit bargodábit dasa ahte iskat makkár ávki prošeavttain lea dásseárvvu ovddideapmái.
Vi har derfor ikke et tilstrekkelig datagrunnlag for å vurdere hvordan likestillingshensyn ivaretas i virkemiddelordningen.
Danin eai leat mis doarvái datadieđut maid vuođul livččiimet sáhttán árvvoštallat movt dásseárvu lea vuhtiiváldojuvvon doarjjaortnegis.
Gjennom hele evalueringsperioden er Sametinget blitt kritisert for manglende kontroll og rutiner for tilskuddsordninger som blant annet Kulturutvikling.
Olles árvvoštallanáigodaga lea Sámediggi ožžon moaitámušaid main čujuhuvvo ahte doarjjaortnegiid hálddašeamis, nugo earet eará Kulturdoarjagiid hálddašeamis, lea váilevaš bearráigeahččan ja bargodagaldumit.
Her er det gjort flere endringer for å sikre at virkemidddelordningen samsvarer med regelverket for tilskuddsforvaltning.
váikkuhanortnet hálddašuvvo doarjjaortnegiid hálddašannjuolggadusaid mielde.
Mange gamle saker er blitt fulgt opp og avsluttet slik at ubrukte midler kan trekkes tilbake og bevilges på nytt.
Ollu boares áššit leat čuovvoluvvon ja loahpahuvvon, nu ahte sáhttá geassit ruovttoluotta doarjagiid mat eai leat geavahuvvon ja juolludit daid ođđa doaimmaide.
Det ser ut som Sametinget ennå ikke er helt i mål med å få gode rutiner for internkontroll.
Muhto ii Sámediggi oro vel nagodan oažžut áibbas buriid bargodagaldumiid siskkáldas bearráigeahččamii.
Forskerne gir til slutt Sametinget råd i forhold til mål for virkemiddelordningen, en bedre og mer
Dutkit buktet loahpas dan árvvoštallama rávvagiid Sámediggái mat gusket váikkuhandoaibmaortnega ulbmiliidda, movt doarjagiid sáhttá geavahit buorebut ja eanet ulbmillaččat, ja movt oažžut njuovžilit
målrettet utnyttelse av midlene, samt effektivitet i saksbehandling og beslutning.
áššemeannudeami ja mearrádusaid dahkama.
Videre anbefaler vi bedre fokus på likestilling, gir råd om hvordan Sametinget bedre kan kommunisere med målgruppen og følge opp søkere, samt få til en bedre kontroll med virkemiddelbruken.
Mii ávžžuhit viidáseappot ahte berreše eanet čalmmustahttit dásseárvvu, rávvet movt Sámediggi sáhttá buorebut gulahallat ulbmiljoavkkuin ja čuovvolit ohcciid, ja movt nákcet buorebut bearráigeahččat váikkuhangaskaomiid geavaheami.
1.1 Bakgrunn
1.1 Duogáš
Sametinget har siden 1994 forvaltet søknadsbaserte virkemidler til kulturutvikling.
Sámediggi lea 1994 rájes hálddašan ohcanvuđot váikkuhandoaibmaruđaid kulturovddideami várás.
Fra starten lå de årlige bevilgninger på 5 millioner, og de senere årene har nivået ligget opp mot 13,5 millioner.
Álggos juolluduvvo jahkásaččat 5 miljovnna ovddas doarjagat, ja maŋemus jagiid lea juolludandássi
Denne evalueringen tar for seg de tre årene 2006, 2007 og 2008, en periode hvor det til sammen er bevilget
leamaš lagabui 13,5 miljovnna. Dán árvvoštallamis geahččat golbma jagi, namalassii 2006, 2007 ja 2008.
Målet for virkemidlene har i denne perioden vært å fremme et mangfoldig kunst‐ og kulturliv, og sikre samisk innflytelse over samisk kulturutvikling.
Ulbmil dien áigodagas lea leamaš ovddidit máŋggabealát dáidda ‐ ja kultureallima, ja sihkkarastit ahte sámit besset váikkuhit sámi kulturovddideapmái.
Ordningen består av ulike tiltaksområder, og for årene 2006‐2008 har disse vært:
Ortnegii gullet iešguđetlágan doaibmasuorggit. Čuovvovaš suorggit gulle ortnegii áigodagas 2006‐2008
 Litteratur
 Girjjálašvuohta
 Musikk
 Teáhterulbmilat
 Barns oppvekstvilkår
 Mánáid bajásšaddaneavttut
 Andre tiltak
 Eará doaimmat
 Samiskspråklige tegneserier
 Govvaráiddut sámegillii
Ordningen åpner for søknader fra en rekke ulike aktører, og kan vise til et bredt spekter av søkere og tilskuddsmottakere.
Oalle iešguđetlágan ohcciin lea vejolašvuohta ohcat doarjagiid, ja oaidná ge ahte leat hui máŋggalágan ohccit ja doarjjavuostáiváldit.
Tiltakene det søkes om midler til er derfor svært varierte og favner vidt fra tilvirking av håndfaste produkter som skjønnlitterære bøker, CD er og lydbøker, til støtte av ulike arrangementer og drifting av ulike samiske organisasjoner.
Danin leat ge doaimmat maidda ohcet doarjagiid maiddái hui máŋggaláganat; leat giehtaduoji ráhkadeami rájes gitta čáppagirjjálašvuođa girjjiide, CD ja jietnagirjjit ja maiddái doarjagat iešguđetlágan lágidemiide ja dehálaš sámi organisašuvnnaid
Ordningen forvaltes av Sametingets tilskuddsstyre, som har delegert fullmakt til Sametingets administrasjon i enkeltsaker.
Lea Sámedikki doarjjastivra mii ortnega hálddaša, ja lea addán Sámedikki hálddahussii mearridanfápmudusa muhtun eaŋkiláššiin.
Den faglige vurderingen av prosjekter som behandles i tilskuddsstyret
Leat Sámedikki doaibmasurggiid fágajoavkkut mat fágalaččat árvvoštallet daid prošeavttaid maid doarjjastivra gieđahallá.
Sametingsrådet er klageinstans.
Sámediggiráđđi lea váiddaásahus.
Utfordringen for forvalterne av virkemiddelordningen har vært at antallet søknader har økt betraktelig i løpet av den perioden som her skal evalueres.
Doaibmaortnega hálddašeddjiid stuorámus hástalus leamaš dat ahte ohcamušaid lohku lea sakka lassánan loahpageahčen dan áigodaga maid dás galgat árvvoštallat.
De økonomiske rammene for ordningen har ikke økt tilsvarende, og flere gode søknader må avslås.
buriid ohcamušaide.
Med grunnlag i bestemmelser for statlig økonomistyring skal alle Sametingets tilskuddsordninger evalueres med jevne mellomrom.
Stáhta ekonomiijastivrema njuolggadusain daddjo ahte buot Sámedikki doarjjaortnegat galget jámma árvvoštallojuvvot.
Dette er for å få informasjon om tilskuddsordninger er effektive i
Dat galgá dahkkot danin vai oažžu dieđuid dan birra ahte man ollu ávki doarjjaortnegis lea, go geahččá makkár várit dasa adnojit, movt lea organiserejuvvon ja makkár
forhold til ressursbruk, organisering og fastsatte mål.
boasttas 208. ulbmilat dasa leat biddjon.
Tilskuddsordningen Kulturutvikling og dens forløper Kulturfondet, er ikke tidligere evaluert.
Váikkuhangaskaoamit Kultuvra, ja dat mii ovdal lei Kulturfoanda, eai leat ovdal árvvoštallojuvvon.
Denne evalueringen tar derfor for seg et materiale hvor det finnes begrenset dokumentasjon på tidligere erfaringer med ordningen.
Danin dán árvvoštallamis galgat geahččat dakkár suorggi gos eai gávdno nu beare ollu dokumeanttat mat muitalivčče makkár vásáhusat ovdal leamaš dáinna ortnegiin.
Det er i det hele tatt lite som er nedfelt i skriftlig form.
Lea oppalohkái oalle unnán mii lea čállojuvvon dan birra.
publikasjoner.
1.2 Árvvoštallama ulbmil
Målet med denne evalueringen er å vurdere om tilskuddsordningen har fungert i forhold til fondets målsetninger og hvilke resultater, utvikling og effekter som er oppnådd gjennom ordningen.
Ulbmil dáinna árvvoštallamiin lea geahččat lea go doarjjaortnet doaibman foandda áigumušaid mielde ja makkár bohtosiid, ovdáneami ja váikkuhusaid leat olahan ortnegiin.
Evalueringen vil både ha en beskrivende form (hvem får midler / hvem får ikke, ulike kjennetegn ved tilskuddsmottaker, ulike typer prosjekter) men også en analyttisk tilnærming hvor disse ses i
Árvvoštallan lea čilgejeaddji (gii oažžu doarjagiid / gii ii oaččo, doarjjavuostáiváldiid iešguđetlágan mihtilmasvuođat, iešguđetlágan prošeavttat), muhto dat lahkona áššái maiddái analyhtalaččat, ja de geahččat dieid beliid politihka hábmema oktavuođas, iešguđetlágan njuolggadusaid ráhkadeami, strategiijaid ja vuoruhansurggiid oktavuođas.
Vi vil gå inn og vurdere hvordan informasjonen om ordningen og saksbehandlingen fungerer, herunder hvordan kontakten med potensielle søkere og tilskuddsmottakere fungere.
Mii áigut geahččat ja árvvoštallat movt diehtojuohkin doaibmá dán ortnega birra ja movt áššemeannudeapmi doaibmá, das geahččat maid movt oktavuohta vejolaš ohcciiguin ja doarjjavuostáiváldiiguin doaibmá.
Fokuset vil være på den service Sametinget yter, hvilke forventninger tilskuddsmottakerne har til Sametinget, og om disse blir innfridd.
Áigut čalmmustahttit dan makkár bálvalusa Sámediggi fallá, makkár vuordámušat doarjjavuostáiváldiin leat Sámediggái ja ollašuvvet go vuordámušat.
er i henhold til statens regelverk for tilskuddsforvaltning.
Áigut maid čalmmustahttit dan man muddui dásseárvu vuhtiiváldojuvvo ja dahkkojit go juolludeamit stáhta doarjjahálddašannjuolggadusaid mielde.
Evalueringen avrundes med anbefalinger og mulige forslag til endringer for en mer effektiv utnyttelse av ordningen og bedrede rutiner for kontakt med søkere.
Árvvoštallama loahpas leat ávžžuhusat ja makkár rievdadusaid livččii vejolaš dahkat vai buorebut sáhtášii ávkki atnit ortnegis ja vai šattaše buoret oktavuođat ohcciiguin.
1.3 Evalueringens innhold og avgrensning
1.3 Árvvoštallama sisdoallu ja ráddjehus
Evalueringens innhold og avgrensning er påvirket av rammene for evalueringsoppdraget.
Árvvoštallama barggaheaddji ruhtarámmat leat leamaš váikkuheaddjin árvvoštallama sisdollui ja ráddjehussii.
Evalueringen har kommet i stand gjennom en offentlig, åpen utlysning med konkurranse mellom ulike tilbydere.
Árvvoštallan álggahuvvui go vuos lei almmolaš, rabas almmuheapmi dan birra, gos bivde
Rammene for oppdraget er lagt i utlysningsteksten fra Sametinget, og Norut Alta har i sitt tilbud gitt sin fortolkning av oppdraget.
Barggu rámmaid lei Sámediggi mearridan almmuhanteavsttas, ja Norut Alta lea iežas fálaldagas čilgen movt sin ipmárdusa mielde bargu galgá dahkkot.
Tilgjengelige kilder og begrensede tidsrammer har påvirket valg av opplegg.
Dieđut mat leat gávdnamis ja áigemearit mat bargui leat biddjojuvvon, leat leamaš váikkuheaddjin dasa man vuogi leat válljen geavahit.
Vi har hatt mulighet til å bruke Sametingets egne datalister over registreringer av søknader og søkere.
Mis lea leamaš vejolašvuohta geavahit Sámedikki iežas datalisttuid maidda leat registreren ohcamušaid ja ohcciid.
Dette er primært et statistisk materiale som vi i all hovedsak
Dat leat vuosttažettiin statistihkalaš dieđut maid vuođul mii eanas leat ráhkadan iešguđetlágan oppalaš govaid mat čájehit ohcci ja ohcamuša mihtilmasvuođaid.
har brukt til å lage ulike oversikter over kjennetegn ved søker og søknad.
árvvoštallat daid sisdoalu ja buorrevuođa.
Vi har ikke hatt mulighet til å gå inn i enkeltsaker for å vurdere innhold eller kvalitet.
Eará dehálaš diehtogáldu maid leat atnán ávkin, leat jearahallamat.
En annen viktig kilde har vært intervjuer med nøkkelpersoner i Sametinget som på ulike måter har vært involvert i virkemiddelordningen.
Mii leat jearahallan guovddáš olbmuid Sámedikkis geain iešguđetláhkái leamaš dahkamuš váikkuhanortnegiin.
Vi har også vært interessert i å belyse virkemiddelordningen ved å dokumentere søkernes syn.
Mis lei maid miella dokumenteret ohcciid oainnu ja čuvget váikkuhanortnega maiddái dien bealis.
Det er foretatt en spørreundersøkelse blant alle søkere i den perioden som skal evalueres.
Leat čađahan jearahallaniskkadeami masa leimmet bovden searvat buohkaid geat leat ohcan doarjaga dan áigodagas maid galgat árvvoštallat.
Vi har lagt vekt på å utforme en enkel spørreundersøkelse som flest mulig vil være i stand til å svare på.
álkin ahte eatnasat dan gillejit vástidit.
Denne evalueringen omfatter årene 2006 t.o.m. 2008.
Árvvoštallan guoská jagiide 2006, 2007 ja 2008.
utviklingen av ordningen helt fram til i dag (høsten 2010), har Sametinget ønsket å få kunnskap om de årene hvor bevilgede prosjekter i all hovedsak er avsluttet og ferdig rapportert.
Vaikko livččii ge vejolaš cealkit juoidá ortnega ovdáneami birra gitta otnážii (2010 čavčča rádjái), de lea Sámediggi sávvan ahte galgat deattuhit daid jagiid go prošeavttat maidda lea juolluduvvon doarjja leat buori muddui juo loahpahuvvon ja raporta čállojuvvon.
Slike tilskuddsordninger har alltid et ” etterslep ” der det kan gå flere år fra vedtak til avsluttet prosjekt.
Dákkár doarjjaortnegiin lea álo ” báhcán oassi ”, ja sáhttet mannat ollu jagit dan rájes mearrádus dahkko dassážii prošeakta loahpahuvvo.
Ved å sette et sluttpunkt for evalueringen med utgangen av 2008, har vi i stor grad gardert oss mot usikkerheter i datamaterialet som skyldes uavsluttede saker.
Go leat árvvoštallama loahpa bidjan jagi 2008 lohppii, de leat buori muddui nagodan garvit dan eahpesihkarvuođa mii dakkár dieđuin lea mat gusket áššiide mat eai leat loahpahuvvon.
I tillegg til å gi en beskrivelse av ordningen og vise til hvordan virkemidlene er blitt brukt, ønsker vi i
Mii čilget ortnega ja čájehit movt váikkuhangaskaoamit leat adnon, ja dasa lassin hálidit árvvoštallamis ohcat vástádusaid muhtun dehálaš gažaldagaide:
 Har virkemiddelbruken vært i tråd med tilskuddsordningens målsetninger ?
 Leat go váikkuhandoarjagat adnon doarjjaortnega áigumušaid mielde ?
 Har virkemidlene nådd fondets målgrupper og realisert ordningens satsingsområder ?
 Leat go váikkuhandoarjagiiguin olahan foandda ulbmiljoavkkuid ja maid leat nagodan ollašuhttit ortnega nannensurggiin ?
 Hvilke likestillingseffekter er oppnådd og hvordan ivaretas likestillingshensyn ?
 Makkár dásseárvováikkuhusaid leat olahan ja movt dásseárvvu vuhtiiváldet ?
 Er mottakerne fornøyde med service og veiledning fra Sametinget ?
 Leat go vuostáiváldit duhtavaččat Sámedikki bálvalusain ja bagadallamiin ?
 Kunne tiltakene blitt gjennomført uten støtte fra ordningen ?
 Čađahuvvojit go prošeavttat nugo lei jurdda ?
 Hvilke effekter har ordningen hatt ?
 Makkár ávki lea doarjagis leamaš ?
 Samsvarer tilskuddsordningen med regelverket for tilskuddsforvaltning ?
 Movt doarjjaortnet heive oktii doarjjahálddašannjuolggadusaide ?
Disse spørsmålene blir tatt opp i konklusjonskapittelet og på basis av de ulike kildene og resultatene fra kapitlene i rapporten, vil vi gi svar på spørsmålene.
Dieid gažaldagaid gieđahallat loahpalaš árvvoštallankapihttalis. Ja áigut gažaldagaid vástidit daid dieđuid vuođul maid leat ožžon iešguđetge gálduin ja raportta kapihttaliid bohtosiid vuođul.
Til slutt vil vi komme med noen anbefalinger for videre utvikling av virkemiddelordningen.
Loahpas buktit muhtun ávžžuhusaid mat gusket dasa movt váikkuhandoaibmaortnega sáhtášii viidáseappot ovddidit.
I metodekapittelet vil vi vise hvilke kilder vi har brukt for å få informasjon om virkemiddelordningen, og si litt om eventuelle metodiske utfordringer og svakheter som kan ha påvirket våre resultater.
Metodakapihttalis čájehit makkár gálduid leat geavahan čohkken dihtii dieđuid váikkuhandoaibmaortnega birra. Das čállit maid veaháš vejolaš metodii gullevaš hástalusaid ja heajut beliid birra mat sáhttet váikkuhan min bohtosiidda.
Evalueringen er gjennomført med tre hovedtyper av kilder:
Leat golbma váldodiehtočohkkema maid vuođul árvvoštallan lea čađahuvvon:
 Skriftlige kilder / datafiler fra Sametinget
 Sámedikki čálalaš dieđut / datafiillat
 Intervju med sentrale aktører i og omkring tilskuddsordningen
 Doarjjavuostáiváldiide jearahallaniskkadeapmi
Vi har benyttet flere skriftlige kilder fra Sametinget.
Mii leat geavahan máŋggalágan čálalaš dieđuid mat leat Sámedikkis.
De viktigste dokumentene har vært Sametingets budsjett for de tre årene som evalueres.
Deháleamos dokumeanttat maid leat atnán, leat Sámedikki bušeahtat dan golmma jahkái maid leat árvvoštallan.
Budsjettene har vært rettesnor for hvilke prioriteringer som årlig skal legges til grunn for tilskuddsordningen.
Bušeahtat leat čájehan makkár vuoruheamit jagis jahkái galget leat doarjjaortnegii vuođđun.
Vi har også satt oss inn i retningslinjene for
Daid seamma jagiid
tilskuddsordningen og Riksrevisjonens rapporter om årlig revisjon av Sametinget.
Mii leat maid lohkan doarjjaortnega njuolggadusaid ja Riikkarevišuvnna raporttaid mat gusket Sámedikki jahkásaš revišuvdnii.
Filene med data om søknader og søkere til tilskuddsordningen 2006‐2008 er levert fra Sametinget i Excel ‐ formatet.
Fiillat main leat 2006‐2008 doarjjaortnega ohcamušaid ja ohcciid birra dieđut, leat Sámedikkis sáddejuvvon Excel ‐ formáhtas.
Forskerne har benyttet disse til å gjøre frekvenskjøringer og krysstabuleringer med de ulike variablene.
frekveansaiskkademiide ja ruossalastimiidda.
Datalistene inneholder opplysninger om søkers navn og adresse, kommune, søknadsår, søknadens vedtaksorgan, søknadsbeløp, innvilget beløp, hvilken tiltakspost søknaden er fremmet i, søkers kjønn / institusjon, og saksbehandlers navn. Når vi har fjernet saker som er blitt
Datalisttuin leat dieđut main oaidná ohcci nama ja adreassa, suohkana, ohcanjagi, makkár orgána lea dahkan mearrádusa ohcamuššii, man stuora doarjaga lea ohcan, man stuorra doarjja lea mieđihuvvon, guđe doaibmasuorgái lea sádden ohcamuša, ohcci sohkabeali / institušuvnna, ja áššemeannudeaddji nama.
trukket fra listen før de har kommet opp til realitetsbehandling, står vi igjen med i alt 800 oppføringer av søknader.
Go leat váldán eret daid áššiid listtus main doarjja lea gessojuvvon ruovttoluotta ovdal go ášši lea loahpalaččat meannuduvvon, de báhcet vel oktiibuot 800 registrerejuvvon ohcamuša.
Datafilene har også lister over tilbaketrekkinger, det vil si saker som har fått bevilgninger, men hvor hele eller deler av beløpet er trukket tilbake.
Datafiillain leat maid listtut gosa leat čállán ohcamušaid maid leat geassán ruovttoluotta, dat leat áššit maidda lea juolluduvvon doarjja, muhto gos leat geassán oasi dahje olles juolluduvvon summa ruovttoluotta.
Vår utfordring har vært at en del av opplysningene ikke er fylt inn for alle 800 sakene.
Lea midjiide leamaš oalle hástalussan go muhtun dieđut eai leat devdojuvvon buot 800 áššái.
For eksempel er det ikke ført inn søknadsbeløp på alle sakene fra 2006.
Ovdamearkkadihte ii leat čállojuvvon buot jagi 2006 áššiide man stuora ruhtasumma leat ohcan guđege áššis.
For året 2007 ser det ut til at saksbehandlere ofte bare har ført inn søknadsbeløp på de sakene hvor søknadsbeløpet er et annet
Jagi 2007 dieđuin orro leamen nu ahte áššemeannudeaddjit dávjá leat čállán doarjjasumma dušše daid áššiide main ohcansumma lea eará go juolluduvvon summa.
enn tilsagnsbeløpet. Det kan se ut som at der det mangler opplysninger om søknadsbeløp, er dette det samme som tilsagnsbeløp.
Orro leamen nu ahte áššit main váilot dieđut dan birra man stuora ruhtadoarjaga lea ohcan, leat dakkár áššit maidda lea juolluduvvon juste seamma stuora doarjja go leat ohcan.
I saker som ikke har oppnådd støtte, er søknadsbeløp bare sporadisk ført inn.
Dušše muhtun sajiin leat čállán ohcansumma daid áššiide maidda ii leat mieđihuvvon doarjja.
I 2008‐oppføringene er datagrunnlaget betraktelig bedre med få huller, men likevel ikke komplett.
miha buoret datavuođđu, mas leat unnán váillit, muhto liikká eai leat dat ge dievaslaččat.
Denne utfordringen har begrenset våre muligheter til å gjøre gode analyser av gapet eller differansen mellom søknadsbeløp og innvilget beløp.
Diet dilli lea gáržžidan min vejolašvuođaid dahkat buriid analysaid mat čájehivčče ohcansumma ja juolluduvvon summa gaskka dahje erohusa.
Delvis har vi opplysninger fra andre kilder (tilskuddsstyrets årsmelding) om hvor stort det samlede søknadsbeløpet har vært for hvert av årene, men vi har ikke data på enkeltsøknadsnivå som gjør oss i stand til å kunne krysskjøre variabelen søknadsbeløp med andre variable.
Mii leat muhtun muddui gávdnan dieđuid eará gálduin (doarjjastivrra jahkedieđáhusain) main oaidnit man stuora ruhtasumma leat ohcan oktiibuot guđege jagi, muhto mis eai leat dan muttos ollu dieđut eaŋkil ohcamušaid birra ahte sáhtášeimmet daid vuođul bálddastahttit ohcamušaid summa eará variabeliiguin.
Generelt er opplysningene om søknader som ikke har oppnådd støtte mer mangelfulle enn de
Oppalaččat leat eanet váilevaš dieđut dain ohcamušain maidda ii leat juolluduvvon doarjja go dain ohcamušain maidda lea juolluduvvon doarjja.
søknadene som har oppnådd støtte. Ofte har avslagssøknadene ikke blitt påført søkers kommune eller kjønn.
Dávjá eai leat merken ohcci sohkabeali dahje suohkanii gullevašvuođa dakkár ohcamušaide maidda ii leat juolluduvvon doarjja.
Dette har vi i stor grad kunnet fylle inn på egenhånd og dermed gjort det mulig å gjøre analyser med disse variablene.
Dan mii gal leat oalle muddui sáhttán ieža deavdit ja danin lea ge leamaš vejolaš analyseret daid eará variabeliiguin.
Andre variabler med manglende utfyllinger, som for eksempel hvilket tiltaksområde søknaden er fremmet innenfor, har vi ikke tilstrekkelige opplysninger til å kunne fylle inn.
Muhto leat eará variabelat maid eat leat sáhttán deavdit ieža, danin go mis váilot dieđut daid birra, nugo ovdamearkkadihte dat makkár doaibmasuorgái ohcamuš gullá. 3. kapihttala tabeallain leat mii
I tabellene i kapittel 3, er det der vi har ufullstendige opplysninger, angitt hvor stort utvalget i beregningene er med ” N ”.
merken ” N ” diekkár oktavuođaide, dat čájeha man stuora oassi dat lea olles loguin.
N=587 betyr at vi mangler opplysninger om 213 av søknadene.
N=587 mearkkaša ahte leat 213 ohcamuša main mis váilot dieđut.
Vi forstår at Sametinget har hatt mer fokus på å fylle inn korrekte opplysninger om de som har mottatt tilskudd fra ordningen og som skal følges opp videre gjennom utbetalinger og rapporteringer.
Mii ipmirdit ahte Sámediggi lea gidden eanet fuomášumi dasa ahte deavdit rievttes dieđuid mat gusket sidjiide geat dán ortnegis leat ožžon doarjaga ja geaid galget viidáseappot čuovvolit doarjaga máksimiin ja raportačállimiin.
For oss som evaluatorer er det også interessant å vite hva som kjennetegner søkere og søknader som IKKE har oppnådd støtte.
Midjiide árvvoštalliide lea maid dehálaš gávnnahit makkár mihtilmasvuođat leat ohcciin ja ohcamušain geaidda / maidda ii leat juolluduvvon doarjja. Váilevaš
Manglende datagrunnlag gjør at vi ikke kan uttale oss med like stor nøyaktighet om denne gruppe som gruppen støttemottakere.
dieđut dagahit ahte eat sáhte seamma dárkilvuođaid cealkit juoidá dien joavkku birra go sin birra geat leat ožžon doarjaga.
1.4.2 Intervjuer med sentrale aktører i og omkring tilskuddsordningen
1.4.2 Deháláš olbmuid jearahallan geain leamaš dahkamuš váikkuhanortnegiin
Vi har foretatt telefonintervjuer med sentrale aktører i og omkring tilskuddsordningen – virkemiddelteamet, fagteam, administrativ ledelse, og ledelse i tilskuddsstyret for årene som evalueres.
Mii leat telefuvnnas jearahallan guovddáš olbmuid geain leamaš dahkamuš doarjjaortnegiin – dat leat váikkuhangaskaoapmečumpe, fágačumppet, hálddahusjođiheaddjit, ja daid jagiid doarjjastivrra njunnošat mat dás árvvoštallojuvvojit.
Det er gjort 5 intervjuer med administrasjonen og ett med politiker.
Mii leat čađahan 5 jearahallama hálddahusain ja ovtta
Det har vært en utfordring å få tak i informanter som vært involvert i tilskuddsordningen i alle de tre årene.
politihkkáriin. Lei veaháš váttis gávdnat informánttaid geain leamaš dahkamuš doarjjaortnegiin buot golbma jagi, áššemeannudeaddjit leat molsašuvvan, ja ollugat leat sirdojuvvon eret váikkuhangaskaoapmečumppes ja earát boahtán sadjái.
Saksbehandlere har kommet og gått, og mange har gått inn og ut av virkemiddelteamet, ofte over i andre, mer rådgivende funksjoner mht støtteordningen.
Máŋggas sis leat mannan eará virggiide, main lea eanet ráđđeaddidoaibma doarjjaortnega ektui.
Ved hjelp av informasjon fra flere informanter som har vært med i ulike perioder, opplever vi å ha fått et godt overblikk over utviklingen i og rundt støtteordningen i løpet av de tre årene.
Muhto go leat ožžon dieđuid ollu informánttain geat leamaš dán barggus mielde iešguđet áigodagas, de dovdat liikká ahte leat ožžon buori gova das movt doarjjaortnet ja barggut mat dasa gusket leat ovdánan dán golmma jagis.
Det kan være vanskelig å huske detaljer rundt ordningen som går opp til 5 år tilbake i tid, og således har det vært lettere å få mer detaljerte opplysninger om den siste delen av evalueringsperioden.
Sáhttá gal leat váttis muitit jur juohke diŋgga mii guoská ortnegii gitta 5 jagi maŋos áiggis, ja danin lea ge leamaš álkit oažžut dárkilit dieđuid mat gusket árvvoštallanáigodaga maŋemus oassái.
1.4.3 Gjennomføring av spørreundersøkelse
1.4.3 Jearahallamiid čađaheapmi
Det er gjennomført en postal spørreundersøkelse blant all alle søkerne av tilskudd fra fondet / tilskuddsordningen i perioden 2006‐2008.
doarjaga foanddas / doarjjaortnegis 2006‐2008 áigodagas.
Spørreskjemaet var tospråklig med en norsk og nord ‐ samisk tekst (se vedlegg) og et følgebrev med instruksjon på utfylling av skjemaet.
Jearahallanskovvi lei guovtti gillii, das lei čálus dárogillii ja davvisámegillii (geahča mildosa) ja dan mielde lei reive mas čilgejuvvui movt skovi galgá deavdit.