pere/sami_parallel huggingface dataset:
Juktie Saemiedigkie galka tjerkebe voengepolitigken jïh eatnemefaagen ïedtjh biejverdidh, dellie vihkele IN-n (FN) giehtelimmiesoejkesjem darjodh voengen jïh øøvtiedimmien gaavhtan - Agenda 21.
For at Sametinget skal kunne ivareta et sterkere miljøpolitisk og miljøfaglig engasjement, er det viktig å få realisert FNs handlingsplan for miljø- og utvikling - Agenda 21.
Daate soejkesje naasjovni åejviej diedten nuelesne galka fierhten laanten aalkoealmetjigujmie ektesne barkedh, voengehaestemigujmie barkedh byjresisnie jïh gaskelaanti gaskem.
Denne planen forplikter nasjonale myndigheter til å samarbeide med sitt urfolk for å løse miljøutfordringene lokalt og globalt.
Eah galkh aalkoealmetjh altese dajvijste voengedeerjeldigkie bigkemi åvteste tråågkesovvedh, vg ålja-, gassh- jïh maelmiereeblemh jïh tjaetsiedeemmemh.
Urfolk skal ikke fortrenges fra sine områder på grunn av utbygginger som har miljøødeleggende virkninger, for eksempel olje-, gass- og mineralutvinninger og vannkraftutbygginger.
Aajhtoeh jïh deerjemh
Trusler og forurensning
aatomefaamoevearhkh jïh deerjeldigkie garreindustrijh Kolanjaarkesne steegkedh
forbedret beredskap langs kysten av Nord-Norge i forbindelse med økt transport av olje langs kysten
Åtnoe jïh vaarjelimmie
Bruk og vern
vaarjelimmiedajveh jïh nasjovneparhkh eah galkh saemien jieleme- jïh kultuvreåtnoem fijnehtidh
at etablering av nasjonalparker og verneområder ikke skal være til hinder for samisk nærings- og kulturutøvelse
guktie saemieh dajvide nuhtjeminie, dïhte galka våaroeminie gaajhkine reeremesoejkesjinie
at samisk bruk av områder skal ligge til grunn for forvaltningsplaner der dette innføres
motovrefeeleme miehtjedajvesne galka eatnemen klyøhkemen mietie sjiehtesjidh
at motorisert ferdsel i utmarka tilpasses naturens tåleevne
miehtjejielemen åtnose, saemien dajvine luhpie derhviegåetiem tsaekedh
at det tillates bygging av gammer til bruk i utmarksnæringer i samiske områder
SKUVLE JÏH ØØHPEHTIMMIE
SKOLE OG OPPLÆRING
Mijjieh saemide reaktah jïh mijjen lea diedte maahtoeh mijjen jïh mijjen byjresken bïjre øøvtiedidh jïh buektiehtidh.
Vi samer har en grunnleggende rett til og et selvstendig ansvar for å utvikle og formidle kunnskap om oss selv og våre omgivelser.
Mijjen saemien siebredahkide øøvtiedidh, dellie edtjebe båeries jïh dotkeme maahtoeh iktedidh.
Vi skal forene tradisjonell kunnskap med vitenskapelig kunnskap for å utvikle de samiske samfunn.
Saemien siebredahke galka urresth maahtoesiebredahkine sjïdtedh, dan laakan guktie ij båeries vuekie jïh kultuvre diedtesovvh.
Det samiske samfunn skal utvikles til et moderne kunnskapssamfunn, uten at tradisjoner og kultur undervurderes.
10-jaepien saemien skuvlelearoeplaane - L97S - lij vihkeles tsiehkie saemiej øøhpehtimmiehistovrijesne.
Den samiske læreplanen for den 10-årige grunnskolen - L97S - var en milepæl i samisk utdanningshistorie.
NSR sæjhta barkedh guktie orre jorkelimmieh øøhpehtimmiesystemesne leah saemien learohken jïh saemien siebredahken daerpiesvoeti mietie, jïh guktie ellies saemien øøhpehtimmiepolitigkem øøvtiedidh.
NSR vil arbeide for at nye reformer i opplæringssystemet tar utgangspunkt i den samiske elevens og det samiske samfunnets behov, og for at det utvikles en helhetlig samisk opplæringspolitikk.
NSR dovne veanhta skuvli jïh maanagïerti fysigken byjreske tjoevere plaanevearhki kriebpesjimmiej mietie.
NSR mener også at skolenes og barnehagenes fysiske miljøer må tilfredsstille planverkenes krav.
Gaajhkh saemien maanah gelkieh man saemien bïjre utnedh seamma gusnie årroeminie.
Alle samiske barn skal ha noe samisk å forholde seg til - uansett hvor i landet de bor.
Dïhte mij saemien Nøørjen jeatjah maanide dovne siejhme sjædta jis fierhten biejjien skuvline jïh maanagiertine vååjnese.
Ved å synliggjøre det samiske i hverdagssituasjoner i barnehager og skoler, kan det samiske bli en naturlig del av hverdagen også for andre barn i Norge.
Skuvlen eejehtsøørnege lea øøhpehtimmiefaaleldahki sjisjnjelen jïh saemien maanide saemien maanide dovne desnie galka saemien sisvege.
Skolefritidsordningen er en integrert del av opplæringstilbudet, og skal også ha et samisk innhold for samiske barn.
Saemien maanide, noeride jïh geervide sjïere daerpiesvoetigujmie, tjoeverieh sjiehtesjamme øøhpehtimmiefaaleldahkh tjirkesovvedh jïh sjïerepedagogigken viehkieh saemien vierhtegi mietie.
Samiske barn, unge og voksne med særskilte behov må sikres et tilpasset opplæringstilbud og spesialpedagogisk bistand basert på samiske verdier.
Saemien sjïerepedagogigken dåarjoesysteme tjoevere nænnodh.
Det samisk spesialpedagogiske støttesystemet må styrkes.
Orre øøhpehtimmïelaake abpe jieliedasse lïeremem beaja jïh tjoevere abpe saemien øøhpehtimmiesystemem dijpedh.
Den nye opplæringsloven legger opp til livslang læring. Dette må gjenspeiles gjennom hele det samiske opplæringssystemet.
Gaajhkh jåarhkeskuvlen learohkh gelkieh saemiej bïjre lïeredh.
Alle elever på videregående skoler skal få undervisning om samiske forhold.
Saemien learohki leah reaktah lohkehtimmiem saemien aamhtesinie åadtjodh.
Samiske elever har rett til undervisning i samiske emner.
Daalatjasse lij nuepie jijnjijste saemijste øøhpehtimmiem vaeltedh nåake sjïehtesjamme faaleldahki åvteste.
Mange samer er blitt fratatt muligheter til formell utdanning gjennom dårlige tilpassede tilbud for samer helt opp til vår tid.
Geervelohkehtimmie lea daerpies råajvarimmie jieledebueriem bijjiemdidh, jïh nimhtie dellie buerebe nuepiem barkoem ohtsedh.
Voksenopplæring er et viktig tiltak for å høyne livskvalitet og å gi forbedrede muligheter på arbeidsmarkedet.
NSR sæjhta saemiengïelen maahtoebyjreskh øøvtiedidh mearan dotkemem saemien aamhtesi bïjre daaroengïelesne jïh jeatjah gïeline nænnostidh.
NSR vil arbeide for utvikling av samiskspråklige kompetansemiljø, samtidig som forskningen om samiskrelaterte tema på norsk og andre språk styrkes.
Saemien dajvine gaajhkh jïlleskuvlh jïh universiteeth tjoeverieh faaleldahkh saemien kultuvremaahtoen jïh kultuvregoerkesen bïjre utnedh.
Alle høgskoler og universiteter i samiske områder skal ha tilbud innenfor kulturforståelse og samisk kulturkunnskap.
Profesjovne- jïh maadthøøhpehdimmine veadtaldihkie dovne.
I profesjons- og grunnutdanninger skal dette være obligatorisk.
Annje jijnjh saemien lohkehtimmievierhtieh fååtesieh, dovne sïejhme learoegærjah jïh jeatjah learoevierhtieh gaajhke øøhpehtimmiesystemesne maanagierteste universiteetese.
Det er fortsatt stor mangel på undervisningsmateriell på samisk, både tradisjonelle lærebøker og andre typer læremidler i hele opplæringssystemet, fra barnehage til universitet.
Saemien learohkh jïh lohkehtæjjah gelkieh saemien våaromegærjam fierhtene faagesne utnedh fierhtene klaassedaltesisnie gaajhke øøhpehtimmiesystemen tjïrrh.
Samiske elever og lærere skal ha tilgang på en grunnbok på samisk innenfor hvert fag på hvert klassetrinn gjennom hele opplæringssystemet.
Learoevierhtiedarjome jïh - øøvtiedimmie tjoevere saemien skuvlen øøvtiedimmiem fulkesadtedh, vg learoeplaani jorkelimmien bïjre.
Læremiddelproduksjon og - utvikling skal holde tritt med utviklingen av den samiske skolen, i forhold til f.eks. læreplanreformer.
Øøhpehtæmman byøroe bievnes- jïh gaskesadtemeteknologije viehkine (IKT) bïejesovvedh.
Det må bli tilrettelagt for undervisning ved hjelp av informasjons- og
saemiengïelen maanah faaleldahkh ietniengïelese maanagiertine åadtjoeh
samiskspråklige barn får rett til barnehagetilbud på sitt morsmål
saemien maanah gieh eah saemien maehtieh, sjiehtesjamme saemiengïelen faaleldahkh åadtjoeh
samiske barn som ikke behersker samisk får rett til et tilpasset samiskspråklig barnehagetilbud
tjielten åejvieh jienebh saemien maanagierth bigkieh jïh jienebh vierhtieh dejtie vedtedh
kommunale myndigheter bygger flere samiske barnehager og gir økte driftsmidler
saemien maanagierten soejkesjem
samisk barnehageplan virkeliggjøres
jienebh saemien åvteskuvlelohkehtæjjah mah saemien gïelem maehtieh, joekoen dajvine saemien reeremedajven ålkolen
det utdannes flere samiske førskolelærere med kompetanse i samisk, spesielt i områder utenfor forvaltningsområdet for samisk språk
NSR sæjhta:
Grunnskole
øøhpehtimmïelaaken prinsibpe sjædta mij jeahta saemieh, seamma gusnie årroeminie, saemien øøhpehtimmiem åadtjoeh
opplæringslovens prinsipp om at alle samer, uansett bosted, skal ha rett til undervisning i samisk virkeliggjøres
skuvline gusnie saemien learohkh, øøhpehtimmiem vedtedh saemien gïelesne, histovresne, kultuvregoerkesisnie jïh duedtesne
det skal gis opplæring i samisk språk, historie, kulturforståelse og duodji på skoler med samiske elever
reaktah saemien lohkehtidh jeatjah faagine sjïdtedh, guktie dovne saemien learohkh saemien mubpine gïeline, nuepiem åadtjoeh ellies guektiengïelenvoetem jaksedh
retten til undervisning i andre fag på samisk gjennomføres, slik at også elever med
Jåarhkelohkehtimmie
samisk som andrespråk får styrket muligheten til full tospråklighet
NSR sæjhta:
Videregående opplæring
jåarhkelohkehtimmien faaleldahkh gaajhkine saemien dajvine nænnodh, jïh saemien learohki reaktah jåarhkelohkehtæmman jååhkesjidh
det videregående opplæringstilbudet styrkes for alle samiske språkområder og samiske elevers rett til videregående opplæring på samisk fastslås
programmh dorjesovvedh jolle drop-out vuastalidh saemien noeri gaskem
det utarbeides programmer for å motvirke høy drop-out blant samisk ungdom
saemien jåarhkeskuvlide øøvtiedimmienuepieh, jïh saemien stuvreme tjirkesovvedh
de samiske videregående skolene sikres utviklingsmuligheter og samisk styring
sjïere saemien learoeplaanh saemien jåarhkelohkehtæmman darjodh ellies 13-jaepien lohkehtimmiedaltesem tjirkedh
det utvikles egne samiske læreplaner for samisk videregående utdanning, for å sikre et helhetlig 13-årig opplæringsløp
faaleldahkh lohkehtæmman båatsosne, duedtesne, iktebïejeme jielieminie jïh eatnemeåtnosne nænnodh jïh tjirkesovvedh, vg øøvtiedimmien tjïrrh faagelohkehtæjjan øøhpehtæmman
fagopplæringstilbud i reindrift, duodji, næringskombinasjoner og naturbruk styrkes og sikres, bl.a. gjennom utvikling av faglærerutdanninger
saemien learoehkidie giej lea saemien faagegievlesne, dejtie stipeendeøørnegem vuartasjidh aaj båetije aejkiej åvteste
stipendordningen for elever med samisk i fagkretsen evalueres med tanke på fremtidig styrking
saemiengïele voestes- jallh mubpine gïeline jåarhkeskuvlesne galka lissiepoengh jïllebe øøhpehtæmman vedtedh
samisk som første- eller andrespråk på videregående skole skal gi ekstrapoeng ved opptak til høyere utdanning
katalogem darjodh mij vuesehte magkerh saemien skuvle- / lohkemefaaleldahkh jïh stipeendh saemien learoehkidie / studeentide gååvnesieh
det utarbeides katalog over samiske skole- / studietilbud og stipender for samiske elever / studenter
sjïere saemien øøhpehtimmieplaanem geerve almetjidie darjodh gusnie jeahta magkerh daerpiesvoeth, diedte jïh barkoejuekeme saemide dennie lohkehtimmesne
det blir utarbeidet en egen samisk voksenopplæringsplan, som omfatter kartlegging av behov, ansvar og arbeidsfordeling innen voksenopplæring for samer
viermiegaskese tseegkesovvedh dejtie mah geervelohkehtimmesne
det etableres et nettverk for aktører i samisk voksenopplæring
geerve saemiej reaktah saemien lohkedh, laaken jïh beetnehøørnegi tjïrrh tjirkesovvedh
voksne samers rett til samiskopplæring sikres gjennom lovverk og finansieringsordninger
tjieltine gusnie saemieh, dejtie tjieltide nænnoestidh guktie maehtieh laakediedteme diedth geervelohkehtæmman darjodh
kommuner med samisk befolkning settes i stand til å oppfylle sine lovpålagte forpliktelser i forhold til voksenopplæring
Jïllebe øøhpehtimmie jïh dotkeme
Høyere utdanning og forskning
saemien dotkemeraerie elliessaemien ektiebarkose tseegkesovvedh
det opprettes et samisk forskningsråd i tilknytning til det allsamiske samarbeidet
saemien dotkemasse eevtjedh, luhkienjaepien programme dorjesovvedh gusnie saemiengïelen dotkeme uvtemesth
det opprettes et tiårig program for rekruttering til samisk forskning, der samiskspråklig forskning prioriteres
ektiebarkoem raasti bijjelen skreejrehtidh dotkeme institusjovni gaskem mej lea diedte saemien dotkemen åvteste
det må stimuleres til grenseoverskridende samarbeid mellom forskningsinstitusjoner som har samisk forskning som ansvarsområde
Romsen universiteeten lea haamoe jïh diedte saemien dotkemen jïh jïllebe øøhpehdimmien åvteste
Universitetet i Tromsø ivaretar sin rolle og ansvar innenfor samisk forskning og høyere utdanning
Saemien jïlleskuvlese nuepieh edtja dotkeme jïlleskuvline jïh universiteetine åvtanidh
Samisk høgskole får reelle muligheter til å utvikle seg til en vitenskapelig høgskole og et samisk universitet
gellienkultuvren jïh guektiengïelen pedagogigke lohkehtæjjaøøhpehtimmesne viedteldh sjïdtedh
flerkulturell og tospråklighetspedagogikk blir obligatorisk ved lærerutdanningene
Saemien jïlleskuvle, Bådujjen jïlleskuvle jïh Noerhte-Trøøndelaagen jïlleskuvle nuepiem åadtjoeh, ektiebarkoem øøvtiedidh åarjel-jïh luvlesaemien lohkehtæjjah åarjel- jïh luvlesaemien dajvide øøhpehtidh
Samisk høgskole, Høgskolen i Bodø og Høgskolen i Nord-Trøndelag får muligheter til å utvikle reelt samarbeid i forhold til utdanning av lærere for lule- og sørsamiske områder
stipeendøørnegh mah Saemiedigkie reerie, dah gelkieh uvtemesth faagedajvide gusnie daerpies saemien maahtoem utnedh
stipendordninger som Sametinget forvalter skal prioritere fagområder der det er behov for å bygge samisk kompetanse
saemiengïelen lohkemefaaleldahkh jïllebe daltesinie buaranidh jïh væjranidh, dovne dejtie mah eah saemien voestes gïeline utnieh
studietilbudet i samisk språk på høyere nivå forbedres og utvides, også for de som ikke har samisk som førstespråk
NSR sæjhta:
Læremidler
saemien lohkehtæmman uvmese learoevierhtieh sjïdtedh, joekehth gïeledajvide sjiehtesjamme jïh learoehkidie saemien mubpine gïeline
det utvikles varierte læremidler for samisk språkopplæring, tilpasset de ulike språkområdene og for elever med samisk som andrespråk
saemien lohkehtæjjide buerebh nuepieh learoevierhtieøøvtiedimmine jïh jeatjah pedagogken øøvtiedimmiebarkojne barkedh, vg saemien skuvli teknigke sjisnjestruktuvrine, lohkehtæjjanøøhpehtimmie-institusjovni jïh saemien bertemi gujmie ektesne barkedh
samiske lærere skal ha bedre mulighet til å arbeide med læremiddelutvikling og annet pedagogisk utviklingsarbeid, f.eks. gjennom styrking av samiske skolers tekniske infrastruktur, samarbeid med lærerutdanningsinstitusjoner og samiske forlag
dïhte barkoe, guktie sjïerepedagogigken learoevierhtieh saemien learoehkidie øøvtiedidh, jienebi vierhtiej gujmie tjirkesovvedh
arbeidet med utvikling av spesialpedagogiske læremidler tilpasset samiske elever styrkes gjennom økte bevilgninger
learoevierhtiepedagogigke tjoevere saemien lohkehtæjjaj maadthøøhpehtimmesne tjirkesovvedh jïh minngie- jïh jåarhkeøøhpehtimmie faaleldahkine
læremiddelpedagogikk bør styrkes som en del av grunnutdanningen for samiske lærere, og som etter- og videreutdanningstilbud
sjïere beetnehøørnegigujmie saemien learoevierhtieh jïllebe øøhpehtæmman øøvtiedidh, uvtemesth faagide mah joekoen vihkele saemien siebredahken øøvtiedæmman
utviklingen av læremidler på samisk for høyere utdanning i fag som er spesielt viktige for utviklingen av samisk samfunn skal prioriteres med særskilte finansieringsordninger
saemien learoegærjah øøvtiedidh, aaj dejtie unnebe saemien gïeledajvide
samiske lærebøker skal også sette fokus på de mindre samiske språkområdene
vielie saemien sisvegh naasjovnen learoeplaanine jïh learoegærjah vuartasjimmien tjïrrh tjirkedh
det samiske innholdet i de nasjonale læreplanene økes og lærebøkene kvalitetssikres
STARNE JÏH SOSIJAALE RÅAJVARIMMIEH
HELSE OG SOSIALE TILTAK
Starnefaaleldahkh jïh sosijaale råajvarimmieh sjiehtesjidh saemien utniji daerpiesvoeti mietie abpe jieleden tjïrrh.
Helsetjenester og sosiale tiltak må tilpasses samiske brukeres behov gjennom hele sitt livsløp.
Saemiej leah reaktah guarkasovvedh, dovne gïeline jïh kultuvrine, gåessie starne- jïh sosijaalen institusjovnh jieleden boelhkesne uhtsieh.
Samer har rett til å bli forstått, både språklig og kulturelt, når de oppsøker institusjoner innen helse- og sosialvesenet i alle livsfaser.
NSR sæjhta vielie meatan saemien sjïerestarnefaaleldahkide øøvtiedidh.
NSR vil satse på å videreutvikle de samiske spesialisthelsetjenestene.
Dejtie byøroeh naasjovnen saemien maahtoejarngine sjïdtedh mij laantedaltesisnie klinigken faalaldahkh, bihkedimmiem jïh lohkehtimmiem maahta vedtedh.
Disse bør utvikles til nasjonalt samisk kompetansesenter som kan yte kliniske tjenester, veiledning og undervisning på landsbasis.
Dovne edtjieh jienebh byjres nuepieh saemien sjïerefaaleldahkide utnedh, vg feelijen jïh teelemedisijnen.
De skal også gi økt lokal tilgjengelighet på samiske spesialisttjenester gjennom for eksempel ambulering og telemedisin.
Dïsse lissine skiemtjegåetieh saemien pasientigujmie tjoeverieh jïjtsh saemien maahtoeh lutnjedh, jïh starne- jïh sosijaaløøhpehtimmie saemien faagalmetjh åadtjodh.
I tillegg må sykehus med samiske pasienter øke sin samiske kompetanse, og utdanningen av samiske fagfolk innen helse- og sosialsektoren styrkes.
Saemien heaptojde jïh båarasåbpojde tjoevere syjhtemefaaleldahkem vedtedh, mij lea dej saemien vuekien mietie.
Samiske funksjonshemmede og eldre må gis et omsorgstilbud grunnlagt på deres samiske bakgrunn.
Kultuvre- jïh gïelesjiehtesjamme jealaskimmiefaaleldahkh maanide jïh geerve almetjidie byøroeh bigkesovvedh.
Kultur- og språktilpasset rehabiliteringstilbud for barn og voksne må bygges ut.
Saemiej maahtoemedisijne tjoevere starnefaaleldahkine saemide dåhkasjehtedh.
Samisk folkemedisin må få aksept som en del av helsetilbudet for den samiske befolkning.
Saemieh gelkieh daaletje jïh urriedimmie bievnesh saemiengïelese tjirkesovvedh, dovne skeamtjoej, gietedalleme soejkesji jïh viehkiefaaleldahki bïjre.
Samene skal sikres relevant og oppdatert informasjon på samisk om sykdommer, behandlingsopplegg og hjelpetjenester.
Råajvarimmieh guktie vielie geeruvh vuastalidh, tjoeverieh gorremdidh.
Tiltak for å motvirke økt rusmisbruk må intensiveres.
Joekoen geeruvh saemien noeri gaskem tjoeverieh vuastalidh.
Spesielt må rusmisbruk blant samisk ungdom motvirkes.
gaajhkide saemien utniejidie starne- jïh sosijaale faalldahkide saemiengïelese tjirkedh jïh utniji daerpiesvoeten jïh kultuvren vuekien mietie sjiehtesjidh
sikre alle samiske brukere tilgang på helse- og sosialtjenester på samisk og tilpasset brukernes behov og kulturelle bakgrunn
starne- jïh sosijaale faaleldahki soejkesjem saemide geehtedh
følge opp plan for helse- og sosialtjenester for den samiske befolkningen
starnedimmien saemien baakoebarkoem dåarjodh
støtte arbeid innen samisk fagterminologi for helsevesenet
kriminalsåjhtoem saemien utniejidie sjiehtesjidh
tilpasse kriminalomsorgen for samiske brukere
siebredahke galka åvtelbarkoem geeruvi vuestie tjerkebelaakan barkedh
samfunnet legger inn større ressurser i forebyggende arbeid mot bruk av rusmidler
jienebh teelemedisijnen faaleldahkh saemien dajvide
tilbudet innen telemedisin økes i de samiske områdene
jealaskimmiefaaleldahkh saemien maanide bigkedh
habiliteringstilbud for samiske barn bygges ut
maanasåjhtoen geehtijh saemien maanide tjieltine tseegkedh, mah geehtieh saemien maanah årromefaaleldahkh saemien hiejmesne åadtjoeh
opprette barnevernsvakter for samiske barn i kommunene, som ser til at samiske barn får botilbud i samiske hjem
maanasåjhtoen moenehtsen åelesne galka saemien gïele- jïh kultuvremaahtoeh maanasåjhtoen institusjovni sijse bïejedh
sikre at barnevernsnemndene blir forpliktet til å sørge for å få samisk språk- og kulturkompetanse inn i barnevernsinstitusjonene
saemien maanavaaksjojem tseegkedh
opprette samisk barneombud
kriseteelefovnem saemien maanide jïh noeride tseegkedh
etablere krisetelefon for samiske barn og unge
saemien viehkesjimmiehiejmem maanide jïh noeride tseegkedh
etablere samiske beredskapshjem for barn og unge
starnefaaleldahkh jïh - bievnesh saemien noeride bueriemdidh
forbedret helsetilbud og - informasjon til samiske ungdom
PPD-faaleldahkem saemien dajvine vååjnehtidh jïh saemien maahtoem faaleldahkesne nænnoestidh
synliggjøre PPD-tjenesten i samiske områder og styrke samisk kompetanse i tjenesten
jienebh geeruven namhtah faaleldahkh noeride byjresisnie
utvide rusfrie tilbud for ungdom i sitt nærmiljø
Starnebarkijh jïh voestesgoeren faaleldahkh
Helsepersonell og førstelinjetjenesten
jienebh saemiengïelen starnebarkijh øøhpehdæmman skreejrehtidh, vg lissiepoengigujmie, låhkoe- jïh stipendøørnegigujmie
stimulere til utdanning av mer samisktalende helsepersonell, f.eks. gjennom tilleggspoeng, kvote- og stipendordninger
starne- jïh sosijaalsåelemen profesjovne- jïh maadtøøhpehdimmide nænnoestidh, maahtoeh gellienkultuvren jïh gelliengïelen tsiehkiej bïjre veadtaldihkie sjïdtedh
styrke profesjons- og grunnutdanningene i helse- og sosialsektoren, ved at kunnskap om flerkulturelle og flerspråklige forhold blir obligatorisk
starne- jïh sosijaalsåeliemasse maadth- jïh jåarhkøøhpehtimmieh tseegkedh
få etablert grunn- og videreutdanninger for tolker innenfor helse- og sosialsektoren
darjodh guktie stinkesdåakterøørnege saemide dovne saemien dajvine sjïdtedh
bidra til at fastlegeordningen blir reell også for pasienter i samiske områder
Starneråajvarimmieh
Helseforetakene
saemien toelhkefaaleldahkem skiemtjegåetine vijriemdidh
utvide samisk tolketjeneste ved sykehusene
saemien lihtsegh jïh saemien maahtoeh starneråajvarimmiej ståvrojne tjirkedh, guktie starneråajvarimmieh saemien skeamtjoejidie buerebelaakan gietedalledh
sikre samisk representasjon og kompetanse i helseforetakenes styrer, slik at helseforetakene
saemiengïelen sealoesårkoefaaleldahkem skiemtjegåetine tseegkedh mah saemien skeamtjojh gietedellieh
få etablert samiskspråklig sjelesørgertjeneste på sykehus som behandler samiske pasienter
Saemien meedijah øøvtiedidh lij dovne demokratijen jïh gïelepolitigken tsiehkie.
Utviklingen av samisk media har både en demokratisk og en språkpolitisk dimensjon.
Maadtoelaaken § 110 a jeahta saemien kultuvre lea sjïere kultuvre Nøørjen kultuvren baalte, jïh nimhtie dam saemien kultuvrem vaarjelidh jïh øøvtiedidh seammalaakan goh daaroen kultuvrem.
Grunnlovens § 110 a legger til grunn at den samiske kultur er en egen kultur likestilt med den norske, og at den samiske kulturen derfor har krav på den samme beskyttelse og utviklingsmulighet som den norske.
Saemiej leah reaktah jiehtesh jïh bievnesh luejhtedh jïh jïjtsh meedijainstitusjovnh øøvtiedidh.
Det samiske folk har rett til ytrings- og informasjonsfrihet, og til å utvikle egne, frie og uavhengige medieinstitusjoner.
Staaten lea diedte bertedh guktie mijjieh saemieh maehtebe meedijah jïh teknologijem kultuvrøøvtiedimmesne nuhtedh jïh ov-viedteldh lahtestalledh.
Staten har en plikt til å legge til rette for at vi samer kan nyttiggjøre oss av medier og teknologi som redskap i kulturutviklingen og virkeliggjøring av ytringsfriheten.
Saemien utnedh fierhtene meedijesne jïh fierhtene bievnesi- jïh gaskesadteme teknologijesne.
Samisk må kunne brukes i alle medier og i all slags informasjons- og kommunikasjonsteknologi.
Ajve voerkes kultuvrepolitigken barkoe maahta gïele- jïh kultuvredeerjemem vuastalidh mij meedijateknologijen øøvtiedimmien minngesne.
Bare en bevisst kulturpolitisk satsning kan forhindre en språklig og kulturell utarming som følge av den medieteknologiske utviklingen.
Saemien meedijan jïh gihtjedimmien dotkemem jïh øøvtiedimmiebarkoem byøroe eevtjedh jïh gorremdidh.
Rekrutteringen til forsknings- og utviklingsarbeid innenfor samisk media og journalistikk bør styrkes.
Vielie gaskeviermiem utnedh jïh gamtebaantebigkemh saemien dajvine, dellie mijjese orre nuepieh dovne bievnesh buektedh, barkoeh øøvtiedidh jïh gïeline barkedh.
Økt bruk av internett og bredbåndsutbygging i samiske områder gir nye muligheter for både informasjonsspredning, næringsutvikling og språkarbeid.
saemien meedijafondem mij øøvtiedimmienuepieh saemien meedijabarkose tjirkie
at det opprettes et samisk mediefond som sikrer utviklingsmulighetene for samiske medievirksomheter
nuepide goerehtidh, maehtedh bigkedh jïh beetnegh vedtedh ektiesaemien etermeedijan barkose
at man utreder muligheten for å bygge opp og finansiere et fellessamisk etermedieforetak
beetnehøørnegh tseegkedh åarjel- jïh luvlesaemien gïelide meedijesne tjirkedh
at det opprettes finansieringsordninger som sikrer sør- og lulesamisk språkbruk i media
eetigkebarkoem saemien meedijesne nænnoestidh, vg sjïere saemien pressefaage
at etikkarbeidet innen samisk media styrkes, f.eks. ved at man støtter opprettelsen av et eget samisk pressefaglig utvalg
Raadijo jïh TV
Radio og TV
beajjetje ektiesaemien TV-saadtegidie vijriemdidh
at de daglige fellessamiske TV-sendingene utvides
raadijosaadtegidie vijriemdidh, jïh joekoen vierhtieh åarjel- jïh luvlesaemien saadtegh raadijosne jïh TV-sne øøvtiedidh
at radiosendingene utvides og særlige ressurser brukes til å utvikle lule- og sørsamiske sendinger i radio og TV
saemien maanah jïh noerh gelkieh beajjetje faaleldahkh åadtjodh sjiehtesjamme dan mietie man båeries dah
at samiske barn og unge skal ha tilbud om daglige sendinger tilpasset ulike aldersgrupper
konsesjovnekriebpesjimmieh privaate etermeedijan-aktøøride geehtedh, guktie gamte meedijafaaleldahkh saemide sjïdtedh - saemien gïelese dovne
at konsesjonsbetingelsene for private etermedieaktører skjerpes og følges opp, slik at det utvikles et bredt medietilbud for det samiske folket - også på samisk
Saemien plaerieh jïh boelhketjaalegh
Samiske aviser og tidsskrift
pressedåarjegem saemide jieniemdidh guktie gellienlaaketje saemien pressem dovne saemien jïh daaroen åadtjodh
å øke pressestøtten for samiske aviser, slik at man får en mangfoldig samisk presse på både samisk og norsk
barkedh guktie beajjetje saemiengïelen saadtesimmieh åadtjodh
arbeide for å få realisert daglige samiskspråklige utgivelser
saemien boelhketjaalegi saadtesimmieh tjirkedh, guvvieraajroeh jïh spielh maanide jïh noeride
å sikre faste utgivelser av samiske tidsskrift, tegneserier og spill for barn og ungdom
dåarjegh gusnie religijovne saemien boelhketjaalegidie tjirkedh
at støtten til religiøse tidsskrifter på samisk sikres
saemien journalist-øøhpehtimmiem Saemien jïlleskuvlesne bachelor-daltesasse vijriemdidh, jïh nuepide goerehtidh jeatjah aalkoealmetji institusjovni gujmie vyøkesadtedh, master-øøhpehtimmiem meedijesne jïh journalistigkesne åadtjodh
at samisk journalistutdanning ved Samisk høgskole utvides til bachelor-nivå, og at man utreder muligheten for en master-utdanning i media og journalistikk i samarbeid med andre urfolksinstitusjoner
sjïere kriebpesjimmiej jïh berteme lohkemefaaleldahki gujmie tjirkedh åarjel-, luvle- jïh luvliesaemien journalisth åadtjodh
at rekrutteringen av sør-, lule- og østsamiskspråklige journalister skal sikres ved særskilte opptaksbetingelser og tilrettelagte studietilbud
saemien journalistide faaleldahkh minngie- jïh jåarhkeøøhpehtimmesne øøvtiedidh jïh jeatjah journalistide mah sijhtieh vielie saemiej bïjre daejredh
at det utvikles etter- og videreutdanningstilbud for samiske journalister, og for journalister som ønsker utvidede kunnskaper om samiske forhold
XI.
XII.
RELIGIJOVNE JÏH JIELEMEVUEKIEH
RELIGION OG LIVSSYN
Iktesth saemiej luvnie voejkenes vierhtegh jïh religijovne nænnoes tsiehkieh.
Åndelige verdier og religion har alltid vært sentrale elementer i hverdagslivet til vårt folk.
ILO-konvensjovnen mietie jïh Nøørjen laaken jïjtse religijovnen bïjre, NSR sæjhta jiehtedh man vihkele lea siebredahkesne sijjie saemien jielemevuekiej vierhtegidie.
Med bakgrunn i ILO-konvensjonen og norsk lov om fri religionsutøvelse, vil NSR understreke betydningen av at samfunnet gir rom for samiske livssynsverdier.
Dovne daerpies saemien siebredahkesne maehtedh gaajhkh jielemevuekieh jïh almetjen sjïeresvoetem guarkedh.
Samtidig er det viktig å også stimulere til aksept og toleranse for alle typer livssyn og legninger innad i det samiske samfunnet.
jielemevuekien tjaaleldahkh / lidteratuvrh saemide jïh saemien gïelese buektiehtidh, joekoen maanide jïh noeride
få utgitt livssynsorientert litteratur for samer og på samisk, spesielt for barn og unge
saadtesimmieh tjelmehts almetjidie jïh båarasåbpojde dåarjodh, religijovne teeksth mah baantese lohkesovveme
støtte utgivelse av religiøse tekster lest inn på bånd, beregnet for blinde, svaksynte og eldre
Saemien Gærhkoeraeriem øøkonomine jïh barkijigujmie nænnoestidh
styrke Samisk Kirkeråd med økonomiske og personellmessige ressurser
saemien gïelem jïh saalmevuekieh saemien ålmegejieliemisnie nænnoestidh
styrke bruken av samisk språk og salmetradisjoner i det samiske menighetslivet
daerpiesvoeth goerehtidh, rihpesjielemevuekien saemien faaleldahki bïjre maanide jïh noeride
utrede behovet for livssynsnøytral samiske tilbud for barn og unge
Dan daerpies gaskelaanti reaktanjoelkedassi gujmie, maehtedh aalkoealmetji jïh vaenielåhkoen almetji mïelh tjirkedh.
Internasjonale rettsregler er av avgjørende betydning for sikring av urfolks og minoriteters interesser.
Mijjieh dïedtem damtebe jïjtjemh båetije aejkiej bïjre, jïh jeatjah aalkoealmetji mïeli åvteste.
Vi kjenner et ansvar for vår egen fremtid, og for andre utsatte urfolksgruppers interesser.
Dovne oktegh vihkele gaskelaanti barkoem gorredidh, jïh Nøørjen jïh noerhtelaanti åejviej gujmie ektesne.
Det er viktig at vi styrker vårt engasjement i internasjonalt arbeid alene, og i samarbeid med norske og nordiske lands myndigheter.
Saemiedigkie galka meatan aalkoealmetji jïh vaenielåhkoen almetji maadtoereaktaj gujmie barkedh, jïh barkosne meatan raeffiem jïh vaenebh vaeknieh åadtjoehtidh.
Sametinget skal gi sitt bidrag i anstrengelsene for urfolks og minoriteters grunnleggende rettigheter og i arbeidet for fred og nedrustning i verden.
Saemiedigkie galka dej åårganisasjovni jïh åårganigujmie ektesne barkedh mej ulmie lea aalkoealmetji jïh vaenielåhkoen almetji reaktah tjirkedh, jïh raeffiem jïh vaenebh vaeknieh åadtjoehtidh.
Sametinget skal samarbeide med organisasjoner og organer som har sikring av urfolks og minoriteters rettigheter samt nedrustning og fred som formål.
EU tjoevere joekoenlaakan aalkoealmetji daerpiesvoetide krøøhkestidh gosse rååresjedtieh.
EU må ta særlig hensyn til urfolkenes behov i sine strategier for nordområdene.
Aalkoealmetji lihtsehlåhkoeh tjoeverieh Barentseraeresne jïh Arktigke raerien åårganine nænnodh.
Urfolksrepresentasjonen må styrkes i Barentsrådets og Arktisk råds organer.
saemiej ektiebarkoem gorremdidh Saemien parlamentarigken raeresne jïh Saemieraeresne
å styrke det samiske samarbeidet i Samisk parlamentarisk råd og Samerådet
Russlaanten saemiej reaktah gorremdidh jïh nuepieh ållessaemien ektiebarkose
å styrke de russiske samers rettigheter og muligheter for allsamisk samarbeid
Saemieraerien gaskelaanti viehkiebarkoem aalkoealmetjidie gorremdidh
å styrke Samerådets internasjonale hjelpearbeid for urfolk
saemien lihtsegem Noerhtelaanti Raeresne
samisk medlemskap i Nordisk Råd
varki geervedh dejnie Saemiekonvensjovnine, jïh guktie konvensjovne saemien aamhtesinie vihkeles barkoevierhtine sjædta ektiebarkoem buektiehtidh noerhtelaanti jïh Russlaanten gaskem
at arbeidet med Samekonvensjonen fullføres raskt, og at konvensjonen blir det sentrale redskapet for å fremme samarbeidet mellom de nordiske land og Russland i samiske saker
Intereg-programmh raasti rastah jåerhkedh jïh øøvtiedidh
at de grenseoverskridende Interreg-programmene utvikles og videreføres
øøkonomije våaroeminie hoksedh guktie aalkoealmetjh leah meatan dovne Barentseraeresne jïh Arktigken raeresne
at det økonomiske grunnlaget for urfolkenes deltakelse styrkes både i Barentsrådet og Arktisk Råd
øøkonomije våaroeminie hoksedh guktie aalkoealmetjh leah meatan dennie Arktigken universiteetesne
å sikre det økonomiske grunnlaget for urfolks deltakelse i Arktisk Universitet
jienebh laanth ILO-konvensjovnem dåhkasjehtedh jïh konvensjovne Nøørjen laakine sjïdtedh
at flere land ratifiserer ILO-konvensjonen og at den gjøres til norsk lov
IN-n (FN.) Stinkes Forumem aalkoealmetjidie jïh Sjïererabportøøren tsiehkie IN-n sjisjnjelen jïh bæjngolen nænnoestidh
at FNs Permanente Forum for urfolk og Spesialrapportørens posisjon styrkes innad i FN og utad
barkedh guktie dïejveldimmie aalkoealmetji byjjehtimmien bïjre geervesovvedh, byjjehtimmiem IN-sne dåhkasjehtedh jïh mænngan IN-konvensjovnine aalkoealmetji reaktaj bïjre fulhkesidh
at forhandlingene om urfolksdeklarasjonen fullføres, og at deklarasjonen skal bli vedtatt i FN og senere fulgt opp i form av en FN-konvensjon om urfolkenes rettigheter
aalkoealmetji kultuvrh jïh siebredahkh IN-n åårganijste jïh naasjovni åejvijste abpe veartanisnie geehtesovvedh - joekoen bigkeminie kaatastrofen mænngan
at urfolkenes kultur og samfunn skal ivaretas av FNs organer og nasjonale myndigheter overalt i verden - særlig ved gjenoppbygging etter katastrofer
Ulmie: Daabloen ulmie lea stååkedimmien jïh gaahtjestallemen gaavhtan eadtjaldehtedh jïh jieniedidh njaalmeldh saemien gïelem.
Mål: Målet for spillet er å stimulere til økt muntlig aktivitet i samisk gjennom lek og spill.
Aamhtse: Daabloen aamhtsh leah: manne jïjtje, mov fuelhkie jïh mov maadtoe.
Tema: Tema for spillet er: om meg selv, min familie og slekt.
Learoesoejkesjen aajkoe: Daablosne muvhth aajkoeh gåalmeden lïeroesoejkesjen daltesistie gusnie saemien gïele nubpien gïele.
Læreplanmål: Spillet dekker deler av målene i nivå 3 i læreplanen etter samisk som 2. språk.
Sisvege:
Spillet: Spillet består av en spilleplan, kort, spillebrikker og terning.
Daabloem dorjesovveme goh guevtie.
Spillefeltet er utformet som en slange.
Daablosne leah nïeljie sjïere kåarth mah sjïere klaerieh utnieh. 1.
Spillet består av 4 ulike slags kort med ulike farger: 1.
Rööpses – gyhtjelassh saemien gïelesne.
Rød – spørsmål på samisk.
Daesnie galka gyhtjelassem saemien gieline vaestiedidh 2.
Her skal man svare på spørsmålet på samisk. 2.
Plaave – Vaestiedasse saemien gïelesne.
Blå – svar på samisk.
Daesnie galka vaestiedassen gyhtjelassem saemien gïelesne jïehtedh.
Her skal man stille spørsmålet til svaret på samisk.
Vïskes – saemien baakoe maam galka daaroen gïelese jarkoestidh.
Gul – samisk ord som oversettes til norsk.
Kruana – daaroen baakoe maam galka saemien gïelese jarkoestidh.
Grønn – norsk ord som oversettes til samisk.
Fïerhten daabloe-dåehkie maahta jïjtsasse kåarth darjodh.
Vedlagt følger forslag til hva som kan stå på kortene.
Baakoeh mejtie darpesje dejtie tjaala, v.g. sjïere aamhtsi baakoeh jallh jeatjah baakoeh mejtie vielie lïerehtalledh.
Hver spillegruppe kan utarbeide kort ut fra sitt ståsted, hvilke temaer man arbeider med og hvilke ord man trenger å øve på.
Bihkedimmie: Daabloe jåhta aalkovistie galhkemasse.
Forslag til regler: Man går fra start til mål.
Hajhkh teerneginie juktie vuajnah man gellie sillh luhpiem vaedtsedh.
Slår med terning antall skritt man tar.
Desnie kåarhtem dæjpa jïh gyhtjelassem vaestede.
Dit man kommer der skal man trekke kort og besvare dem muntlig underveis.
Guevtie åtna skaavtegh sjïere klaerine mah vuesehtieh mij klaeride kåarhtesne maam vaeltedh.
Slangen har spillefelter av forskjellig farge, som henviser til trekking av kort med tilsvarende farge.
Dah gelkieh datnem, dov fuelkiem jih dov boelvh vuesiehtidh; guktie dov nomme, gusnie datne årroeminie, man båeries datne leah, mejnie barkeminie, j. j. Voestes mij galhkemem nöödtie lea vitneme.
Disse skal beskrive seg selv, familie og slekt; hva man heter, hvor man bor, hvor gammel man er, hva man jobber med osv..
Utarbeidet av: Aajege – Saemien gïele- jïh maahtoejarnge.
Hvis man ikke greier å svare eller svarer feil får man gå tilbake så mange skritt som terningen viser.
Lohketæjjan stilleme, tsåahka-daabloen bïjre !
Mål: Målet for spillet er å stimulere til økt muntlig aktivitet i samisk gjennom lek og spill.
Ulmie: Daabloen ulmie lea reejremen jïh gaahtjestallemen gavhtan eadtjaldovvedh jïh jieniedidh njaalmeldh saemien gïelem.
Tema: Tema for spillet er: å lære å angi tid opp imot dagligdagse gjøremål.
Aamhtse: Daabloen aamhtsh leah: Biejjieladtje darjomidie tïjjem jiehtedh.
Læreplanmål: Spillet dekker deler av målene i nivå 4 i læreplanen etter samisk som 2. språk.
Daabloem dorjesovveme goh baalka gusnie tsåahkah gååvnesieh aalkovistie orrijimmese.
Spillefeltet er utformet som en sti som består av klokker fra start til mål.
Gahtjestallemisnie galka kåarth sigkedh mah jiehtieh maam galka darjodh vihties tæjmosne mij daablosne tjåådtje.
Underveis i dette spillet skal man trekke kort, og ut fra disse angi hva man gjør på det aktuelle tidspunktet.
Baakoeh mejtie darpesje dejtie tjaala, v.g. sjïere aamhtsi baakoeh jallh jeatjah baakoeh mejtie vïelie lïerehtalledh.
Hver spillegruppe kan utarbeide kort ut fra sitt ståsted, hvilke temaer man arbeider med og hvilke ord man trenger å øve på.
Jis akten tsåahkese båata dellie jeahta maam dorje.
Hvis man kommer på en klokke så forteller hva man gjør.
Aktem kåarhtem personlige pronomeninie dæjpa jih aktem verbe-kåartem. Dah baakoeh mah kåartine tjåadjoeh, dejtie ektesne beaja jih abpe jïehtegem jeahta.
Man trekker et kort med personlig pronomen og et kort med verb, så setter man dem sammen til en setning, for eksempel et kort hvor det står, manne og et kort hvor det står, tjuedtjielidh.
Jis ” manne ” tjåådje voestes kåarthesne jih mupesne ” tjuedtjielidh ” dellie jiehtege sjædta: Manne tjuedtjelem.
Setningen blir manne tjuedtjelem.
Jis ij reaktoe vaestiedieh tjeahta bååstide juhtedh gusnie lij.
Hvis man ikke svarer korrekt i forhold til reglene får man gå tilbake samme antall skritt som man gikk fremover.
Voestes mij galhkemem nöödtie lea vitneme.
Først til mål vinner.
Ulmie: Daabloen ulmie lea stååkedimmien jïh gaahtjestallemen gaavhtan, eadtjaldovvedh jïh jieniedidh njaalmeldh saemien gïelem.
Mål: Målet for spillet er å stimulere til økt muntlig aktivitet i samisk gjennom lek og spill.
Aamhtse: Daabloen aamhtsh leah: vuelkeme, gumhtie vuelkedh, gusnie leah jïh gåabpah båetedh.
Tema: Tema for spillet er: reise, beskrive hvordan man reiser, hvor man er og til hvor man kommer.
Lïeroesoejkesjen aajkoe: Daablosne muvhth aajkoeh govhteden lïeroesoejkesjen daltesistie gusnie saemien gïele nubpien gïele.
Læreplanmål: Spillet dekker deler av målene i nivå 6 i læreplanen etter samisk som 2. språk.
Daabloem dorjesovveme goh kaarte Nöörjen, Svöörjen jïh Såevmien bïjjelen.
Spillet: Spillet består av en spilleplan, kort og spillebrikker.
Daabloen meatan leah raeriestimmieh mejtie maahtah kåartide tjaeledh.
Spillefeltet er utformet som et kart over Norden.
Baakoeh mejtie darpesje dejtie tjaala, v.g. sjïere aamhtsi baakoeh jallh jeatjah baakoeh mejtie vielie lïerehtalledh.
Hver spillegruppe kan utarbeide kort utifra sitt ståsted, hvilke temaer man arbeider med og hvilke ord man trenger å øve på.
Bihkedimmie: Vualka sïjjeste säjjan.
Forslag til regler: Man reiser fra sted til sted.
Dovne gaajhkh jiehtieh gusnie aelkiestidh.
Alle velger hver sitt startsted.
Dan mænngan fïere guhte göökte kåarhth sigkie. Voestes kåarhtesne tjåådje gåabpah vuelkedh jïh nubpesne gumhtie vuelkedh.
Da trekker man et kort i tur og orden der det står til hvor man skal reise og et kort hvor det står hvordan man skal reise.
Njaalmeldh gïeline saarna v.g. gusnie leah, gåabpah galkh vuelkedh jïh gumhtie dohka båetedh.
Muntlig beskriver man for eksempel hvor man er, hvor hen man skal reise, hvordan man reiser dit.
Jis rïektes vaestiedassh dellie åådje aktem plaave daablem.
For hvert rett svar får man en liten, blå polett.
Dihte mij voestemes 10 daablh åådtjeme, dïhte vitnie.
Den som først får 10 poletter vinner.
Vaajma
Sørsamisk barne-tv
Gïeleaernie – dihte orre gïelejarnge raarvihkesne
Til våren kommer det 10 episoder av laara & leisa, en sørsamisk dramaserie for barn.
Tove mette jåma wigdahl gïeleaernesne åvtehkinie 100% barka jïh kontovrem raarvihken tjïeltegåetesne åtna.
Det er første gang NRK lager barnetv på sørsamisk.
gïeleaernien ulmie lea voerkelimmie, vaarjelimmie jïh øvtiedimmie saemien gieleste, råajvarimmien, vïhtesjimmien jïh vååjnoesjimmien tjirrh.
Opptakene pågår i all hovedsak i Røyrvik og Namsskogan og begge hovedrolleinnehaverne har sine røtter fra Røyrvik.
Dïhte nomme Gïeleaernie lea tjåanghkan gøøkte baakojste bïejesovveme, gïele jïh aernie.
lepæl i tilbudet til de sørsamiske barna.
Vijries tjïelkestimmesne dle lea Gïeleaernie- aernie åarjelsaemien gielese jïh kultuvrese.
I dag har de kun 2 x 15 minutters radioprogram og ett tv-innslag i uken.
Ruffien 20.
Alt annet sendes på nordsamisk.
b Gïeleaernie byjjes rïhpesovvi Saemiedigkie-raerien saadthalmetjistie Ellinor Marita Jåma jïh Raarvihken åvtehkistie, Arnt MIchelsen.
Derfor er det så viktig for det sørsamiske språket at det nå satses på program for barn og unge.
Ohtje dejpeles gærjetje mij mïelkelåemmesne sjeahta, jïh edtja barkijistie håksoejarngesne nuhtjesovvedh.
passe i brystlomma, og brukes i de daglige gjøremål i møte med samiske brukere på omsorgssenteret.
Dïhte mubpie prosjekte lea Gïelevåarhkoe, åarjelsaemien baakoe jïh smaareh tjøøngkesuvvieh jïh smaarehtjïertedajveste Raarvihkesne vïhtesje.
Det andre prosjektet er Gïele våarhkoe, der sørsamiske ord og utrykk samles inn og dokumenteres fra dialektområdet i Røyrvik.
Joekoen vihkeles barkoe daam åarjelsaemien gïelem vaarjelidh.
Et særdeles viktig arbeid for å bevare det sørsamiske språket.
Mïetske asken gïelekonsulente Maidi Persson Steinfjell jïh saemiengïelelohkedæjja Maili Anita Jåma aaj eelkigan barkedh.
I august kom språkkonsulenten, Maidi Persson Steinfjell og språklærer i sørsamisk, Maili Anita Jåma også på plass.
Vuartasjidie mijjen Facebookbieliem jïh lyjhkh dam mijjen bieliem, dle maahtah gaajhkem vuartasjidh mij Gïeleaernesne jïh Raarvihkesne heannede.
Følg med på alt spennende som skjer hos Gïeleaernie og i Røyrvik, ved å gå inn og like vår facebookVår logo er inspirert av en vi
rien viejhkeste skreejrehtamme, mij dejbeeli Raarvihken dajvesne nuhtjesovveme.* Viejhkie lea bovtsentjåerveste dorjesovveme jïh tjaalehtjimmine sæjrojne.
ser / viejhkie som tidligere har vært i bruk i Røyrvik, og som har tilhørt ei runebomme / gievrie.
Sïlpelaabjah fïereguhte sæjrosne gååvnesi. Muvhth laabjah fååtesieh.
* Den er laget av reinshorn med innskårne sider, hvor det er festet løv i sølv i små messingkjeder.
Lea sån mïsse jeatjah nuhtjesovveme.
Noen av løvene mangler, og de er trolig blitt brukt til andre ting.
Dej beeli pruvhkin dagkeres viejhkiem sjïeledh.
Det var vanlig at de ble gitt som offergaver.
Sofie Jomafjeld jaepien 1910 viejhkerem Etnografiske museeumasse sjïeledi, mij Jomafjeldesne Tronesne, Namdalesne tjaalasovveme. ”
Sofie Jomafjeld ga viseren til Etnografisk museum i 1910, som ” skriver sig fra Jomafjeld i Tronæs sogn, Namdalen. ”
Daenbien Norsk Folke-museeumisnie gååvnese.
I dag finnes den på Norsk Folkemuseum.
Ij leah dan gåvva jiehtedh man båeries daate viejhkere, menh lea sån provhkeme aalkovistie 1800- taalesne jïh aaj sån dan åvtelen.
Alderen på viseren er ukjent, men den er helt sikkert brukt på 1800-tallet og kanskje tidligere.
sàgaT 27.3.2004 b. 14 saemiej
ságaT skriver 27.3.2004 s 14 om
bïjre Tinnesne naemhtie tjaaleme: tah Jakob gon Kristine Jåmafjell Kråangkeste Noerhte- Trøndelagesne juhtiejægan Tinnen Telemarkesne guktie edtjigan dej låemties bovtsi gujmie debpene barkedh.
samer i Tinn: ” I 1890 flyttet sørsameparet Jakob og Kristine Jåmafjell fra Grong i Nord-Trøndelag til Tinn i Telemark for å jobbe som reingjetere i områdets første tamreinflokk.
Dah guaktah 11 maanah åadtjoejigan (...). Sofie Jomafjeld mij daam viejhkebem sjïeledi jaepien 1883 Kråangkesne rïekedi.
Ekteparet viseren, Sofie Jomafjeld, var født i Grong 1883 (Den gang tilhørte Røyrvik Nordre Grong), og flyttet til Tinn i 1895 og døde i 1958.
(Dan aejkien dle Raarvihke Nordre Kråangken nuelesne) jïh Tinnese jaepien 1895 juhtiji jïh sealadi jaepien 1958.
Logoen knytter oss kulturelt til fortiden og våre forfedre i Røyrvik, og samtidig er den et symbol som viser vei for oss i dagens arbeid og fremtid.
Dej beeli jïh båetije biejjide lea ektiedamme mijjen logosne / mïerhkesne, viejhkesne.
Fortid og fremtid er knyttet sammen i vår logo, viejhkie.
* Gievrie lea nåajtojen dïrrege gosse nååjti. Vietjierinie mij lij tjåerveste gievrien nelnie tjaebpieslaakan beenghki.
* Runebommen var sjamanens redskap for å komme i kontakt med åndeverdenen, ved å slå på runebommen med en hammer av horn.
Viejhkiem aaj nuhtjesovvi.
Han brukte også en viser.
Dam gievrien nille beeji.
Dette var en gjenstand som han la oppå tromma.
Gosse joejkesti jïh vietjierinie gievrien nelnie beenghki, dle daate viejhkie bïjre jarkan dej væhtaj nille njulhtji, jïh nåajtoje vuartasji guktie dïhte viejhkie vualkasji jïh dïhte nåajtoje meehti nåajtodh.
Når han joiket og slo på tromma danset denne viseren mellom symbolene, og ut fra viserens bevegelser kunne sjamanen lese sine spådommer.
Oversetter / Jarkoestæjja Maidi Persson Steinfjell
sametinget@bocamic.se
GÏELEVIERMIE ÅARJELSAEMIEN GÏELEVIERMIE
den 23–24 oktober 2013
Teema: ” Dïhte orre gïele ” - dïhte orre saemien gïelejïh gïelem jealadehtedh
Scandic Syd, Staare - Östersund
Golken asken 23–24:e b. 2013 Scandic Syd, Staare - Östersund
17–20 oktober 2013
SYDSAMISK SPRÅKNÄTVERK
sametinget@bocamic.se
Samiskt Språkcentrum - Sametinget, Aajege i Röros, Gïelem Nastedh, Snåsa
Bodene er åpne kl 10.00 – 16.00 For mer informasjon og påmelding kontaktInger Karine Støvik Aagård Telefon 74 34 34 67 Mobil 950 29 332
Åa rjelsaemien gïelen orremes normeremh
Nyeste normeringer på sørsamisk
Åarjelsaemien gïelen dïejvesedåehkie lea normeremeaamhtesh goerehtalleme guktie löönemebaakoeh galka tjaeledh jih guktie dejtie sojjehtidh.
Sørsamisk termgruppe har behandlet normeringsspørsmål om hvordan låneord skal skrive og bøyes på sørsamisk.
Dïejvesedåehkie lea nännoestamme normeremh dååhkasjehtedh guktie lea raeriestamme.
Termgruppen har bestemt at normeringene godtas slik de er foreslått.
Vuelelen maahta fijlesne vuejnedh magkeres baakoeh leah normeremine sjeahtasovveme.
I filen nedenfor ser man hvilke termer som er normert.
Åarjelsaemien gïelesne orre normeremh leah dorjesovveme löönemebaakojne.
Nye normeringer om låneord i sørsamisk er gjort.
Daesnie sopstestimmie substantijvi jih adjektijvi bïjre maj - hk-tjoeje, jih guktie jeatjah löönemeabaakoeh leah normeremine sjeahtasovveme baakoen gietjien gaavhtan.
Her er det snakk om substantiver og adjektiver son har - hk- lyden, og ellers er andre låneord i blitt normert alt etter som hvilken endelse ordet har.
Tittel: EN-n gaskanaasjovnen gïelejaepie 2008.
Tittel: FNs internasjonale språkår 2008.
Guktie lea gïeletsiehkie ?
Hvordan er språksituasjonen ?
Gåerede gïeletsiehkiem mööledh ?
Er det mulig å måle en språksituasjon ?
Man gellie saemieh Nöörjesne årroeh, jih man gellie dejstie maehtieh saemien-gïelem ?
Hvor mange samer bor det i Norge, og hvor stor del av dem kan samisk ?
Torkel Rasmussen, dåakteregraden stipeendiate gïelesosijologijesne, daan beajjetje gïeletsiehkiem goerehtalle sov tjaalegisnie. Dihte tjïelkeste guktie gïeletsiehkiem maahta gïehtjedidh.
Torkel Rasmussen, Dr. gr stipendiat språksosiologi, gir en vurdering av dagens språksituasjon i sin artikel, og av den grunn gir han også en forklaring på hvordan man kan bedømme situasjonen for et språk.
Torkel Rasmussen jeahta 75 proseenth saemijste eah maehtieh saemiestidh, mohte 25 proseenth gïelem maehtieh.
I folge Torkel Rasmussen så kan ikke 75 prosent av samene samisk, mens 25 prosent kan språket.
Gïele hov fïerhten biejjien sopstesåvva mohte gååvnesieh jeatjah vähtah mejtie pruvkieh vååjnedh goh gïelem lea låtnoeminie.
Språket er likevel i daglig bruk selv om det også viser andre tegn som vanligvis oppfattes som typisk for et språkskifte.
V.g. almetjh eah saemesth fïerhten biejjien, dihte låhkoe lea bijjelen 80 proseenth dej luvnie gieh maehtieh sopstestidh åarjelsaemien-gïelem.
Dette er tegn som at en del samiskspråklige ikke bruker språket daglig, blant de sørsamiskspråklige er dette tallet over 80 prosent.
Hijven vähta stoere stuhtje maanijste jih noerijste maahta saemien-gïelem, jih jeatjebh saemien-gïelem lïerieh skuvline jih maanagiertine.
Et godt merke er iallefall det faktum at en god del barn og unge kan samisk, og at andre lærer det på skolen og i barnehagen.
Goerehtalleme aaj dåeriesmoerem vuesehte gïelem dïehre.
Men undersøkelsen bringer også en advarsel i dette henseende.
2/3 eehtjegijstie gieh maehtieh saemien-gïelem leah leereme saemien-gïelem maanide.
2/3 av de samiskspråklige foreldrene har samiskspråklige barn.
Ij dihte låhkoe leah stuerebe sjïdtjeme övteben boelven muhteste.
Dette antallet har ikke økt i forhold til forrige generasjon.
1/3 daan beajjetje eehtegijstie gieh maehtie saemie-gïelem eah leah leereme saemie-gïelem maanide.
Fortsatt kan ikke barn av 1/3 av dagens samiskspråklige foreldre samisk.
Jïjnje lea tjaalasovvme jih jienebe lea dïjveldovveme daan bïjre man gellie saemieh gååvnesieh Nöörjesne.
Det er skrevet mye og diskutert enda mer om hvor mange samer det er i Norge og totalt.