pere/sami_parallel huggingface dataset:
Av direkte språkarbeid kan det nevnes at Árran sin samiske barnehage i dag har 15 barn.
Njuolggo giellabargguin sáhttá namuhit ahte Árrana sámi mánáidgárddis leat dat 15 máná.
Den følges spesielt opp med en samisk språkarbeider (giellatjiehppe).
Mánáidgárddi čuovvu vásedin giellabargi (giellatjiehppe).
Rundt 20 elever (16 per dags dato) hvorav storparten på videregående nivå får fjernundervisning i lulesamisk både på første‐ og andrespråksnivå.
Birrasii 20 oahppi (16 juste dál), eanas joatkkaskuvlaoahppit, čuvvot gáiddusoahpahusa julevsámegielas vuosttaš ‐ ja nubbegielladásis.
For voksne arrangerer Árran språkkurs på nybegynner og viderekomne nivå basert på Sámásta ‐ serien for samiskopplæring som språkseteret selv har utviklet.
Rávisolbmuide lágida Árran giellakurssiid álgodásis ja joatkkadásis, ja vuođđun geavahuvvo Sámásta‐ giellaoahpporáidu, maid guovddáš ieš lea ovddidan.
Sámasta 3 er klar og i bruk, mens senteret
Sámasta 3 lea gárvvis váldojuvvot atnui, ja
håper på midler til å ferdigstille nivå 4 i løpet av 2012.
guovddáš sávvá ahte oččošii doarjaga gárvvistit 4. dási jagi 2012 mielde.
Árran var skeptiske til å gå inn i Samisk høgskole sitt 5‐årsprogram for voksenopplæring.
Árran ii lean nu gearggus searvat Sámi allaskuvlla 5‐jagi rávisolbmuidoahppoprográmmii.
Siden de alt hadde lang erfaring med voksenopplæringskurs og uansett ville måtte avholde dem selv, virket det lite hensiktsmessig å legge til et ekstra ledd.
Sis lei alddineaset juo guhkes hárjáneapmi lágidit rávisolbmuide kurssiid, ja go sii aŋkke šaddet daid ieža lágidit, de eai oaidnán dárbbu lasihit dasa ođđa lađđasa.
De er imidlertid i dialog med Samisk høgskole for å se om det kan være felt der de vil kunne dra lærdom av høgskolens erfaringer.
Muhto sii leat ságastallamen Sámi allaskuvllain ahte livčče go suorggit gos guovddáš sáhtášii oahppat allaskuvlla vásáhusain.
Språkkursene ved Árran har så langt ikke gitt formell kompetanse, men det jobbes nå med dette.
Dán rádjái eai leat Árrana giellakursset addán makkárge formálalaš gelbbolašvuođa, muhto sii leat dan guvlui bargamin.
Språkkursene ved Árran har stort sett vært kjørt enten på dagtid (en eller to dager i uka) eller på kveldstid.
Árran lea eanas giellakurssiid lágidan beaivet (ovtta dahje guokte beaivvi vahkus) dahje eahketkursen.
Bare en gang ble det arrangert et kontinuerlig språkkurs over 7‐8 måneder og da som et AMO.
Dušše okte leat sii lágidan giellakursse mii bisttii 7‐8 mánu ja dat lei AMO.
‐ kurs i samarbeid med ASVO.
‐ kurse mii lágiduvvui ovttas ASVOin.
Det gis utrykk for at full permisjon med lønn fra jobb over såpass lang tid, er det som virkelig ville gitt språkarbeidet et løft.
Daddjo ahte virgelohpi bálkkáin dien muttos guhkes áiggi livččii dat mii duođai attášii eanemus ávkki giellabargui.
Vår informant opplyste at erfaringen med voksenopplæring i samisk, er at fokus på muntlig språkbruk og tekster fungerer bedre enn vekt på mer formelle aspekter ved språket som grammatikk.
Min informánta muitala ahte rávisolbmuid sámegielkursse vásáhusat leat ahte njálmmálaš giela ja teavsttaid čalmmustahtten doaibmá buorebut go de jus bidjá eanet deattu giela formálalaš osiide, nugo grammatihkkii.
Árran tilbyr også språktreningskurs der voksne som har en del språkkunnskaper og gjerne kan lulesamisk passivt, får en arena der de kan ta språket i bruk.
Árran fállá maid giellahárjehallankurssiid gos rávisolbmot, geat máhttet veaháš sámegiela, ja geain áinnas lea passiiva julevsámegielmáhttu, sáhttet čoahkkanit ja hárjehallat geavahit giela.
Árran ser et behov for å jobbe mer med voksenopplæringspedagogikk for å knytte språkopplæring nærmere praktisk aktivitet, noe de i liten grad har gjort så langt.
Árran oaidná dárbbu bargat eanet rávisolbmuidoahppopedagogihkain čatnan dihtii giellaoahpaheami nannoseappot praktihkalaš bargamušaide. Dan sii leat unnán dahkan dán rádjái.
De er også opptatte av å motivere og støtte foreldre til å velge samisk for sine barn, og har i den forbindelse nylig arrangert et seminar med tema tospråklighet.
Sis lea maid stuora beroštupmi dasa ahte movttiidahttit ja doarjut váhnemiid válljet sámegiela mánáidasaset, ja lea ge dan oktavuođas oalle gieskat lágidan seminára man fáddán lei guovttegielatvuohta.
Opplæring i lulesamisk på høgskolenivå har vært gjennomført på Árran i regi av Universitetet i
Árranis lea maid Nordlándda universitehta lágidan julevsámegieloahpu allaskuvladásis.
Nordland. Fra høsten skal universitetet tilby en bachelor i lulesamisk, slik at en vil kunne ta 30 ekstra studiepoeng i lulesamisk (LU1, LU2 og LU3 – til sammen 90 studiepoeng).
Čavčča rájes áigu univesitehta fállat bachelor dásis julevsámegieloahpu, ja de ožžot studeanttat 30 liige oahppočuoggá julevsámegielas (LU1, LU2 og LU3 – oktiibuot 90 oahppočuoggá).
Språkkafé er et annet tiltak Árran har prøvd ut for å skape en språkarena, men tiltaket fungerte ikke så bra, og vil måtte videreutvikles om det skal tas opp igjen.
Giellakafea lea eará doaibma maid Árran lea geahččalan, ásahan dihte gielladeaivvadanbáikki, muhto dat ii doaibman beare bures ja dan ferte hábmet ođđasis jus dainna fálaldagain galget joatkit.
Et særlig vellykket tiltak er Giellabiesse for ungdom fra 16‐25 år.
Earenoamáš bures lihkostuvvan doaibma lea Giellabiesse, mii lea gaskal 16‐25 jahkásaš nuoraide. Diet čoagganeamit
Disse samlingene som nå holdes seks ganger i året er svært populære, og gir unge samisktalende muligheten til å møtes, ta ansvaret og bruke sitt lulesamiske språk.
lágiduvvojit dál guđa geardde jagis, ja daidda lea hui stuora beroštupmi.
Árran ser for seg at tilsvarende
Doppe besset sámegielat nuorat deaivvadit ja dovdat ovddasvástádusa geavahit julevsámegiela.
opplegg med hell vil kunne utvikles også for yngre ungdom.
Árrana oaivila mielde sáhtášii bures diekkár čoagganemiid lágidit maiddái nuorabuš nuoraide.
Árran evaluerer sine språkkurs i etterkant ved å skriftlig spørre om hva som kunne vært gjort bedre.
Árran árvvoštallá giellakurssiid daid loahpaheami oktavuođas, ja jearrá čálalaččat maid livččii sáhttán buorebut bargat.
De prøver også å ta hensyn til kursdeltakernes ønske om kvelds‐ eller dagkurs, ved å registrere ønsker ved påmelding.
Sii geahččalit vuhtiiváldit kurseoasseválddiid sávaldagaid, ahte hálidit go beaive ‐ vai eahkeskurssiid, ja sihtet oasseválddiid čállit iežaset sávaldagaid de go dieđihit kursii. Seammaládje
Tilsvarende prøver de å tilpasse samiskkursene til kursdeltakernes språknivå og ønsker med opplæringen.
geahččalit sii maid heivehit sámegielkurssiid oasseválddiid sámegielmáhttui ja dasa makkár sávaldagat sis leat oahpahusa ektui.
Etter at Tysfjord kommune gikk inn i språkforvaltningsområde i 2006, har kommunen vært forpliktet til å tilby samiskspråklig kompetanseheving blant sine ansatte. Dette har medført et ekstra tilsig til
Go Divttasvuotna searvvai sámegielaid hálddašanguvlui 2006:s, de lea suohkanis geatnegasvuohta fállat gelbbolašvuođanannema sámegielas iežas bargiide.
språkkursene.
Dat lea dagahan ahte eanebut leat ohcan giellakurssiide.
Generelt er det særlig kvinner i omsorgsyrkene og unge mødre som deltar, mens menn i noe større grad har møtt opp på kveldskurs.
Oppalaččat leat eanas nissonolbmot geat barget fuolahussuorggis ja nuorra eatnit geat servet kurssiide, ja dievdoolbmot servet viššaleappot eahkeskurssiide.
4.4 Finansiering av virksomheten
4.4 Doaimma ruhtadeapmi
Til tross for at Tysfjord kommune var en av stifterne av Árran, og har vært representert i styret siden staren av, får lulesamisk senter ingen grunnfinansiering fra kommunen. Dette har heller ikke endret
Vaikko Divttasvuona suohkan lei ge okta Árrana álggaheddjiin, ja lea leamaš mielde stivrras juo álggu rájes, de ii oaččo julevsámi guovddáš makkár ge vuođđodoarjaga suohkanis.
seg siden 2006 da Tysfjord ble innlemmet i forvaltingsområdet for samisk språk.
Ii ge diet leat rievdan maŋŋel 2006 ge, go Divttasvuotna searvvai sámegielaid hálddašanguvlui.
Árran får støtte til barnehagedrift i tråd med andre private barnehager, og kommunen kjøper en del språktjenester, men dette er alt.
Árran oažžu doarjaga mánáidgárddedoibmii seammaládje go eará priváhta mánáidgárddit, ja suohkan oastá muhtun giellabálvalusaid, muhto dat lea ge buot.
Det er også Árran som tilbyr eksternt finansierte språkkurs som kommunens ansatte inviteres til å delta på, mens kommunen bidrar med betalt studiepermisjon og dekning av egne deltakeres materialkostnader.
olgobealruhtadeami, maidda suohkana bargit bovdejuvvojit searvat, ja suohkan addá lohkanvirgelobi bálkkáin ja gokčá oasseválddiid oahpponeavvogoluid.
Informanter ved Árran ønsker at kommunen i større grad skal bidra til deres virksomhet via tospråklighetsmidlene.
Informánttat Árranis sávvet ahte suohkan searvvašii eanet sin bargguide guovttegielatvuođadoarjagiin.
Árran får grunntilskudd fra Sametinget for kulturhus, språksenter, og museumsarbeid.
Árran oažžu vuođđodoarjaga Sámedikkis kulturvissui, giellaguovddážii ja museabargui.
Sametinget er i tillegg den viktigste kilden til prosjektstøtte, men her er også Nordland fylkeskommunen svært sentral ‐ ikke minst som samfinansiør.
Ja Sámediggi lea dasa lassin deháleamos prošeaktaruhtadeaddji, muhto dan oktavuođas lea maid Nordlándda fylkasuohkan hui guovddážis – eandalii mielderuhtadeaddjin. Fylkasuohkanis lea golbmajagi
Fylkeskommunen har en treårig rammeavtale med Árran som tilbyder av fjernundervisning i samisk videregående opplæring.
rámmašiehtadus Árraniin, mii fállá gáiddusoahpahusa sámegielas joatkkaoahppodásis.
Det hevdes at overføringene fra staten til Sametinget relativt sett ikke har kompensert for lønns‐ og prisoppgangen, noe som forplanter seg til Sametingets grunntilskudd til språksentrene.
Čuoččuhuvvo ahte stáhta juolludeamit Sámediggái eai leat čuvvon bálká ‐ ja haddegoargŋuma, ja dat čuohcá maid vuođđodoarjagiidda maid Sámediggi juolluda giellaguovddážiidda.
Informanter ved Árran lulesamiske
Informánttat Árran julevsámi guovddážis vásihit ahte barggut leat lassánan, muhto doarjagiid sturrodat ii leat seamma dásis lassánan, nu ahte dat duohtavuođas leat ge njiedjan.
senter opplever at oppgavene har økt samtidig som tilskuddene ikke har økt tilsvarende, slik at de relativt sett har gått ned.
Boađus das lea ahte ii beasa nu viidát doaibmat ja ahte guovddáš čadnojuvvo prošeaktadoarjagiidda, mat dál juo leat bealli guovddáža dietnasiin.
Konsekvensen er et redusert handlingsrom og en økt avhengighet av prosjektmidler som nå utgjør halvparten av senterets inntekter.
Ja ollu návccaid šaddá geavahit ruhtaohcamiidda dan sadjái go geavahit návccaid metodaovddideapmái ja máhttobuvttadeapmái.
Dermed blir mye ressurser brukt på å springe etter penger på bekostning av metodeutvikling og kunnskapsproduksjon, og senteret må ta en risiko ved å tilby flere faste stillinger enn de har grunnfinansiering til, for å beholde kompetanse.
Dasa lassin šaddá guovddáš fállat fásta virggiid dan guovttegávdnái ahte ožžot go vuođđoruhtadeami, vai nagodit doalahit gelbbolašvuođa.
Slik Árran lulesamiske senter ser det, vil disse utfordringene kunne bøtes på ved å dreie finansieringen fra Sametinget over mot mer grunnfinansiering.
Árran julevsámi guovddáš oaidná dieid hástalusaide dan čovdosa ahte Sámedikki ruhtadeami rievdadit eanet dan guvlui ahte lasihit vuođđodoarjaga.
Målstyrte rammeavtaler vil kunne gi sentrene mulighet til å gjennomføre flere prosjekter innenfor mer forutsigbare rammer.
Rámmašiehtadusat main leat dihto ulbmilat sáhttet addit guovddážiidda vejolašvuođa čađahit eanet prošeavttaid go leat sihkkarit rámmaeavttut.
De mener imidlertid at størrelsen på tilskuddet må sees i sammenheng med språksituasjonen senteret virker i.
Ja sii oaivvildit maid ahte doarjaga sturrodaga ferte geahččat dan oktavuođas makkár gielladilis guovddáš doaibmá.
For at de tre samiske språkene skal ha likeverdige utviklingsmuligheter, må sentrene i lule‐ og sørsamiske områder få relativt mer for å kompensere for språkenes svake stilling.
Jus dat golbma sámegiela galget oažžut seammaárvosaš ovdánanvejolašvuođaid, de ferte julev‐ ja lullisámegielguovlluide addit miha eambbo doarjaga buvttadan dihtii daid gielaid heajos dili.
Kriteriene
Sámedikki vástádus
Sametingets respons på rapporteringen blir fulgt opp som grunnlag for videre aktivitet, slik som nåværende dreining mot ungdom og eldre.
raporttaide čuovvoluvvo ja geavahuvvo vuođđun viidásit doaimmaide, ovdamearkkadihte go dál leat bargagoahtán nannet doaimmaid nuoraide ja vuorasolbmuide.
Dialogen med Sametinget betraktes som god, og det ansees som fordelaktig å kunne forholde seg til lulesamisk språkkonsulent.
Gulahallan Sámedikkiin lea buorre, ja sin mielas lea vuogas go besset doallat oktavuođa julevsámi giellakonsuleanttain.
4.5 Rekruttering
4.5 Bargiid fidnen
I følge informanter ved Árran er mulighetene til å få nødvendig kompetanse i institusjonen betydelig svekket de to siste årene.
Árrana informánttaid mielas lea maŋemus guovtti jagis šaddan miha váddásit oažžut institušuvdnii bargiid geain lea dárbbašlaš gelbbolašvuohta.
Fylkesmannen i Nordland bidro tidligere til nødvendig kompetanseheving ved å tildele studiehjemler til ansatte ved Árran ut fra deres behov.
gelbbolašvuođa nannendoaimmain, dakko bokte ahte attii oahppovuođu Árran bargiide dan dárbbu mielde mii sis lei.
Denne muligheten har falt bort, og senteret etterspør flere frie midler til institusjonene for å bygge opp kompetanse ut fra interne behov.
Dál ii leat šat diekkár vejolašvuohta, ja guovddáš ohcala eambbo friddja doarjagiid institušuvdnii vai sáhtášii gelbbolašvuođa hukset iežas siskkáldas dárbbuid mielde.
Árran håper også å kunne tilby attraktive jobber til en generasjon unge med førstespråksopplæring og som nå er i utdanning.
Árran sávvá maid nagodit fállat gelddolaš bargguid nuoraide geain sámegiella lea vuosttašgiellan, geat dál ain leat skuvllaid vázzimin.
Kjønnsfordelingen blant de ansatte ved Árran er
Sohkabealjuohku Árran bargiid gaskkas lea oalle buorre.
ganske bra. Det har vært en viss overvekt av kvinner som jobber med språk, men en har nå fått inn to menn på korttidskontrakter i barnehagen.
oanehisáiggi šiehtadusas mánáidgárddiin.
Institusjonen opplyser at de har en bevisst politikk i forhold til lønnsmessig likestilling.
Institušuvdna dieđiha ahte sis lea hui dihtomielalaš politihkka dasa ahte sohkabeliin galgá bálkká dáfus maid leat seammadássásašvuohta.
4.6 Samarbeid og kommunikasjon
4.6 Ovttasbargu ja gulahallan
Árran lulesamiske senter kom tidlig i gang og har opparbeidet seg et bredt nettverk både formelt og
Árran julevsámi guovddáš lea áigá juo ásahuvvon, ja lea ge nagodan bargguid bokte oažžut viiddis fierpmádaga, sihke formálalaš ja eahpeformálalaš dásis, našuvnnalaččat ja internašuvnnalaččat ollu
uformelt, nasjonalt og internasjonalt og på ulike fagfelt.
fágasurggiin.
I forhold til språkarbeid er samarbeidet med Universitetet i Nordland viktig.
Giellabarggus lea ovttasbargu Nordlándda universitehtain dehálaš.
Mer løselig samarbeid mot søsterinstitusjoner på svensk side er blitt formaliserte blant annet gjennom to Interreg prosjekter.
Eanet luvvosat ovttasbargu seammalágan institušuvnnaiguin ruoŧabealde lea maid dál formáliserejuvvon earet eará guvttiin Interreg prošeavttain.
Samarbeidet med Tysfjord kommune er også styrket slik at en håper på en sterkere felles satsning på lulesamisk språk framover.
Ovttasbargu Divttasvuona suohkaniin lea maid nannejuvvon ja nu vurdet ge vel eanet oktasaš julevsámegiel nannendoaimmaid boahtteáiggis.
For øvrig har Árran mer uformell kontakt med andre samiske språksentre og da særlig mot Várdobáiki.
Muđui leat Árranis eará eahpeformálalaš oktavuođat eará sámi giellaguovddážiiguin, ja eandalii Várdobáikkiin.
Árran deltar på Sametingets nettverksmøter for språksentrene og mener det er bra med en nasjonal
Árran láve leat fárus Sámedikki giellaguovddážiid fierpmádatčoahkkimiin, ja oaivvilda ahte lea buorre go gávdno
møtearena.
diekkár našuvnna dásis čoaggananvejolašvuohta.
Det uttrykkes likevel at en vil kunne få mer igjen for disse møtene om en institusjon blir gitt et klarere ansvar og om arbeidet blir noe mer styrt.
Liikká lohket ahte sáhtášii vel eanet ávkki oažžut diein čoahkkimiin jus muhtun institušuvdnii attášii čielgasit ovddasvástádusa ja jus barggu stivre buorebut.
4.7 Mål og effekter av virksomheten
4.7 Doaimma ulbmil ja beaktu
Sametingets mål med tilskuddsordningen til samiske språksentre er at samisk språk skal høres og synes i språksenterets virkeområde.
Sámedikki ulbmil sámi giellaguovddážiid doarjjaortnegiin lea ahte sámegiella galgá gullot ja oidnot giellaguovddážiid doaibmaguovllus.
Det er vanskelig å utale seg om i hvilken grad dette er oppnådd gjennom Árrans virksomhet, da det lulesamiske språklige utgangspunktet i senterets virkeområde var
Lea váttis cealkit man muddui Árran lea doaimmaidisguin olahan
svakt ved senterets opprettelse.
dien mihttomeari, danin go julevsámi gielladilli guovddáža doaibmaguovllus lei hui rašši dalle go guovddáš álggahii doaimmas.
Informantene mener at Árran julevsáme guovdásj klart har styrket samisk språk gjennom faglig språkarbeid og gjennom ulike tiltak.
Informánttat oaivvildit ahte Árran julevsáme guovdásj hui čielgasit lea nannen sámegiela fágalaš giellabargguid bokte ja iešguđetlágan doaimmaiguin.
Barnehagedrift har dannet grunnlaget for videre opplæring i og på samisk, mens senteret i liten grad har bidratt overfor Drag skole der rundt halvparten av elevene tar lulesamisk.
Mánáidgárddis huksejit vuođu man ala sáhttá hukset viidásit oahpu sámegielas ja sámegillii, muhto guovddáš ii leat nu beare ollu bargan Ájluovtta skuvllas, gos sullii bealli ohppiin leat válljen julevsámegiela.
Tidligere fjernundervisningstilbud til grunnskoleelever er flyttet fra Árran, mens senterets rolle for lulesamisk språk har vært formidabel
Gáiddusoahppofálaldat vuođđoskuvlaohppiide mii ovdal lei Árranis, lea dál sirdojuvvon eret, muhto guovddáža rolla julevsámegieloahpaheamis lea leamaš oalle beaktil joatkkaskuvlaohppiide geat
for elever i videregående opplæring som må ut av kommunen for videre skolegang.
šaddet fárret eret suohkanis go álget joatkkaskuvlii.
Gjennom språksamlinger har ungdom også fått en arena utover skolen der de kan bruke språket.
Giellačoagganemiin leat nuorat ožžon vejolašvuođa deaivvadit eará báikkis go skuvllas ja geavahit giela.
Også mange voksne har lært eller aktivert samisk språk, selv om det til dels har vært vanskelig å nå ut til alle.
Maiddái ollu rávisolbmot leat oahppan dahje ealáskahttán giela, vaikko vel lea ge leamaš oalle váttis olahit buohkaide dainna fálaldagain.
Opplæring i lulesamisk språk, samt ulike forsøk med å tilby språkarenaer har bidratt til at samisk høres mer enn tidligere, men språket brukes fremdeles mest i den private sfære.
Julevsámegiela oahpaheapmi, ja maiddái iešguđetlágan geahččaladdamat movt lágidit giellabáikkiid, leat váikkuhan dasa ahte sámegiella gullo dál eanet go ovdal, muhto giella geavahuvvo ain
Miljøet på Árran utgjør i seg selv helt klart en sterk lulesamisk språklig arena, men også der foregår mye av den daglige aktiviteten på norsk.
eanemusat priváhta birrasiin. Árran lea iešalddis juo dakkár báiki gos lea hui nanu julevsámegiel biras, vaikko maiddái doppe gullo ollu dárogiella beaivválaš bargguin.
En har derfor jobbet innad i organisasjonen for å øke bruken av samisk.
Danin leat ge bargan organisášuvnna siskkobealde oažžut olbmuid geavahit eanet sámegiela.
Relasjonen mellom Tysfjord kommune og Árran har ikke vært spesielt sterk.
Divttasvuona suohkana ja Árrana gaskavuohta ii leat leamaš beare nanus.
Fra kommuneadministrasjonen fikk vi fra ett hold etterlyst mer initiativ fra Árran, mens det var lite
Suohkanhálddahusas lei muhtun gii logai ahte sii váillahit eanet oktavuođa Árraniin, muhto lei unnán beroštupmi diđoštit maid Árranis barget oahpahussuorggis.
interesse for Árran sitt arbeide fra opplæringssektoren.
áigumin searvat.
Selv utrykte Árran glede over at kommunen endelig ser ut til å komme mer på banen. Sammen med de nye kriteriene for tildeling av tospråklighetsmidler der samarbeid blir viktig i forhold til utviklingsdelen, ansees ansettelsen av en samisk språkkonsulent som en viktig faktor for å få på plass et mer forpliktende samarbeid med kommunen.
Sámi giellakonsuleantta virgáibidjan ovttas daid ođđa eavttuiguin mat leat biddjojuvvon guovttegielatvuođadoarjagiid juohkimii, gos ovttasbargu deattuhuvvo ovddidanoasis, soaitá leat veahkkin dasa ahte ásahuvvo eanet geatnegahtti ovttasbargu suohkaniin.
Árran er i seg selv et veldig synlig samisk bygg, men samisk språk er lite synlig ellers i kommunen, for
Árran lea sámi visti mii lea hui oainnus, muhto sámegiella gal ii leat beare oainnus muđui suohkanis, ovdamearkkadihte galbbain.
eksempel gjennom skilting. Arbeidet med å utarbeide samiskspråklig skriftmateriale har også helt klart hatt betydning for synliggjøring, opplæring og muligheten til å bruke og utvikle språket.
Sámegiel čálalaš ávdnasiid ovddideapmi lea maid čielgasit váikkuhan sámegiela oainnusindahkamii, oahpahussii ja ahte leat rahpasan vejolašvuođat geavahit ja ovddidit
Det ser altså ut til at Árran, slik en informant uttrykte det, har lyktes bedre innenfor sine egne dører enn utenfor.
Orro ge leamen nu, go muhtun min informánttain juo logai ge, ahte Árran lea lihkostuvvan buorebut iežas uvssaid siskkobealde go daid olggobealde.
En grunn til at det har vært vanskelig å bringe språket ut, er ifølge informanter knyttet til at ikke alle i bygda er positiv til Árran fordi institusjonen på et vis krever at du tar på deg din samiske hatt.
Informánttat oaivvildit ahte okta sivva dasa go lea leamaš nu váttis oažžut giellageavaheami viidánit, lea ahte eai buohkat gilis liiko Árranii, danin go dat institušuvdna muhtun láhkái dego gáibida ahte galggat bidjat sámi gahpira oaivái.
Dette reflekterer i følge flere informanter en situasjon der identitetsforvaltningen ennå er krevende.
Dat čájeha máŋgga informántta mielas dakkár dili gos identitehtahálddašeapmi ain lea gáibideaddji.
For eksempel er de læstadianske miljøene er fremdeles imot opprettelsen av Árran.
Læstaniánalaš birrasiin leat ovdamearkkadihte ain hui vuostá Árrana ásaheapmái.
4.8 Vurdering
4.8 Árvvoštallan
Etter vår vurdering er Árran en viktig institusjon som har hatt og har en enorm betydning for lulesamisk språk og kultur.
Min árvvoštallama mielde lea Árran dehálaš institušuvdna mas lea leamaš ja mas ain lea stuora mearkkašupmi julevsámi gillii ja kultuvrii.
Fjernundervisningen ved sentret drives godt og bidrar til et sterkt språklig miljø, og samlinger / språkleir for ungdom gir en god språkarena det er viktig å videreføre.
Guovddáža gáiddusoahpaheapmi jođihuvvo bures ja lea mielde ásaheamen nanu giellabirrasa, ja nuoraid čoagganeamit / giellagoađástallan leat mávssolaš gielladeaivvadanbáikkit maid berrejit lágidit ain boahttevuođas.
Når det gjelder språkkurs for voksne kan Árran bli flinkere til å kople språkkurs til ulike kulturelle aktiviteter
Muhto Árran sáhttá buorebut láhčit
for å nå et bredere publikum.
giellakurssiid rávisolbmuide, sáhtášii čatnat daid iešguđetlágan kulturdoaimmaide vai olaha ain eanet olbmuid.
I og med at institusjonen ennå ikke har full legitimitet i lokalsamfunnet, vil det også kunne være hensiktsmessig å gjennomføre flere tiltak utenfor egen institusjon slik at terskelen for å delta kanskje kan bli redusert.
Ja go buohkat báikkálaš servodagas eai vel dohkket dan institušuvnna, de livččii várra ávkkálaš čađahit eanet doaimmaid olggobealde iežaset viesu, de ii soaittáše olbmuide nu váttis searvat doaimmaide.
Det må også jobbes videre med å styrke samarbeidet med kommunen slik at denne i større grad tar på seg sitt ansvar for det samiske språket og Árran kan fungerer som en ressurs og samarbeidspartner heller enn som en separat aktør.
Fertejit maid bargat viidáseappot suohkana oktavuođain, ja buoridit dan nu ahte suohkan buorebut oahppá váldit ovddasvástádusa sámegielas, ja vai Árran baicca beassá doaibmat resursan ja ovttasbargoguoibmin dan sadjái go oktoieš bargi.
Vi vurderer at det i denne forbindelse vil være naturlig at kommunen bidrar i finansieringen av sentret via
Dien ovttasbarggus livččii min árvvoštallama mielde lunddolaš ahte suohkan geavaha guovttegielatvuođadoarjagiid guovddáža ruhtadeapmái.
5 Várdobáiki ‐ Samisk språksenter i Evenes
5 Várdobáiki – Sámi giellaguovddáš Evenáššis
5.1 Bakgrunn for opprettelsen av språksenteret
5.1 Duogáš dasa manne giellaguovddáš ásahuvvui
I kommunene Evenes og Ankenes (nå del av Narvik) i Nordland og Skånland i Troms har vi det største sammenhengende såkalte markasamiske området i landet med en særlig konsentrasjon på begge sidene av kommune‐ og fylkesgrensene mellom Skånland og Evenes kommuner.
Evenášši ja Ankenes (dál oassi Áhkkánjárggas / Nárviikkas) Nordlánddas ja Skániin Romssas lea stuorámus márkosámiid ássán olles riikkas, ja eanemus čoahkkeássan lea goappešat bealde suohkan‐ ja fylkaráji Skánit ja Evenášši guovlluin.
Så sent som tidlig på 1970‐tallet hadde de aller fleste i dette området på 40 år eller eldre samisk som morsmål.
Nu aitto go 1970‐logus lei eanas 40 jahkásaš dahje boarrasit olbmuin dán guovllus sámegiella eatnigiellan.
I de par
Muhto vuosttaš logenar jagiid maŋŋel nuppi
første tiårene etter andre verdenskrig synes samiske foreldre i dette området å ha vært bevisste på heller å lære barna sine norsk enn samisk, noe som sammen med generell fornorskningspolitikk har bidratt til at det nå er svært få, om noen, barn i dette området som vokser opp med samisk som morsmål, noen få vokser opp som samisk ‐ norsk tospråklige, mens det inneværende skoleår (2011‐ 12) er om lag 50 barn og ungdom som tar samiskopplæring i grunnskole og videregående skole, de fleste som andrespråk.
máilmmisoađi álge dán guovllu váhnemat dihtomielalaččat oahpahit mánáidasaset dárogiela, eai ge sámegiela. Dat dilli ovttas dalá dáruiduhttinpolitihkain lea ge dagahan dan ahte dál leat áibbas moadde máná dán guovllus, jus oppanassiige lea oktage, geat bajásšaddet sámegielain eatnigiellan. Muhtun moadde máná bajásšaddet guovttegielagin, sámi ‐ ja dárogielagin, ja dán skuvlajagi (2011‐12) leat birrasii 50 máná ja nuora geain lea sámegiella vuođđoskuvllas ja joatkkaskuvllas, eatnasiin nubbegiellan.
Mot slutten av 1970‐tallet og utover, ble det skapt et lokalt engasjement for å bygge opp samiske institusjoner i dette området.
Loahpageahčen 1970‐logu ja das ovddos lei hui stuora báikkálaš áŋggirdeapmi oččodit sámi institušuvnnaid dán guvlui.
Ifølge våre informanter var det ildsjeler innen det lokale lag av Norske Samers Riksforbund (Hinnøy og omegn sameforening ‐ NSR) som alt på 1980‐tallet lanserte tanken til det som rundt tusenårsskiftet skulle bli til den mer omfattende institusjonen Várdobáiki.
Min informánttat muitalit ahte ledje Norgga Sámiid Riikkasearvvi báikkálaš searvvi (Iinná ja biras Sámiid Searvvi – NSR) áŋgiris miellahtut geat juo 1980‐logus ovdanbukte áigumuša ahte duhátjagi molsašumi áiggis galggai Várdobáiki institušuvdna ásahuvvot.
Det begynte med samisk barnehage i Trøssemark på 1980‐tallet, så kom språksenteret i 1999, mens status som kultursenter kom i 2002.
Álggos ásahuvvui sámi mánáidgárdi Vuopmegeahčái 1980‐logus, ja de ásahuvvui giellaguovddáš 1999:s, ja báiki oaččui kulturguovddáš árvvu 2002:s.
Várdobáiki er et samisk senter for Sør ‐ Troms og nordre Nordland med formål å videreføre samisk språk, kultur og samfunnsliv i regionen, Under paraplyorganisasjonen
Várdobáiki lea Lulli ‐ Romssa ja davimus Nordlándda sámi guovddáš man ulbmil lea fievrredit viidáseappot dan guovllu sámegiela, kultuvrra
inngår dels overlappende enheter som Samisk språksenter, Samisk kultursenter m / ungdomssenter, Várdobáiki museum som også omfatter Gállogieddi friluftsmuseum, Várdobáiki helserelaterte prosjekt og Márkománák samiske barnehage.
ja servodateallima. Dien paraplyorganisašuvnna vuolde leat ovttadagat main leat ollu searválasbarggut, nugo Sámi giellaguovddáš, Sámi kulturguovddáš ja / nuoraidguovddáš, Várdobáiki musea masa maid gullá Gállogietti olgomusea, Várdobáikki dearvvašvuhtii guoskivaš prošeavttat ja Márkománák sámi mánáidgárdi.
I tillegg har Várdobáiki arbeidsgiveransvar for den ene fast tilsatte i Márkomeannu årlige samiske festival.
Dasa lassin lea Várdobáikkis bargoaddiovddassvástádus dan fásta bargái gii bargá Márkomeannu sámi festiválain mii lágiduvvo jahkásaččat.
Målt i antall
Resurssat maid
medarbeidere er barnehagen den største enhet med i alt 9‐10 medarbeidere.
Go geahččá bargiid lohkui, de lea mánáidgárdi stuorámus ovttadat, das leat oktiibuot 9‐ 10 bargi.
Ved Várdobáiki er det i alt ca. 15 fast tilsatte eller ansatt på langtidskontrakter.
Várdobáikkis leat oktiibuot sullii 15 bargi bissovaš virggiin dahje guhkesáiggi bargosoahpamušain.
I tillegg har det til en hver tid de siste årene vært et varierende antall stillinger finansierte over prosjektmidler.
Dasa lassin leat maŋemus jagii leamaš bargit geaid virggiid leat ruhtadan prošeaktadoarjagiiguin.
Senter for samisk helseforskning ved Universitetet i Tromsø og Duodji instituhtta er viktige samarbeidsparter som leier hvert sitt kontor på Várdobáiki.
Sámi dearvvašvuođadutkanguovddáš Romssas ja Duodji instituhtta leat deháleamos ovttasbargit mat láiguhit kantuvrraid Várdobáikkis.
5.2 Valg av organisasjonsform
5.2 Organiserenmálle válljen
Ved etableringa av et samisk språk‐ og kultursenter var det andelslagsformen (BA) som ble valgt.
Sámi giella ‐ ja kulturguovddáža vuođđudeamis válljejedje doaimma organiseret ossolaččaidsearvin (BA).
Kommuner i nordre Nordland og Sør ‐ Troms ble invitert til å gå inn med andeler, likeså relevante lag og foreninger og interesserte privatpersoner.
Davvi Nordlándda ja Lulli ‐ Romssa suohkanat bovdejuvvo searvat oamasteaddjin, nu maiddái searvvit ja berošteaddji priváhta olbmot.
I dag er Nordlands ‐ kommunene Ballangen, Narvik, Evenes og Tjeldsund og Troms ‐ kommunene Gratangen, Skånland og Salangen andelseiere i tillegg til ti ulike samiske lag og foreninger og 75 privatpersoner.
Dál leat Nordlándda ‐ suohkanat Bálák, Áhkkánjárga / Nárviika, Evenášši ja Dielddanuorri ja Romssa ‐ suohkanat Rivtták, Skánit ja Siellakvuotna mielde ossolaččaidsearvvis, ja dasa lassin vel logi iešguđetlágan sámi searvvit ja lihtut ja 75 priváhta
Várdobáiki har et styre på syv medlemmer som representerer de tre ulike grupperingene av andelshavere.
olbmo. Várdobáikkis lea stivra mas leat čieža lahtu geat ovddastit dien golbma oamasteaddjijoavkku.
Referert i styrets årsberetning for 2010.
Čállojuvvon stivrra 2010 jahkedieđáhussii.
Når andelsformen ble valgt, var det ut fra et ønske om å sikre lokalt engasjement og nærhet til det geografiske området som sentret skulle operere i og forholde seg til.
Go BA oamastanmálle válljejuvvui, de dat lei danin go hálidedje sihkkarastit báikkálaš beroštumi ja lagasvuođa dan geográfalaš guvlui gos guovddáš galggai doaibmat ja masa galggai leat oktavuohta.
Ifølge nåværende (2012) styreleder har Várdobáiki hele tida ønsket å framtre som en grasrotorganisasjon som tar hensyn til folks ønsker.
Dálá stivrajođiheaddji (2012) muitala ahte Várdobáiki lea čađat hálidan leat rásseruohtasorganisašuvdna mii vuhtiiváldá olbmuid sávaldagaid.
Også daglig leder la vekt på andelsformen som viktig for å sikre den lokale og mer folkelige forankring som så langt har bidratt til at lista for å ta kontakt med, og foreslå utviklingen av prosjekt har vært lav.
Maiddái beaivválaš jođiheaddji deattuhii ahte BA organiserenmálle lea dehálaš vai sihkkarastá báikkálaš ja álbmogii guoskivaš čanastaga, mii dán rádjái lea váikkuhan dasa ahte olbmot álkit váldet oktavuođa ja evttohit
Det arbeides nå med å få etablert en ny styringsstruktur for Várdobáiki.
Dál leat bargamin ásahit ođđa stivrenmálle Várdobáikái.
Sametinget har i første omgang ønsket Várdobáiki organisert som en stiftelse, mens fylkene Nordland og Troms setter hardt inn på at institusjonen må omgjøres til et aksjeselskap (AS).
Vuosttažettiin lea Sámediggi hálidan ahte Várdobáiki galggašii organiserejuvvot vuođđudussan, ja nuppebealis leat Nordlándda ja Romssa fylkkat garrasit deattuhan ahte institušuvdna galgá rievdaduvvot oasussearvin (OS).
Det blir oppfattet som presserende å få denne omleggingen i boks, blant annet i forbindelse med nye lokaler (kulturhuset Várdobáiki) der byggearbeidet i regi av Statsbygg skal starte opp i 2013, og hvor det forventes at også fylkeskommunene vil bidra økonomisk. Flere av våre informanter vurderer fylkenes holdning slik at
Dien nuppástuvvama ollašuhttin orro dovdomin lossa bargun, earet eará danin go leat áigumin hukset ođđa lanjaid (Várdobáiki kulturviessu), maid Statsbygg galgá huksegoahtit 2013:s, ja de vurdojuvvo
disse gjennom AS.
Máŋggas min informánttain dulkojit fylkkaid oainnu dán áššis dan guvlui ahte go ožžot OS.
‐ formen kan sikre seg innflytelse og kontroll over de midlene som måtte bevilges til Várdobáiki.
‐ stivrenmálle, de besset alcceseaset sihkkarastit fámu ja besset bearráigeahččat doarjagiid mat juolluduvvojit Várdobáikái.
Det oppfattes også lokalt som om Sametinget er villig til å fire på sitt primærønske om stiftelse.
Báikkálaččat leat maid ožžon dan ipmárdusa ahte Sámediggi soaitá leat mielas gáidat eret iežas álgosávaldagas, ahte galggašii leat vuođđudus.
Det blir påpekt at endringen i organisasjonsform kan påvirke relasjonen til lokalsamfunnet, men en regner likevel med at betydningen for sentrets aktivitet og rolle blir liten.
Čujuhuvvo ahte organisernmálle nuppástuhttin sáhttá váikkuhit oktavuhtii mii guovddážis lea báikki olbmuide, muhto eai jáhke gal ahte dat boahtá mearkkašit nu
Fra sentrets side vektlegges det imidlertid at Márkomeannu musikk og kulturfestival som senteret støtter, i stor grad drives av ungdom, og bør forbli utenfor Várdobaiki for å beholde ungdommens initiativ og
beare ollu guovddáža doibmii ja dasa makkár rolla das lea. Guovddáža bealis deattuhuvvo aŋkke ahte Márkomeannu musihkka ja kulturfestivála, maid guovddáš doarju, ja man jođiheaddjin leat eanas áivve nuorat, ii berreše šaddat oassin Várdobáikái, vai eai masse nuoraid álggahanmovtta ja eaktodáhtolaš bargovuoiŋŋa.
5.3 Språksenterets virksomhet
5.3 Giellaguovddáža doaibma
I samsvar med språksentrets målsetting, og ut fra språksituasjonen i området, er hovedtyngden av aktiviteter knyttet til språkkurs‐ og andre språkstimuleringstiltak.
Giellaguovddáža ulbmiliid mielde, ja dan gielladili ektui mii dán guovllus lea, leat eanas doaimmat
Den første aktiviteten finner vi i forhold til barnehage og skole.
čadnojuvvon giellakurssiide – ja eará giellamovttiidahttindoaimmaide.
I samarbeid med Márkománák barnehage har språksentret deltatt i gjennomføring av ” Lær meg samisk før jeg begynner på skolen ” ‐ opplegget.
Ovttas Márkománák mánáidgárddiin lea giellaguovddáš čađahan ” Oahpat munnje sámegiela ovdal álggán skuvlii ” ‐ doaimma.
Det er videre blitt holdt samiskkurs for tilsatte i barnehagen, og samlinger for foreldre og barnehagebarn for språkstimulering.
Dasa lassin leat lágidan sámegielkurssiid mánáidgárddi bargiide, ja giellaarvvosmahttinčoagganemiid váhnemiidda ja
Overfor grunnskolen har sentret hatt samarbeid særlig med Boltås skole i Skånland kommune.
Vuođđoskuvladásis lea guovddážis leamaš ovttasbargu Vatnjavári skuvllain Skánit suohkanis.
Sentret har i en del tilfeller også stilt med vikarlærer, uten, som det blir påpekt, å ha ressurser til det. Dessuten deltar sentret med ressurser i forbindelse med
Guovddáš lea maid muhtomin juolludan bargiid sadjásaš oahpaheaddjin, vaikko vel, nugo ieža čujuhit, sis eai livcče ge bargonávccat dan dahkat.
samiske fagdager ved flere skoler i området, særlig i kommunene Skånland og Evenes.
Dasa lassin lea guovddáš maid veahkkin sámi fágabeivviid lágideamis máŋgga skuvllas dien guovllus, earenoamážit Skánit ja Evenášši suohkaniin.
Så lenge det var en avdeling for videregående skole på Evenskjær (Skånland, lagt ned 2010) hadde språksentret også nært samarbeid der.
Nu guhká go lei sierra joatkkaskuvla ossodat Evenskjæras (Skánit, heaittihuvvon 2010), de lei giellaguovddážis singuin maid lagas ovttasbargu. Ja loahpas fertet maid namuhit
Endelig må nevnes leirskoleopplegg for elever på ungdomsskolen og under videregående opplæring.
olgoskuvlalágidemiid nuoraidskuvlla ja joatkkaskuvlla ohppiide.
Slike opplegg arrangeres i helgene, vår og høst.
Diekkár deaivvadeamit lágiduvvojit vahkkoloahpaid, giđđat ja čakčat.
Deltakere er elever som tar samisk.
Dohko servet oahppit geain lea sámegiella fágan.
Det legges vekt på samiske kulturelement, og på å skape en arena hvor samisk språk praktiseres så konsekvent som mulig. Disse oppleggene er, og har vært, svært populære, men det
Sámi kulturelemeanttat deattuhuvvojit, ja maiddái dat ahte ásahit báikki gos sáhttá sámegiela hárjehallat nu dihtomielalaččat go lea vejolaš.
rapporteres som krevende å gjennomføre intensjonen om at samtalene skal foregå på samisk.
Dieid lágidemiide lea leamaš ja lea ain dál ge hui stuora beroštupmi, muhto raporttain čállet ahte lea gáibideaddji geahččalit čađahit dan áigumuša ahte buot ságastallamat galget leat sámegillii.
Den andre hovedaktiviteten er tiltak overfor voksne i yrkesaktiv alder.
Nubbe váldobargamuš leat doaimmat mat leat rávisolbmuid váste geat leat bargoagis.
Det er arrangert kurs for voksne med samisk andrespråk fra grunnskolen for å oppnå førstespråkskompetanse.
Leat lágiduvvon kursset rávisolbmuide geain lea eamaš sámegiella nubbegiellan vuođđoskuvllas, vai olahit vuosttašgiellagelbbolašvuođa.
På siste kursopplegg deltok 15, og 8 av disse tok eksamen.
Maŋemus kursefálaldahkii serve 15 olbmo, ja gávccis sis čađahedje eksámena.
Inntil Skånland videregående skole ble lagt ned, gjennomførte senteret i samarbeid med skolen språkkurs med særlig vekt på grammatikk for tidligere elever som hadde tatt samisk andrespråk på videregående skole for å kvalifisere deltakerne
Ovdal go Skánit joatkkaskuvla heaittihuvvui, de čađahii guovddáš ovttas skuvllain giellakurssiid main earenoamážit deattuhedje grammatihka. Kursset ledje daid ohppiid váste geain ovdal lei leamaš sámegiella nubbegiellan joatkkaskuvllas, vai sii ožžot máhtu čuovvut sámegieloahpu
for kompetansegivende samiskutdanning.
mii addá gelbbolašvuođa.
Slike språkkurs for voksne er viktige for senere opptak på den kompetansegivende samiskopplæring som det nå legges opp til innenfor Sametingets 5‐årige voksenopplæringsprogram i samisk og i regi av Samisk høgskole.
Diekkár giellakursset leat hui dehálaččat rávisolbmuide geat maŋŋil galget beassat dan samegieloahpahussii mii addá gelbbolašvuođa, mii dál hábmejuvvo Sámedikki 5‐jagi rávisolbmuidoahppoprográmmas, maid Sámi allaskuvla galgá jođihit.
Første kull ved Várdobáiki søkes igangsatt høsten 2012, organisert som fjernundervisning kombinert med samlinger ved høgskolen i Kautokeino.
Vuosttaš ohppiidjoavku Várdobáikkis ohcá beassat álgit ohppui 2012 čavčča, ja oahpahus galgá lágiduvvot gáiddusoahpahussan man lassin leat deaivvadeamit allaskuvllas Guovdageainnus.
Det arbeides nå (vinter 2012) med finansiering og med å få på plass nødvendig videokonferanseutstyr.
Dán dálvvi (2012) leat bargamin čoavdit ruhtadeami ja oažžut sadjái dárbbašlaš videobiergasiid.
Det kan dreie seg om tema som samisk matlaging og
Ja sáhttit maid namuhit
duodji eller lavo‐ / gammebygging.
Dat sáhttet leat dakkár fáttát go sámi biebmoráhkadeapmi ja duodji dahje lávu / darfegoađi ceggen.
Dette synes å være populære kurs som mange, også med relativt gode samiskkunnskaper, kommer tilbake til år etter år, kanskje spesielt fordi disse kurskveldene utgjør en naturlig arena for å praktisere samisk.
Dieidda kurssiide orro ollu olbmuin beroštupmi, maiddái sii geain lea oalle buorre sámegielmáhttu servet kurssiide jagis jahkái. Soaitá danin go diet kurseeahkedat leat šaddan lunddolaš báikin sámegiela geavaheapmái.
Til sist er opplegg overfor eldre en prioritert aktivitet.
Maiddái lágideamit vuorasolbmuide leat vuoruhuvvon.
Mange eldre har over lang tid undertrykt bruken av samisk.
šaddan čiegadit sámegiela geavaheami.
I regi av Várdobáiki helse arrangeres det «helsetreffš, gjerne én gang i måneden, hvor fagfolk ved språksentret blant annet leder lesetrening for de eldre. Mange med samisk som
Várdobáiki lágida «dearvvašvuođadeaivvadeamiš, áinnas okte mánus, ja doppe leat giellaguovddáža fágačeahpit geat earet eará jođihit lohkanhárjehallama vuorasolbmuiguin.
morsmål, har aldri lest samisk tekst og trenger hjelp til å bli fortrolig med samisk som skriftspråk.
Ollugat geain lea sámegiella eatnigiellan, eai leat goassege lohkan sámegillii ja sin ferte veahkehit dovdagoahtit sámegiela čállingiellan.
I slike sammenhenger oppstår det også en bevisstgjøring av at den lokale samiske dialekten avviker forholdsvis sterkt fra det nordsamiske skriftspråket.
Diekkár dilálašvuođain fuomášit ge maid dan ahte báikkálaš suopman lea oalle earalágán go davvisámegiel girjegiella.
For å bevisstgjøre de eldre på sin egen samiskspråklige variant, er det blitt holdt dialektkurs hvor eldre gode – også formelt – språkbærere går inn som lærere eller instruktører.
Leat maid lágiduvvon suopmankursset vuorasolbmuide, oahpahan dihtii sin giddet fuomášumi iežaset sámegiel suopmanii, ja dain kurssiin leat vuorasolbmot – maiddái formálalaččat‐ giellaguoddit geat oahpahit
Slike kurs har vært populære også for ” unge ” under 50‐60 år som har lært seg samisk gjennom nordsamiske kurs. Et annet tiltak som mer spesifikt retter seg mot
Diekkár kurssiide leat maid vuollel 50‐60 jahkásaš ” nuorat ” liikon, geat leat oahppan sámegiela davvisámegielkurssiin.
eldre på institusjon, er «mimretreffš, hvor det legges vekt på samtale på samisk om forhold som ligger noe tilbake i tid.
Eará doaibma, mii lea vásedin heivehuvvon vuorasolbmuide geat leat institušuvnnain, lea «muittašanbodduš, gos geahččalit sámegillii muittašit dološ fearániid.
På slike treff deltar én fagperson som språkstøtte under samtalene.
Diein muittašanbottuin lea okta fágaolmmoš gii lea ságastallamiin gielladoarjjan.
Språksentret er dessuten involvert i andre kultur‐ eller språkrelaterte aktiviteter som her bare kan nevnes summarisk.
Dasa lassin lea giellaguovddáš mielde eará kultur ‐ ja dahje gielladoaimmain, maid mii dás oanehaččat namuhit.
Det gjelder blant annet Stedsnavnsutvalget som arbeider for registrering og tilrettelegging for offisielt bruk av lokale samiske stedsnavn, arbeidet for registrering av dialektord og – uttrykk, og initiativ overfor kommuner og andre instanser for samisk skilting av bygninger, veier osv..
Dat leat doaimmat nugo Báikenammalávdegoddi, mii registrere sámi báikenamaid ja
oversettelser og lignende i forbindelse med aktiviteter de ønsker å gjennomføre.
heiveha daid nu ahte sáhttet almmolaččat geavahuvvot, suopmaniid‐ ja dadjanvugiid registreren, ja bargu suohkana ja eará ásahusaid ektui ahte cegget galbbaid main leat visttiid, geainnuid jnv. namat sámegillii.
Várdobáiki er i seg selv en bredt sammensatt, og dermed kanskje også en rimelig robust, organisasjon.
Várdobáiki lea ieš oalle viidát ovttastuvvon, ja nu várra lea ge oalle nanu organisašuvdna. Ollu
Mye av samarbeidet mellom språksentret og andre aktører kan sies å skje internt (barnehage, kultur, helse, museumsvirksomhet).
giellaguovddáža ja eará surggiid ovttasbargu lea siskkáldas ovttasbargu (mánáidgárdi, kultuvra, dearvvašvuohta, museahoidu).
Når det gjelder kommunene, er samarbeidet mest konsentrert om vertskommunen Evenes og Skånland hvor Várdobáiki s barnehage er lokalisert og hvor vi også hadde Boltås skole (blir nå lagt ned) med tette band til Márkománák og Várdobáiki
Mii guoská suohkaniidda, de lea ovttasbargu eanemusat čadnon Evenášši suohkanii gos guovddáš lea, ja Skánit suohkanii gos Várdobáikki mánáidgárdi lea, ja gos maiddái lei Vatnjavári skuvla (mii dál heaittihuvvo) mas lei lagas oktavuohta Márkománát mánáidgárdái ja muđuige Várdobáikái.
5.4 Rekruttering
5.4 Bargiid fidnen
Språksenteret har de siste årene, i tillegg til daglig leder i deltidsstilling, én fast medarbeider og én til to på engasjementsbasis finansiert over prosjektmidler.
Giellaguovddážis lea maŋemus jagiid leamaš, lassin beaivválaš jođiheaddjái, okta mielbargi bissovaš virggis ja moattes gaskaboddosaš virggiin maid prošeavttat ruhtadit.
Til tross for at språksentret og øvrige aktiviteter holder til i leide provisoriske lokaler, og at det dels dreier seg om midlertidige
Vaikko vel giellaguovddáš ja diet eará doaimmat láiguhit ge lanjaid oalle gaskaboddosaš dálus, ja vaikko vel eanas doaimmaide bidjet ge olbmuid gaskaboddosaš virggiide, de leat dat min informánttaid oaivila mielde dakkár virggit mat geasuhit, ja lea leamaš álki oažžut oahppan olbmuid ja álki oažžut mielbargiid iešguđetlágan oanehit
engasjementsstillinger, er våre informanter gjennomgående av den oppfatning at det er rift om arbeidsplassene og at det stort sett har lyktes å rekruttere kvalifiserte og engasjerte medarbeidere til de ulike aktivitetene.
áiggi bargamušaide.
5.5 Finansiering av virksomheten
5.5 Doaimma ruhtadeapmi
Språksentret og Várdobáiki i det hele drives med beskjedne faste grunntilskudd, først og fremst fra Sametinget, men i tillegg skaffes betydelige ressurser til ulike aktiviteter gjennom prosjektpenger fra ulike instanser; kommuner, fylker og ulike departement.
Giellaguovddáš ja olles Várdobáiki jođihuvvojit vátna vuođđodoarjagiin, vuosttažettiin lea Sámediggi mii juolluda doaibmadoarjaga, muhto dasa lassin skáhppojit mearkkašanveara ollu prošeaktaruđaid
Det blir fra lederhold ved Várdobáiki pekt på som et problem at Sametinget opererer med flatt grunntilskudd til språksentrene som ikke tar hensyn til at virkeområdene for de ulike sentrene er svært forskjellige (se under).
Várdobáikki jođiheddjiid bealis atnet dan váttisin go Sámediggi juolluda seamma sturrosaš vuođđodoarjaga juohke giellaguovddážii, ja eai váldde vuhtii dan ahte guovddážiid doaibmaguovllut leat hui iešguđetláganat (geahča vuolábealde).
For eksempel blir
Guovddáža bealis lea maid stuora
Det blir også sett på som en stor administrativ og faglig utfordring at mange av aktivitetene finansieres gjennom prosjektmidler fra ulike hold.
hálddahuslaš ja fágalaš hástalus go nu ollu doaimmaid šaddet ruhtadit prošeaktadoarjagiiguin maid duoppil dáppil ohcet.
Mye faglige og administrative ressurser må til enhver tid legges i det å skaffe driftsressurser.
Ollu fágalaš ja hálddahuslaš bargonávccat gollet čađat jođihandoarjagiid ohcamiidda.
Ofte blir støtte fra én instans gitt på det vilkår at også én eller flere andre instanser skal bidra. At sentret ikke opererer i
Dávjá lea vel nu ahte okta ruhtadeaddji juolluda doarjaga dainna eavttuin ahte maiddái nubbe ásahus, dahje eanet ásahusat, gos lea ohcan juolludit doarjaga seamma doibmii.
kommuner som er med i forvaltningsområde for samisk språk, fører i følge informanter til langt større problem med å oppnå kommunal økonomiske støtte.
Dat ahte guovddáš doaibmá suohkanis mii ii leat mielde sámegielaid hálddašanguovllus, dagaha min informánttaid oaivila mielde dan ahte lea váddáseabbo oažžut suohkanis ekonomalaš doarjagiid.
5.6 Mål og effekter av virksomheten.
5.6 Doaimma ulbmilat ja beaktu
Vi har ikke hatt mulighet til mer nøyaktige registreringer av hvilket omfang språksentrets virksomhet rent kvantitativt utgjør, men så vel representanter for styret som kommunale ledere og lokale politikere beskriver Várdobáikis, og dermed språksentrets, virksomhet som omfattende og som svært
Mis ii leat leamaš vejolašvuohta registreret jur juste man viidát giellaguovddáža doaimmat leat eatnatvuođa dáfus, muhto sihke stivrra ovddasteaddjit, suohkana njunnošat ja báikkálaš politihkkárat čilgejit Várdobáikki, ja nu maiddái giellaguovddáža doaimmaid hui viiddis ja dehálaš doaibman, mat leat ealáskahttán sámegiela daid maŋemus jagiid.
I praksis, og kanskje rimelig nok med de ressursene Várdobáiki har hatt til rådighet, synes aktivitetene i stor grad å ha konsentrert seg om de markasamiske områdene i Skånland og Evenes, selv om en del av tiltakene, som for eksempel leirskoleoppleggene, er åpne for og har blitt etterspurt av personer fra andre kommuner i det som formelt utgjør nedslagsfeltet for
Guovddáža informánttat muitalit ahte Várdobáiki doaibmá miha viidábut go bálddastahttá eará giellaguovddážiiguin, maid doaibmaguovlu lea dušše
Várdobáiki.
okta suohkan.
Tidligere reiste ansatte mer rundt til de andre kommunene for å gi språkkurs, men dette gjøres nå i mindre grad fordi det er veldig krevende.
Ovdalaš áigge gal mátkkoštedje bargit eará suohkaniidda doallat giellakurssiid, muhto dan eai báljo šat bargga dál, go dat lea hui gáibideaddji bargu.
Noen aktiviteter legges uansett til andre kommuner, som helsetreffene som holdes i Bjervik (Narvik kommune).
Muhtun doaimmat gal almmatge leat eará suohkaniin, nugo
Det kan synes som om Stedsnavnsutvalget er det som i størst grad opererer på et regionalt plan.
dearvvašvuođadeaivvadeamit, mat lágiduvvojit Bjerviikkas (Nárviikka suohkanis).