pere/sami_parallel huggingface dataset:
Joekoen vihkeles 1. artihkele mij lea almetji reaktaj bïjre jïjtje nænnoestidh, artihkele 2, 3 jïh 26 mij lea ij-sïerredimmien bïjre, jïh artihkele 27 mij vihteste almetjh etnihken, religijööse jallh gïeleldh unnebelåhkojste eah edtjh nyöjhkesovvedh sov jïjtse kultuvrem utnedh, sov jïjtse religijovnem bæjhkodh jallh utnedh, jallh sov jïjtse gïelem nåhtadidh.
Særskilt sentrale er artikkel 1 som omhandler folks rett til selvbestemmelse, artikkel 2, 3 og 26 som omhandler ikke-diskriminering og artikkel 27 som slår fast at personer tilhørende etniske, religiøse eller språklige minoriteter ikke skal nektes retten til å utøve sin egen kultur, bekjenne seg til og utøve sin egen religion, eller bruke sitt eget språk.
Aalkoealmetji muhteste, dle artihkele 27 aaj feerhmie dam reaktam materijelle kultuvrese jïh aerpievuekien jielemegïehteldæmman, mij lea åtnose laante- jïh eatnemevierhtijste ektiedamme.
I forhold til urfolk omfatter artikkel 27 også retten til materiell kulturutøvelse og tradisjonell næringsvirksomhet knytte til bruk av land og naturressurser.
Daate nænnoestimmie aaj vaarjelimmiem buakta hearaldehtemi vööste eatnamisnie, dejnie dajvine gusnie aalkoealmetjh aerpievuekien jielemigujmie gïehtelieh.
Bestemmelsen etablerer også beskyttelse mot naturinngrep i områder som urfolk bruker til tradisjonell næringsutøvelse.
EN. ’ i konvensjovne ekonomeles, sosijale jïh kultuvrelle reaktaj bïjre jaepeste 1966 (ØSK) aaj artihkelh åtna mah ulmiem utnieh saemieriekteles dåeriesmoerevuajnojde.
FNs konvensjon om økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter av 1966 (ØSK) inneholder også artikler av betydning for samerettslige problemstillinger.
Goh SP dle aaj ØSK almetjereaktalaaken tjïrrh meatan vaaltasovveme nöörjen reaktesne jïh jeatjah laaki åvtelen båata.
Som SP er også ØSK gjennom menneskerettsloven inkorporert i norsk rett med forrang foran andre lover.
1. artihkele mij lea reaktan bïjre jïjtse nænnoestidh lea eevre seammaplïeres goh 1.
Artikkel 1 som omhandler retten til selvbestemmelse er identisk med artikkel 1 i SP..
artihkele SP. ’ sne. 2. artihkele nr. 2 jïh 13 vihtiestieh dah staath diedtem utnieh tjirkedh ihke tjïrrehtimmie reaktijste mah leah ØSK. ’ esne, heannede naan såarhts sïerredimmien bielelen.
Artikkel 2 nr. 2 og 13 fastslår at stater er forpliktet til å garantere for at gjennomføringen av rettigheter som er nedfelt i ØSK skjer uten noen form for diskriminering.
EN. ’ i konvensjovne maanaj reaktaj bïjre jaepeste 1989 (BK) göökte reaktah åtna mah sjïerelaakan aalkoealmetji reaktah neebnieh.
FNs konvensjon om barns rettigheter av 1989 (BK) har to rettigheter som særskilt nevner urfolksbarns rettigheter.
artihkele SP. ’ sne, dejnie joekehtsinie aalkoealmetjh leah sjïerelaakan neebneme BK. ’ en 30. artihkelisnie.
Artikkel 30 er nesten identisk med SP artikkel 27, med den forskjell at urfolk uttrykkelig er nevnt i BK artikkel 30.
Daate nænnoestimmie almetjeriekteles åeliedimmieh staatese tseegkie, saemien maanaj byjjenimmietsiehkiej bïjre jïh dej religijööse, kultuvrelle jïh gïeleldh reaktaj bïjre.
Bestemmelsen etablerer folkerettslige forpliktelser for staten i forhold til samiske barns oppvekstvilkår og deres religiøse, kulturelle og språklige rettigheter.
17. artihkele (d) staatem åelede meedija edtja sjïerelaakan krööhkestidh aalkoealmetjemaanaj gïeleldh daerpiesvoeth.
Artikkel 17 (d) etablerer en forpliktelse fra staten til å virke for at media tar særskilt hensyn til urfolksbarns språklige behov.
Maanakonvensjovne lea goh SP jïh ØSK meatan vaaltasovveme nöörjen reaktesne, almetjereaktalaaken tjïrrh.
Barnekonvensjonen er som SP og ØSK inkorporert i norsk rett gjennom menneskerettsloven.
EN. ’ i konvensjovne nåhkehtimmien bïjre gaajhkesåarhts raase-sïerredimmijste jaepeste 1965 (RDK) lea dïhte vihkielommes alemetjeriekteles dïrrege gosse lea sïerredimmien bïjre.
FNs konvensjon om avskaffelse av alle former for rasediskriminering av 1965 (RDK) er det mest sentrale folkerettslige instrument i diskrimineringssammenheng.
Sïerredimmie aalkoealmetjijstie RDK. ’ en nualan båata.
Diskriminering av urfolk faller inn under RDK.
EN. ’ i raasesïerredimmiedåehkie åvtese buakta joekoen aalkoealmetji teehpeme laanteste jïh eatnemevierhtijste “ kolonisereden, kommersielle sïeltide jïh staaten gïehteldimmide ” lea sïerredihks.
FNS rasediskrimineringskomité framhever spesielt at urfolks tap og land av naturressurser til ” koloniser, kommersielle selskaper og statlige foretak ” er diskriminerende.
Raase-sïerredimmiedåehkie lahtestimmine bööti gaskem jeatjah Nöörjen Reerenassen raeriestæmman finnmarhkelaakese, gusnie jeahta satne tjoeperde daate laakeraeriestimmie tjarkilaakan saemien giehtjedimmiem jïh sjæjsjalimmiefaamoem giehpede, dejtie dajve- jïh eatnemevierhtide Finnamarhken fylhkesne.
Rasediskrimineringskomiteen uttalte seg blant annet til Regjeringen i Norge sitt forslag til finnmarkslov der den uttrykker bekymring for at lovforslaget i betydelig grad reduserer samisk kontroll og beslutningsmyndighet i forhold til land og naturressurser i Finnmark fylke.
Dåehkie birri Nöörje tjoeri raerieh gaavnedh dejtie gyhtjelasside laantereaktaj bïjre, mej bïjre dah saemieh meehtin seamadidh.
Komiteen ba om at Norge måtte søke å finne løsninger spå landrettighetsspørsmålene som det samiske folket kunne slutte seg til.
http://www.universalhumanrightsindex.org/documents/824/490/document/en/pdf/text.pdf
http://www.universalhumanrightsindex.org/documents/824/490/document/en/pdf/text.pdf..
Skïereden 13. b. 2007 dle EN. ’ i generalekrirrie EN.
13. september 2007 vedtok FNs generalforsamling FNs erklæring om urfolks rettigheter.
’ sne bæjhkoehtimmiem nænnoesti aalkoealmetji reaktaj bïjre.
Erklæringen omhandler rettighetene til selvbestemmelse, land og ressurser, konsultasjoner for fritt informert samtykke, kultur, kulturarv, tradisjonelle kunnskaper, språk, helse og utdanning.
Bæjhkoehtimmie lea reaktaj bïjre jïjtjenænnoestæmman, dajvi jïh vierhtiej bïjre, råårestallemi bïjre akten frijje bievneme jååhkesjæmman, kultuvren jïh kultuvreaerpien bïjre, aerpievuekien daajroej bïjre jïh gïelen, healsoen jïh ööhpehtimmien bïjre.
Erklæringen anerkjenner uttrykkelig urfolks rett til selvbestemmelse, herunder det samiske folkets rett til fritt å bestemme over egen økonomiske, sosiale og kulturelle utvikling og egne naturressurser, samt retten til fritt å bestemme over sin politiske stilling.
Bæjhkoehtimmie aaj saemiej reaktam tjïerteste sov politihkeles, riekteles jïh ekonomeles institusjovnh nænnoestidh.
Erklæringen understreker også samenes rett til å styrke sin politiske, rettslige og økonomiske institusjoner.
ILO-konvesjovne nr. 169 aalkoealmetji jïh krirriealmetji bïjre jïjtjeraarehke staatine jaepeste 1989 (ILO.
ILO-konvensjonen nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater av 1989 (ILO.
169) lea akte vihkeles dïrrege almetjereaktese gosse lea aalkoealmetji reakt naj bïjre.
169) er et sentralt folkerettsinstrument i forhold til urfolksrettigheter.
Konvensjovne lea laantereaktaj, barkoetsiehkiej, barkoelïerehtimmien, healsoe jïh ööhpehtimmien bïjre.
Konvensjonen omhandler landrettigheter, arbeidsvilkår, yrkesopplæring, helse og utdanning.
Konsultasjovnh jïh meatan årrodh leah dïhte roenegierkie konvensjovnesne.
Konsultasjoner og deltakelse utgjør hjørnesteinen i konvensjonen.
Konvensjovne biologeles gellievoeten bïjre jaepeste 1992 (CBD) aaj sjyöhtehke akten saemieriekteles evtiedimmien gaavhtan, joekoen dah artihkelh 8j jïh 10 c.
Konvensjonen om biologisk mangfold av 1992 (CBD) er også av relevans for en samerettslig utvikling, særlig gjelder dette artikkel 8 j og 10 c.
Goh akte lïhtse dejnie staaten åeliedimmine juktie dam biologeles gellievoetem vaarjelidh, dle staath edtjieh “ ååktedh, gorrredidh jïh tjåadtjoehtidh daajroem, orresjugniedimmieh jïh haarjanimmiem aalkoealmetji siebriedahkide, jïh voenges siebriedahkide mah aerpievuekien mietie jielieh ”.
Som ledd i de statlige forpliktelsene for å bevare det biologiske mangfoldet skal statene ” respektere, bevare og opprettholde kunnskapen, nyskapninger og praksis til urfolkssamfunn og lokalsamfunn som lever på tradisjonell måte ”.
Sæjhta rasismen konsekvensh digkiedidh / SUPU / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Vil diskutere rasismens konsekvenser / SUPU / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Saemien paralmentarihkeles Raerie jïh Saemiedigkie Nöörjesne noerekonferansem öörnedieh suehpeden 31. b – ruffien 2. b. 2013 Oslon ålkolen.
Samisk Parlamentarisk Råd og Sametinget i Norge arrangerer ungdomskonferanse 31. mai - 2. juni 2013 utenfor Oslo.
Konferansen teema lea aarkebiejjien rasisme.
Temaet for konferansen er hverdagsrasisme.
Saemiedigkien Noerpolitihkeles Moenehtse (daaroen SUPU) lea gåassoehtæjjah konferansese, jïh sæjhta tjelmide bïejedh haestiemidie aarkebiejjien rasismen bïjre, guktie maahta rasismem jïh konsekvenside minngielisnie gïetedidh.
Sametingets Ungdomspolitiske Utvalg (SUPU) er verter for konferansen, og ønsker å sette fokus på utfordringene rundt hverdagsrasisme, hvordan man kan håndtere rasisme og konsekvensene som følger.
- Goh noere saemieh dle såemies aejkien heannadimmine båetebe gusnie ibie maehtieh eensi vaestiedassem vedtedh, jïh ambassadöörine sjïdtebe gaajhkide saemide.
- Som unge samer havner vi i blant i situasjoner der vi blir svar skyldige og ender opp som ambassadører for hele folket.
Gosse dïhte rïektes mïele aktene jiehtegisnie rasistiske, jallh akte gyhtjelasse gihtjesåvva juktie provoseradidh, dle maahta gïerve årrodh daejredh maam jïh guktie edtja vaestiedidh.
Når undertonen i en påstand er rasistisk eller et spørsmål blir stilt for å provosere, kan det være vanskelig å vite hva og hvordan man skal svare.
Konferansesne edtjebe disse haarjanidh dæjpeles haarjanimmiej tjïrrh jïh workshop ’ ine, mijjieh edtjebe aaj mijjen jïjtsh reaktaj bïjre lïeredh maehteles almetjijste daennie suerkesne.
Under konferansen skal vi øve på dette gjennom praktiske øvelser og workshops, vi skal også lære om våre egne rettigheter fra eksperter på området.
Voestes sïlle akten hijven argumentasjovnen vööste lea daajroe, Sagka Marie Danielsen buerkeste, SUPUn åvtehke.
Første steg mot god argumentasjon er kunnskap, forklarer Sagka Marie Danielsen, leder av SUPU.
Konferanse aalka bearjadahken, suehpeden 31. b. ts. 14.00 Quality Hotel Olavsgaard ’ sne Oslon ålkolen jïh orrije aejlegen ruffien 2. b.
Konferansen begynner fredag 31. mai kl. 14:00 på Quality Hotel Olavsgaard utenfor Oslo og avsluttes søndag 2. juni.
SUPUn åvtehke aervede medtie 50 noerh,16 jïh 30 jaepiej gaskem, Nöörjeste, Sveerjeste, Såevmeste jïh Russlaanteste sijhtieh meatan årrodh konferansesne.
SUPU-lederen antar det vil være rundt 50 deltakere mellom 16 og 30 år fra Norge, Sverige, Finland og Russland på konferansen.
Dïhte haasta gaajhkesidie mah iedtjem utnieh bïeljelidh jis sijhtieh meatan årrodh.
Hun oppfordrer alle interesserte i å melde seg på.
- Aarkebiejjien rasisme lea akte teema mij lea vihkeles digkiedidh jïh mijjieh gegkestibie DATNE leah meatan jïh dov dååjrehtimmiejgujmie jïh vuajnoejgujmie båatah, Sagka Marie Danielsen minngemosth jeahta.
- Hverdagsrasisme er et tema som er viktig å diskutere og vi håper at DU deltar og kommer med dine erfaringer og synspunkter, uttaler Sagka Marie Danielsen avslutningsvis.
Vielie bïevnesh konferansen bïjre:
For mer informasjon om konferansen:
Saemiedigkie duedtiekonferansese böörede tsïengelen 27. – 28. b. 2016
Sametinget inviterer til duodjikonferanse 27. - 28. januar 2016 / Duodji / Næringer / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkien båetije duedtiebïevnesen sjïekenisnie jielemeaktöörh jïh jeatjah ïedtjeladtjh bööresuvvieh konferansese Karasjohkesne tsïengelen 27. – 28.
I forbindelse med Sametingets kommende duodjimelding inviteres næringsaktører og andre interesserte til konferanse i Karasjok 27.-28.
b. Mah haestemh duedtiejieleme åtna jïh mejnie Saemiedigkie maahta viehkiehtidh leah naaken dejstie aamhtesijstie mejtie edtja digkiedidh.
januar. Hvilke utfordringer duodjinæringa står ovenfor, og hva kan Sametinget bidra med, er noen av temaene som skal opp til diskusjon.
Konferansen akte gellielaaketje jïh gieltegs programme.
Konferansen har et allsidig og spennende program.
Gaskem jeatjah siebrieh Sámiid Duodji jïh Duojáriid ealáhussearvi sijhtieh håaledh duedtien bïjre goh kultuvreguedtije jïh jieleme, visjovni, haestemi jïh ulmiej bïjre åvtese.
Blant annet vil organisasjonene Sámiid Duodji og Duojáriid ealáhussearvi bidra med innlegg om duodji som kulturbærer og næring, visjoner, utfordringer og målsettinger framover.
Saemieraerie sæjhta dan ektiesaemien barkoen bïjre bievnedh juktie duedtiem nænnoestehtedh, mearan Duodjeinstituhtta sæjhta maam akt jiehtedh evtiedimmiebarkoen bïjre duedtien sisnjelen.
Samerådet vil orientere om det fellessamiske arbeidet for styrking av duodji, mens Duodjeinstituhtta vil si noe om utviklingsvirksomhet innenfor duodji.
Vytnesjæjja Lilian Urheim sæjhta Hammoedimmien jïh duedtien bïjre soptsestidh mearan Jacob Adams sæjhta duedtien reaktavaarjelimmien bïjre håalodh.
Videre vil duodjiutøver Lilian Urheim belyse temaet Design og duodji, mens Jacob Adams vil holde et innlegg om rettsvern for duodji.
Dejtie mah Finnmaarhken ålkoelistie båetieh Saemiedigkie maaksa fealadimmien jïh årromen åvteste 10 almetjidie gaertjiedamme bæjjese 5000 kråvnide fïerhten almetjen åvteste.
For deltakere utenfor Finnmark, dekker Sametinget reise og opphold for inntil 10 personer begrenset opptil kr 5 000 per person.
Vytnesjæjjide mah Finnmaarhkesne årroeh Saemiedigkie gaskebeapmoen jïh gaskebiejjien åvteste maaksa.
For utøvere bosatt i Finnmark dekker Sametinget lunsj og middag.
Vielie bïevnesh jïh bïeljelimmie konferansese daesnie gaavnh.
Mer informasjon og påmelding til konferansen finner du her.
Bïeljelimmiemierie: 23.12.2015.
Påmeldingsfrist: 23.12.2015
Saemiedigkiebïevnese areale- jïh byjresepolitihken bïjre - Bööredimmie raeriejgujmie båetedh / Areale / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingsmelding om areal- og miljøpolitikk - Invitasjon til innspill / Areal / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkiebïevnese areale- jïh byjresepolitihken bïjre - Bööredimmie raeriejgujmie båetedh
Sametingsmelding om areal- og miljøpolitikk - Invitasjon til innspill
Saemiedigkieraerie raerieh sæjhta saemiedigkiebïevnesasse arealen jïh byjresen bïjre.
Sametingsrådet ønsker innspill til sametingsmelding om areal og miljø.
Bïevnesen ulmie lea Saemiedigkien politihkem nænnoestehtedh dejnie gyhtjelassine areale- jïh byjreseligke haestemi bïjre mej uvte saemien siebriedahke tjåådtje tïjjen åvtese.
Målet med meldingen er å styrke Sametingets politikk i spørsmål om areal- og miljømessige utfordringer som det samiske samfunnet står fremover.
Saemiedigkieraerie sjïehteladta jeenjesh åadtjoeh sijjen mïelh buektedh jïh daajroem veedtjedh bïevnesebarkosne.
Sametingsrådet legger opp til bred medvirkning og kunnskapsinnhenting i meldingsarbeidet.
Goh akte voestes bielie daennie barkosne edtja aktem tjaalegevåarhkoem darjodh sjyöhtehke teemaj bïjre areale- jïh byjresepolitihkesne.
Som første ledd i arbeidet skal det utarbeides en artikkelsamling om aktuelle tema i areal- og miljøpolitikk.
Jienebh dotkijh leah bööresovveme tjaalegem tjaeledh maam edtjieh beagkoehtieh aktene faageseminaaresne gålkoen 2015:
Flere forskere er invitert til å bidra med en artikkel som legges frem på et fagseminar i november 2015:
Åtnoe jïh reereme mearoearealijste - Einar Eythurson jïh Camilla Brattland
Bruk og forvaltning av sjøarealer - Einar Eythurson og Camilla Brattland
Vaarjelimmiedajvereereme jïh eatnemegellievoete - Jan Åge Riseth
Utvinning av naturresurser - Christian Nellemann
Aerpievuekien daajroe reeremisnie – Saemien jïlleskuvle Árbediehtu-prosjekten baaktoe
Tradisjonell kunnskap i forvaltning – Samisk høyskole ved Árbediehtu-prosjektet
Tjaalegevåarhkoe sæjhta goh daajroevåarome årrodh jïh viehkiehtidh akten gamte digkiedæmman dovne staateles jïh regijovnaale åejvieladtjigujmie jïh saemien voenges siebriedahkigujmie.
Artikkelsamlingen vil fungere som kunnskapsgrunnlag og bidra til en bred debatt både med sentrale og regionale myndigheter og med samiske lokalsamfunn.
Saemiedigkieraerie sæjhta aaj aktem vierhtiedåehkiem nammoehtidh mij edtja vuartasjidh mejtie daan beajjetje reereme lea sjïehtedamme dejtie mah miehtjiem nuhtjieh.
Sametingsrådet vil også nedsette ei ressursgruppe som skal se på om dagens forvaltning er tilpasset utmarksutøvernes behov.
Ulmie lea dåehkie edtja jïjtsh raeriestimmieh politihkeevtiedæmman deelledh saemien miehtjieåtnoen sisnjelen.
Målet er at gruppa skal levere egne forslag for politikkutvikling innen samisk utmarksbruk.
Saemiedigkieraerie aaj jienebh govlesadtemetjåanghkoeh soejkesjeminie saemien voenges siebriedahkigujmie jïh siebriejgujmie 2016 aalkovisnie.
Sametingsrådet planlegger også flere dialogmøter med samiske lokalsamfunn og organisasjoner i begynnelsen av 2016.
Saemiedigkieraerie raerieh sæjhta vihkeles teemaj bïjre mejtie byöroe digkiedidh Saemiedigkiebïevnesisnie arealen jïh byjresen bïjre.
Sametingsrådet ønsker innspill til viktige tema som bør drøftes i Sametingsmelding om areal og miljø.
Gaajhkesh dovnesh maehtieh raeriejgujmie båetedh.
Alle kan komme med innspill.
Maahta raeride diekie seedtedh: biras@samediggi.no
Innspillene kan sendes til: biras@samediggi.no
Soejkesjen mietie dle bïevnese edtja Saemiedigkien gïetedæmman bïejesovvedh jaepien 2016.
Etter planen skal meldingen legges fram for Sametingets behandling i 2016.
Saemiedigkiegåetie / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingsbygningen / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkiegåetie
Sametingsbygningen
H. M. Gånka Harald V. Saemiedigkiegåetiem Karasjohkesne byögkeleslaakan rïhpesti gålkoen 2. b. 2000. Saemiedigkiegåetesne dïhte saemiej almetjeveeljeme krirrie, jïh Saemiedigkien reereme Nöörjesne.
Sametingsbygningen i Karasjok ble offisielt åpnet 2. november 2000 av H. M. Kong Harald V. Sametingsbygningen huser samenes folkevalgte forsamling og administrasjonen for Sametinget i Norge.
Dah sivijlearkitekth Stein Halvorsen jïh Christian Sundby lægan gåetiem guvviedamme, mah njoktjen 1996 arkitektegaahtjemem vitnin dejnie faamoebaakojne 69,3 o NORD.
Bygningen er tegnet av sivilarkitektene Stein Halvorsen og Christian Sundby, som i mars 1996 vant arkitektkonkurransen med mottoet 69,3˚ NORD.
Ållesth dle 116 mah lin meatan gaahtjemisnie, jïh dejstie 48 raeriestimmieh böötin.
I alt var det 116 påmeldte deltakere, og av disse kom det inn 48 utkast.
Mïetsken 1998 dle bigkemebarkoem eelkin, jïh ruffien 1999 dle stoerredigkiepresidente Kirsti Kolle Grøndahl maadthgierkiem bïeji.
Byggearbeidet startet august 1998 og i juni 1999 foretok stortingspresident Kirsti Kolle Grøndahl grunnsteinsnedleggelse.
Gåetie goh akte bieliegievlie göökte laptine gusnie Saemiedigkien gærjagåetie, dåastoesijjie, tjåanghkoetjiehtjelh jïh medtie njieljieluhkie kontovrh.
Bygningen er formet som en halvsirkel i to etasjer med Sametingets bibliotek, resepsjon, møterom og et førtital kontorer.
Bieliegievlien gietjesne Saemiedigkien stoerretjåanghkoesavka mij låavthgåetine vååjnoe, jïh desnie dah tjåanghkoeh saemiej almetjeveeljeme krirresne.
I enden av halvsirkelen ligger Sametingets plenumssal som et lavvuformet amfi for møtene i samenes folkevalgte forsamling.
Saemiedigkiegåetie lea uvtemes akte vihties væhta dan politihkeles jïh riekteles staatusasse maam saemieh utnieh goh akte åålmege.
Sametingsbygningen står først og fremst som et konkret symbol på den politiske og rettslige status samene som folk har.
Saemiedigkiegåetie gaajhkh eensi krievemh voebnesje akten daajbaaletje parlamentegåatan.
Sametingsbygningen oppfyller alle rimelige krav til en moderne parlamentsbygning.
Saemiedigkien stoerretjåanghkoesavka, auditovrije jïh gaajhkh tjåanghkoetjiehtjelh digitaale toelhkedïrregh utnieh.
Sametingets plenumssal, auditoriet og alle møterom er utstyrt med digitale tolkeanlegg.
Preesse jïh meedijah jïjtsh tjiehtjelh utnieh, jïh desnie sjïehteladteme guktie gåarede raadijove- jïh tv ’ sne seedtedh saemiedigkietjåanghkojste.
Presse og medier har egne rom, og det er lagt til rette for radio- og fjernsynsoverføringer fra sametingsmøtene.
Gåetien ållesth stoeredahke lea 5 300 kvadraatemeeterh jïh prosjekten maaksoe lij 128-710.000 kr. jaepien 2000.
Sametinget Kautokeinoveien 50 9730 Karasjok, Norway
Saemiedigkien bïhkedassh juktie saemien krööhkemh vuarjasjidh gosse miehtjiesdajvem jeatjahlaakan nåhtede / Sámedikki plánaveahkki / Areale / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingets retningslinjer for vurdering av samiske hensyn ved endret bruk av utmark. / Sametinget planveileder / Areal / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkien bïhkedassh juktie saemien krööhkemh vuarjasjidh gosse miehtjiesdajvem jeatjahlaakan nåhtede
Planveilederenlegger til rette for at alle planer, konsekvensutredninger og vedtak som følger av plan- og bygningsloven plandel sikrer naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Saemiedigkien bïhkedassh juktie saemien krööhkemh vuarjasjidh gosse miehtjiesdajvem jeatjahlaakan nåhtede
Sametingets retningslinjer for vurdering av samiske hensyn ved endret bruk av utmark.
Saemiedigkien bïhkedassh juktie saemien krööhkemh vuarjasjidh gosse åtnoem miehtjiesdajveste jarkele Finnmaarhkesne, reaktavåaromem åtna finnmaarhkelaakesne § 4.
Sametinget retningslinjer for vurdering av samiske hensyn ved endret bruk av utmark i Finnmark er hjemlet i finnmarksloven § 4.
Dah staateles, tjïelten jïh fylhkentjïelten instansh edtjieh bïhkedasside nåhtadidh, jïh aaj Finnmaarhkeneeke, gosse edtjieh vuarjasjidh guktie saemien kultuvrese, båatsose, miehtjiesåtnose, jieliemasse jïh siebriedahkese sjædta.
Retningslinjene skal bruke av statlige, kommunale og fylkeskommunale instanser, samt Finnmarkseiendommen, ved vurdering av virkningene for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Daah instansh edtjieh daejtie vuarjasjimmide darjodh åvtelen sjæjsjalimmieh aamhtesisnie vaaltasuvvieh, jarkelamme åtnoen bïjre miehtjiesdajveste Finnmaarhken fylhkesne.
Disse innstansers vurderinger skal foretas før det treffes avgjørelser i saker om endret bruk av utmark i Finnmark fylke.
Åssjele daej bïhkedassigujmie lea byögkeles åejvieladtjh jïh Finnmaarhkeneeke aktem veele jïh eensi vuarjasjimmiem darjoeh guktie saemien kultuvrese sjædta.
Formålet med retningslinjene er at offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen foretar en grundig og forsvarlig vurdering av virkningene av samisk kultur.
Naemhtie dah bïhkedassh edtjieh viehkiehtidh eatnemevåaromem gorredidh saemien kultuvrese.
På den måten skal retningslinjene bidra til å sikre naturgrunnlaget for samisk kultur.
Saemiedigkien tjirkijh vaarjelimmiedajveståvrojne / Vaarjelimmiedajveståvrojne / Eatnemegellievoete / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingets representanter i verneområdestyrene / Verneområdestyrene / Naturmangfold / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Vaarjelimmiedajveståvrojne
Verneområdestyrene
Politihken aamhtese: Öörnege voenges nasjovnaalepaarhkeståvroejgujmie, mij tseegkesovvi jaepien 2010, lea akte vuekie Nöörjen aalkoealmetjerïekteles dïedth illedh ihke aalkoealmetjh edtjieh meatan årrodh eatnemevierhtide nuhtjedh, reeredh jïh vaarjelidh sijjen dajvine.
Politisk sak: Ordningen med lokale nasjonalparkstyrer, som ble innført i 2010, er en måte å gjennomføre Norges urfolksrettslige forpliktelser om urfolks deltaking ved bruk, forvaltning og bevaring av naturressursene i deres områder.
Öörnege baaja saemien ïedtjeladtjh jïh voenges ïedtjeladtjh meatan årrodh reeremisnie.
Ordningen gir samiske interesser og lokale interesser medvirkning i forvaltningen.
Saemiedigkien tjirkijh vaarjelimmiedajveståvrojne
Se alle hendelser i saken
Saemiedigkien tjirkijh vaarjelimmiedajveståvrojne
Sametingets representanter i verneområdestyrene
Saemiedigkie lea 39 tjirkijh nammoehtamme ållesth 20 nasjovnaalepaarhke- jïh vaarjelimmiedajveståvrojne.
Sametinget har oppnevnt 39 representanter i alt 20 nasjonalpark- og verneområdestyrer.
Dah lïhtsegh mejtie Saemiedigkie nasjovnaalepaarhkeståvrojde nammohte, leah saemien ïedtjeladtji åvteste goh jïjtse almetje ståvrosne.
De medlemmene som Sametinget oppnevner til nasjonalparkstyrer representerer samiske interesser i kraft av sin egen person i styret.
Dah leah tjirkijh saemien almetji åvteste ståvrosne dan åvteste dah leah nammoehtamme Saemiedigkeste, men eah leah Saemiedigkien åvteste ståvrosne, d. s. j. Saemiedigkie ij naan bïhkedimmiefaamoem utnieh dej bijjelen.
De representerer det samiske folket i styret fordi de er oppnevnt av Sametinget men de opptrer ikke på vegne av Sametinget i styret, d.v.s. at Sametinget har ingen instruksjonsmyndighet over dem.
Dah leah ståvrose veeljesovveme dan åvteste Saemiedigkie veanhta dah sijhtieh saemien ïedtjh hijvenlaakan jïh ellieslaakan gorredidh ståvroebarkosne.
De er valgt til styret fordi Sametinget mener de vil ivareta samiske interesser på en god og helhetlig måte i styrearbeidet.
Kjell Jøran Jåma
Thomas Danielsen
Byrkijen nasjovnaalepaarhkeståvroe
Børgefjell nasjonalparkstyre
Liv Karin Joma
Ole Henrik Kappfjell
Eva Nordfjell
Eva Stina Andersson
Gaske Nordlaanten nasjovnaalepaarhkeståvroe
Per Ole Oskal
Møysalen nasjovnaalepaarhkeståvroe / Svellingsflaket eatnemevaarjelimmiedajveståvroe
Møysalen nasjonalparkstyre / Svellingsflaket landskapsvernområde
Rohkunborri nasjovnaalepaarhkeståvroe
Elisabeth Johansen
Skarvan jïh Roltdalen nasjovnaalepaarhkeståvroe
Skarvan og Roltdalen nasjonalparkstyre
Mattis Danielsen
Arne Helstrøm Jørgensen
Stabbursdalen nasjovnaalepaarhkeståvroe
Stabbursdalen nasjonalparkstyre
Varangerhalvøya nasjovnaalepaarhkeståvroe
Varangerhalvøya nasjonalparkstyre
Ånderdalen nasjovnaalepaarhkeståvroe
Ånderdalen nasjonalparkstyre
Lohkh vielie fïerhten nasjovnaalepaarhke- jïh vaarjelimmiedajveståvroej bïjre, jïh mejnie dah barkeminie daesnie.
Les mer om enkelte nasjonalpark- og verneområdestyrer og hva de jobber med her.
Saemiedigkien veeljemelåhkosne 2005 / Veeljemelåhkoe / Kampanjeside / Veeljeme jïh veeljemelåhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingets valgmanntall 2005 / Valgmanntall / Kampanjeside / Valg og manntall / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkien veeljemelåhkosne 2005
Sametingets valgmanntall 2005
Saemiedigkien veeljemelåhkosne 2005:este lin 12538 almetjh.
Sametingets valgmanntall fra 2005 var på 12 538 personer.
Dïhte våarome sjidti gåessie mandaath juekedh veeljemegievlide veeljemen 2009 åvteste.
Dette dannet grunnlaget for mandatfordelingen i valgkretsene for valget i 2009.
Daesnie vuelelen låhkoeh gaavnh veeljemegievlijste 2005 veeljemen åvteste
Endelige tall for valgkretsene ved valget i 2005 finnes nedenfor.
13 Åarjel-Nöörje / Sør-Norge
9 Lulli-Romsa / Sør-Troms
Saemiedigkieraerie göölemevierhtiegæmhpoem dåarjohte noerhtene / Marijne jielemh / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingsrådet støtter Kystaksjonen / Marine næringer / Næringer / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkieraerie göölemevierhtiegæmhpoem dåarjohte noerhtene
Sametingsrådet støtter Kystaksjonen
Saemiedigkieraerie dåarjohte dam maam gohtje mearoegaedtiestujmiem jïh krïevenasside deallahtimmiedïedti bïjre noerhtene mejtie tjuara seahkaridh, naemhtie guktie Stoerredigkie aalkoelisnie nænnoesti.
Sametingsrådet støtter Kystaksjonen og kravene om at leveringsforpliktelsene i nord må respekteres, slik Stortinget opprinnelig vedtok.
– Göölemejielemh jïh göölemereaktah leah dïhte jïjtjehke jieledefaamoe, jïh våaromem biejieh dovne årroemasse jïh evtiedæmman gaajh gelline voenine jïh sijjine Noerhte-Nöörjesne, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
- Fiskeriene og retten til å fiske er selve livsnerven og danner grunnlaget for både bosetting og utvikling i svært mange bygder og tettsteder i Nord-Norge, uttaler sametingsråd Silje Karine Muotka.
Dïhte tjïerteste jalhts gelliej jaepiej mænngan striengkies jïh garre sjïehtesjimmiejgujmie, dellie dïhte darjome maam guelie jïh gueliejieleme sjugnede, vihkeles jïh guedtije biehkieh.
Hun understreker at selv etter mange år med strenge og harde reguleringer, er aktiviteten som fisken og fiskerinæringen skaper, sentrale og bærende elementer.
– Tjïelkelaakan maahta vihtiestidh dan åvteste årrojh fjovline jïh mearoegaedtiebealam Noerhte- Nöörjeste orreme, dah reaktah utnieh gueliem nuhtjedh jïh reeredh sijjen voengine jïh Barentsmearosne.
– Det kan uten tvil fastslås at befolkningen gjennom sin bosetting i fjordene og langs kyst av Nord-Norge har rettigheter til bruk og forvaltning av fisken i sine nærområdet og i Barentshavet.
Guktie voenges årrojh lin guelievierhtide nuhtjeme lij dïhte ellen vihkielommes gosse Nöörje jååhkesjimmiem åadtjoeji jaepien 1953, gosse mijjieh rïjtedimmiem vitnimh britiske trååleri vööste jïh åejvieladtji vööste, Muotka jeahta.
Lokalbefolkningens forhold til fiskeressursene var avgjørende for medholdet Norge fikk i 1953 da vi vant fram i tvistesaken med britiske trålere og myndigheter, sier Muotka.
Dïhte fåantoe daan rïjtedæmman lij göölemesiebriedahkh jïh Nöörje idtjin vielie sïjhth Stoerrebritannijen trååleflååta edtji fjovline gööledh.
Bakgrunnen for denne tvisten var at fiskerisamfunnene og Norge ikke lengre ville ha Storbritannias trålflåte fiskende inne i fjordene.
Dåapmoe jaepeste 1953 vihteste dah årrojh, jïh åtnoe göölemevierhtijste mearoegaedtiebealam, voenges provhkenjoelkedassh sjugniedieh mah leah jarngesne dan sjæjsjalæmman maam Haag-dåapmoestovle darjoeji.
Dommen fra 1953 slår fast at bosettingen, og bruken av fiskeressursene langs kysten, danner lokale sedvaneregler som står sentralt i grunnlaget for Haag domstolens avgjørelse.
Saemiedigkie lea sov barkoen tjïrrh gööleme-aamhtesigujmie jïh Mearoegaedtiemoenehtsen gïetedimmine buektiehtamme jarkelimmieh tjïrrehtidh jïh lissiehtassh åådtjeme Mearoevierhtielaakesne, Meatanårromelaakesne jïh Finnmaarhkeslaakesne mah voenges aajhterevoetem jïh reeremem nænnoestehtieh.
Sametinget har gjennom sitt arbeid med fiskerisaker og Kystfiskeutvalgets behandling fått gjennomført forandringer og tilføyelser i Havressursloven, Deltakerloven og Finnmarksloven som styrker lokalt eierskap og forvaltning.
- Trååleri voestes deallahtimmiedïedth leah faamosne, jïh edtjieh steeresovvedh nænnoestimmie sisvegen mietie.
– Trålernes opprinnelige leveringsforpliktelser gjelder og skal håndheves i tråd med vedtakets innhold.
Dastegh deallahtimmiedïedth eah steeresovvh, tjuara kvotide bååstede giesedh jïh dejtie mearoegaedtieflååtese vedtedh mah dïedtem åadtjoeh voengesne deallahtidh, Muotka tjïerteste.
Hvis leveringsforpliktelsene ikke overholdes, må kvotene inndras og tildeles kystflåten med forpliktelser om levering lokalt, understreker Muotka.
Saemien gïelebarkoem nænnoestahta / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Styrker samisk språkarbeid / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkien dåarjoeöörnegh saemien gïelese dam saemien gïelebarkoem dåarjohte.
Styrker samisk språkarbeid
Saemiedigkien dåarjoeöörnegh saemien gïelese dam saemien gïelebarkoem dåarjohte.
Sametingets tilskuddsordninger for samisk språk støtter opp om samisk språkarbeid.
Daate akte vuarjasjimmie vuesehte maam Norut Alta – Áltá lea dorjeme aktene laavenjostosne Nordlandforskning ’ ine Saemiedægkan.
Det viser en evaluering som Norut Alta – Áltá har gjort i samarbeid med Nordlandsforskning / Nordlánda dutkam for Sametinget.
Måantan 18.02.13 dle reektehtsem «Evaluering av Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger for samisk språkš bæjhkoehtamme sjïdti Saemiedigkesne.
Rapporten " Evaluering av Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger for samisk språk ” ble presentert på Sametinget mandag 18.02.13.
Vuarjasjimmien ulmie lea aktem guvviem åadtjodh dovne guktie dåarjoedåastojh dåarjoem Saemiedigkeste nåhtadieh, jïh guktie Saemiedigkie jïjtje dejtie dåarjoeöörnegidie reerie.
Målet med evalueringen er å få et bilde både av tilskuddsmottakernes bruk av tilskudd fra Sametinget og av Sametingets egen administrering av tilskuddsordningene.
Akte dejstie åejviekonklusjovnijste reektehtsisnie lea gïeledåarjoeh leah goh mij akt mij sjïdtedahta, mij vihth aktem sermiem gïelebarkoste sjugnede.
En av hovedkonklusjonene i rapporten er at språktilskuddene fungerer som en " gjødsling " som fører til en underskog av språkarbeid.
Aktene stuerebe siebriedahkeperspektijvesne vuajneme, dle daate sermie hijvenlaakan jeatjah gïeleråajvarimmiejgujmie sjeahta jïh dejnie saemien gïelepolitihkine maam Saemiedigkie sietie. Vuarjasjimmie vuesehte dåarjoedåastjojh jeenjemasth tuhtjieh daate öörnege hijvenlaakan jåhta.
Sett i et større samfunnsperspektiv fungerer denne underskogen i tett samspill med både andre språktiltak og den samiske språkpolitikken som Sametinget fører.
Gellide gïeleprosjektijste dle Saemiedigkie dïhte vihkielommes beetnehgaaltije.
For mange av språkprosjektene er Sametinget den viktigste finansieringskilden.
Dan åvteste dle öörnege vihkeles dovne evtiedæmman jïh voerkelæmman saemien gïeleste.
Derfor er ordningen viktig for utvikling og bevisstgjøring av samisk språk.
Raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma jeahta Saemiedigkie sæjhta daam reektehtsem veele gïehtjedidh, juktie dïhte vihkeles sjædta gosse edtja Saemiedigkien dåarjoeöörnegh saemien gïelese bueriedidh.
Rådsmedlem Ellinor Marita Jåma sier at Sametinget vil gå grundig gjennom rapporten, fordi den blir viktig i arbeidet med å forbedre Sametingets tilskuddsordninger for samisk språk.
- Saemien gïele lea garre dïedtegen nuelesne, jïh dan åvteste dle vihkeles Saemiedigkien gïelevierhtieh bööremeslaakan åtnasuvvieh.
- Samisk språk er under sterkt press, og derfor er det viktig at Sametingets språkmidler utnyttes på en best mulig måte.
Dan åvteste vihkeles öörnegem vuarjasjidh juktie såemies bueriedimmieh öörnegistie gaavnedh, raerieslïhtsege Ellinor Marita Jåma jeahta.
Å evaluere ordningen er derfor nødvendig for å finne fram til eventuelle forbedringer av ordningen, sier rådsmedlem Ellinor Marita Jåma.
Norut Alta – Áltá jïh Nordlandsforskning / Nordlánda dutkam leah vuarjasjimmiem ektesne tjïrrehtamme.
Evalueringen har vært gjennomført i samarbeid mellom Norut Alta - Áltá og Nordlandsforskning / Nordlánda dutkam.
Senijovredotkije Eva Josefsen lea prosjekten åvtehkinie orreme daan barkose, maam dorjeme aktene laavenjostosne dotkije Áila Márge Varsi Balto ’ ne ektine Norut Alta – Áltá, jïh dotkije Marit Solstad Nordlandsforskning / Nordlánda dutkam.
Seniorforsker Eva Josefsen har vært prosjektleder for arbeidet som er gjennomført sammen med forsker Áila Márge Varsi Balto ved Norut Alta - Áltá og forsker Marit Solstad ved Nordlandsforskning / Nordlánda dutkam.
Vielie bïevnesh.
For mer informasjon:
Saemien gïelejarngh / Artikler / Saemesth munnjien / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Samiske språksentre / Artikler / Snakk samisk te ' mæ / Språk / Forsiden - Sametinget
Saemien gïelejarngh
Samiske språksentre
Saemien gïelejarngh aktem vihkeles råållam utnieh juktie saemien gïelem nænnoestehtedh jïh saemien gïelem evtiedidh.
De samiske språksentrene spiller en viktig rolle i arbeidet med å styrke og utvikle samisk språk.
Dah leah joekoen vihkeles dan gietskies byjresasse jïh jïjnjh darjomh sijjen dajvine sjugniedieh.
De er særlig viktige for nærmiljøet og skaper stor aktivitet i sine områder.
Gïelejarngi darjomh viehkiehtieh dam saemien gïelem våajnoes darjodh gietskies byjresisnie, seamma tïjjen goh dah leah sijjieh gusnie dajven saemieh maehtieh gaavnedidh.
Språksentrenes aktiviteter er i stor grad med på å synliggjøre samisk i nærområdet, samtidig som de er møtested for den samiske befolkningen i området.
Gïelejarngi darjomh leah dan åvteste vihkeles dovne maanide, noeride, geerve jïh båeries almetjidie.
Språksentrenes aktivitet er slik viktig både for barn, ungdom, voksne og eldre samer.
Gïelejarngh ovmessie kuvsjh saemien gïelesne öörnedieh, jïh ovmessie gïeleprosjekth tjïrrehtieh.
Språksentrene arrangerer ulike kurs i samisk språk, og gjennomfører ulike språkprosjekter.
Dah faalenassem aalkoekuvsji bïjre vedtieh gusnie naaken poengem vedtieh jïh naan kuvsjh leah vielie praktihkeles, goh gïele- jïh duedtielïerehtimmie ektesne.
De gir tilbud om nybegynnerkurs hvor noen er poenggivende kurs og andre mer praktiske kurs hvor man kombinerer språk og f.eks opplæring i duodji.
Gïelejarngh darjomh öörnedieh goh maana-iehkedh, voeresetjåanghkoeh, gïelebiesieh, teemafealadimmieh jïh dalhketjh darjoeh mah leah nuhteligs gïelelïerehtimmesne.
Språksentrene gjennomfører aktiviteter som barnekvelder, eldretreff, språkbad, tematurer og utarbeider materiell som er nyttig i språkopplæring.
Guktie lea saemien gïeline lea joekehts dajveste dajvese, jïh vihkeles råajvarimmiejgujmie nïerhkedh mah leah daerpiesvoetide sjïehtedamme fïereguhtene dajvesne.
Situasjonen for samisk språk er forskjellig fra område til område. Språksentrene tar utgangspunkt i sine språkområder og igangsetter tiltak tilpasset behovene i de ulike områdene.
Gïelejarngi tjåenghkies ulmie lea læjhkan saemien gïelem våajnoes darjodh, jïh viehkiehtidh guktie saemien nænnoesåbpoe sjædta jïh evtiesåvva.
Felles for alle språksentrene er likevel målet om å synliggjøre samisk språk og bidra til at samisk styrkes og utvikles.
Nuelesne bïevnesh gaajhki gïelejarngi bïjre, jïh bïevnesh aaj jeatjah institusjovnide mah faalenassem vedtieh saemien gïelelïerehtimmien bïjre.
Under finnes linker til alle språksentrene, samt linker til andre institusjoner som gir tilbud om opplæring i samisk språk.
Gaskesadth maaje ryöktesth dejgujmie, juktie vielie bïevnesh åadtjodh sjyöhtehke gïelelïerehtimmiefaalenassi jïh darjomi bïjre.
Ta gjerne direkte kontakt for å få mere informasjon om aktuelle opplæringstilbud og aktiviteter.
Datne aaj svaalhtesh gaavnh såemies nuhteligs gïeledïrregidie.
Nedenfor finner du også lenker til nyttige språkverktøy.
LAVANGEN Ástávuona giellagoahtie, Lavangen
PORSANGER Samisk språk- og kultursenter i Porsanger
RØYRVIK Gïeleaernie i Røyrvik
EVENES Várdobaiki samisk senter i Evenes
SNÅSA Gïelem nastedh i Snåsa
RØROS Aajege - samisk språk og kompetansesenter i Røros
Lïerehtimmieinstitusjovnh
Opplæringsinstitusjoner
Jåarhkeskuvlh
Videregående skoler
Jïlleskuvlh jïh universiteeth
Høgskoler og universitet
Jeatjah vierhtieh
Andre ressurser
Prievieskuvlh jïh interaktijve lïerehtimmie
Brevskoler og interaktiv opplæring
E-skuvla - Saemien 1, 2 jïh 3 jïh åarjelsaemien aalkoekuvsje
E-skuvla - Samisk 1, 2 og 3 (nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk)
Gulahalan - noerhtesaemien gïelekuvsje
Gulahalan - språkkurs i nordsamisk
OAHPA !
OAHPA !
Sámásta - julevsaemien aalkoekuvsje
- et program for den som vil trene seg på nordsamisk
Saemien sijjienommh Nöörjesne jïh Sveerjesne Saemien sijjienommh Nöörjesne jïh Sveerjesne
Samiske stedsnavn i Norge og Sverige Sámi báikenamat Norggas ja Ruotas / Samiske stedsnavn i Norge og Sverige
Saemien learoevierhtieh gaskeviermesne ovttas aktan aktesne
Samiske læringsressurser på nett ovttas aktan aktesne
Saemien Gïeleteknologijen Jarngen Sámi giellatekno
Senter for samisk språkteknologi Sámi giellatekno
Saemien tjaelijelearoe tseegkesåvva / Kåanste- jïh kultuvrebarkoe / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Samisk forfatterstudie etableres / Kunst- og kulturutøvelse / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Saemien tjaelijelearoe tseegkesåvva
Samisk forfatterstudie etableres
Saemien lohkijh jienebh gærjah saemiengïelesne sijhtieh mejstie noerh eadtjalduvvieh.
Samiske lesere ønsker flere bøker på samisk som engasjerer unge.
Dan åvteste Saemiedigkie, Saemien tjaelijesiebreste (SGS), jïh Saemien tjiehpiedæjjaraerie (SDR) aktem tjaelijelearoem nierhkieh mij edtja noere tjaelijh dåårrehtidh mah saemiengïelesne tjaelieh.
Derfor setter Sametinget, Samisk forfatterforening (SGS) og Samisk kunstnerråd (SDR) igang et forfatterstudie som skal rekruttere unge forfattere som skriver på samisk.
Prosjekten ulmie lea unnemes vïjhte noere tjaelijh dåårrehtidh mah saemiengïelesne tjaelieh.
Målet med prosjektet er å rekruttere minst fem unge forfattere som skriver på samisk.
Tjaelijelearoe göökte jaaepieh vaasa, jaabnan viermietjåanghkoejgujmie, tjaelemeseminaarigujmie jïh bïhkedimmine maehteles tjaeliejijstie jïh faagealmetjijstie.
Forfatterstudiet er på to år, med jevnlige nettverksmøter, skriveseminarer og veiledning fra erfarne forfattere og fagfolk.
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta tjaelijelearoe edtja skreejrehtidh tjaelijevoetem evtiedidh, jïh dam lidteræære maahtoem lutnjedh båetijen aejkien tjaeliejidie.
Sametingsråd Henrik Olsen sier at forfatterstudiet skal legge vekt på å utvikle forfatterskap, og heve den litterære kompetansen til framtidige forfattere.
- Dah mah leah meatan edtjieh sijjen voerkesvoetem lidteratuvren jïh kåansten bïjre evtiedidh, jïh maahtoem åadtjodh goh tjaelije, guktie dah buerebe nuepieh åadtjoeh maanusem evtiedidh jïh tjaeliejinie barkedh båetijen aejkien, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
- Deltakerne skal utvikle sin litterære og kunstneriske bevissthet, og få forfatterfaglig kompetanse, slik at de gis bedre muligheter for å kunne utvikle manus og utøve forfatteryrket i framtiden, sier sametingsråd Henrik Olsen.
Prosjekten ulmie:
Prosjektets mål er:
Skreejredh guktie jienebh saemiengïelen bæjhkoehtimmieh tjiehpieslidteratuvreste båetieh noeride.
Stimulere til flere samiskspråklige utgivelser av skjønnlitteratur for unge.
Bielieulmieh:
Delmål:
Noere tjaelijh dåårrehtidh mah saemiengïelesne tjaelieh
Rekruttere unge forfattere som skriver på samisk.
Prosjekte edtja viehkiehtidh guktie noere tjaelijh rïektes nuepiem åadtjoeh maanusem evtiedidh bïhkedimmien, maahtoeevtiedimmien jïh viermietjåanghkoej tjïrrh.
Prosjektet skal bidra til at yngre forfattere får en reell mulighet til manusutvikling gjennom veiledning, kompetanseutvikling og nettverkssamlinger.
Dah mah leah meatan krïevenassh utnieh maam akt tjaeledh prosjekteboelhken, jïh ulmie lea gaervies maanusem bæjhkoehtidh.
Deltakere har produksjonskrav under prosjektperioden med mål om utgivelse av ferdig manus.
Dah mah meatan edtjieh jieniebistie saemien gïeledajvijste båetedh.
Deltakere skal være representert fra flere samiske språkområder.
Unnemes 5 noere saemien tjaelijh eevtjedh mah noeride tjaelieh.
Fremme minimum 5 unge samiske forfattere som skriver for unge.
Viermiem tseegkedh orre jïh daaletje tjaeliji gaskem
Etablere nettverk mellom nye og etablerte forfattere.
Ïedtjem lissiehtidh soptsesh soptsestidh maam maahta filmine jïh draamine nuhtjedh
Øke interessen for historiefortelling som kan brukes på film og drama.
Krïevenassh juktie meatan årrodh
Opptakskrav
Dah mah veeljesuvvieh tjaelijelearose vuarjasjamme sjidtieh dan sïjse seedteme teeksten mietie jïh sijjen skraejrie meatan årrodh.
Opptak til forfatterstudiet skjer etter vurdering av innsendt tekst og motivasjon for deltakelse.
Ohtsije edtja aktem teekstem seedtedh medtie 10 sæjrojne.
Søker skal sende inn en tekst på inntil 10 sider.
Ij edtjh teekste bæjhkoehtamme årrodh aarebi.
Teksten skal ikke være utgitt tidligere.
Ohtsije tjuara aaj tjaelemedååjrehtimmien jïh skraejrien bïjre learose bievnedh.
Søker må også opplyse om skriveerfaring og motivasjon for studiet.
Barkoedåehkie Saemien tjaelijesiebreste (SGS), prosjekten åvtehke jïh akte barkije Saemiedigkien reeremistie dejtie veeljieh mah åadtjoeh meatan årrodh prosjektesne.
Det er arbeidsgruppen fra Samisk forfatterforening (SGS), prosjektleder og en ansatt fra Sametingets administrasjon som velger ut deltakere til prosjektet.
Prosjekten åvtehke lea Pia Juuso.
Prosjektleder er Piia Susanna Juuso.
Saemien tjaelijesiebrie dïedtem åtna learoen faageles sisvegen åvteste.
Samisk forfatterforening har ansvaret for studiets faglige innhold.
Ohtsememierie bæjhkoehtamme sjædta mænngan.
Søknadsfristen vil bli offentliggjort på et senere tidspunkt
Vielie bïevnesh:
For kommentarer: Sametingsråd Henrik Olsen, 907 75 219
Unik dialogprosjekt i sørsamisk område - Sámediggi Sametinget
Sjïere govlesadtemeprosjekte åarjelsaemien dajvesne - Sámediggi Sametinget
Unik dialogprosjekt i sørsamisk område
Sjïere govlesadtemeprosjekte åarjelsaemien dajvesne
Det har vært utgagnspunktet for det unike prosjektet i sørsamisk område som avsluttes 1. september.
Dïhte lea dam våaromem orreme dan sjïere prosjektese åarjelsaemien dajvesne mij skiereden 1. b. orrije.
Dialogprosjektet " Felles politikk for fjellområdene, bedre dialog mellom kommunene og reindriftsnæringen / - forvaltningen " er en samfinansiering mellom flere kommuner, fylkesmannen- og fylkeskommunen i Sør-Trøndelag, flere departementer og Sametinget.
Dïhte govlesadtemeprosjekte " Tjåenghkies politihke vaeriedajvide, buerebe govlesadteme tjïelti jïh båatsoen / reeremen gaskem " (" Felles politikk for fjellområdene, bedre dialog mellom kommunene og reindriftsnæringen / - forvaltningen ") lea akte ektiemaaksoe gaskem jienebh tjïelth, fylhkenålmam- jïh fylhkentjïeltem Åarjel-Trøøndelaagesne, jienebh departementh jïh Saemiedigkiem.
Sïerredimmie jïh vædtsoesvoete aalkoealmetjenyjseni vööste tjuara nåhkedh / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Diskriminering og vold mot urfolkskvinner må stoppes / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Sïerredimmie jïh vædtsoesvoete aalkoealmetjenyjseni vööste tjuara nåhkedh
Diskriminering og vold mot urfolkskvinner må stoppes
Raerielïhtsege Silje Karine Muotka sæjhta boelhken njoktjen 10.-14. b. meatan årrodh EN:n nyjsenekommisjovnesne (CSW.)
Rådsmedlem Silje Karine Muotka vil i perioden 10.-14. mars delta på FNs kvinnekommisjon (CSW) i New York.
New Yorkesne. Gosse stïeresne desnie dle Saemiedigkie sæjhta lissiehtamme gaskenasjovnaale fokusem utnedh vædtsoesvoetese jïh sïerredæmman aalkoealmetje-nyjsenijstie abpe veartenisnie.
Med deltakelsen ønsker Sametinget å bidra til økt internasjonalt fokus på vold mot og diskriminering av urfolkskvinner verden over.
EN:n Nyjsenekommisjovne mij fïerhten jaepien öörnesåvva, lea akte dejstie vihkielommes gaskenasjovnaale tjåanghkoesijjijste juktie nyjseni reaktah jïh mïrrestallemem digkiedidh.
FNs Kvinnekommisjon arrangeres hvert år er et av de viktigste internasjonale møteplassene for å diskutere kvinners rettigheter og likestilling.
- Saemiedigkieraerie tuhtjie joekoen vihkeles vuartasjidh guktie aalkoealmetjenyjsenæjjah jielieminie gosse barkeminie EN:n stoerretjuetieulmiem nïejtide jïh nyjsenæjjide jaksedh.
- Sametingsrådet er opptatt av å sette søkelyset på urfolkskvinners situasjon i arbeidet med oppnåelse av FNs tusenårsmål for jenter og kvinner.
Gosse stïeresne dennie nöörjen delegasjovnesne sïjhtebe jïjnjem åvtese buektedh mejstie tjoeperdeminie, raerielïhtsege Muotka jeahta.
Vi vil gjennom vår deltakelse i den norske delegasjonen fremheve en rekke forhold vi bekymrer oss for, uttaler rådsmedlem Muotka.
Vædtsoesvoete jïh guektiengïerth sïerredimmie
Vold og dobbel diskriminering
Jïjnjh aalkoealmetjenyjsenæjjah nåake tsiehkiej nuelesne jielieminie gusnie vaallah nuepiem utnieh ööhpehtimmiem vaeltedh, hijven ietniehealsoem åadtjodh, jallh vaarjelimmiem åadtjodh sohti jallh tjuerpies daaresjimmiej vööste.
Mange urfolkskvinner lever under uholdbare forhold hvor de verken har muligheter til utdanning, god mødrehelse, beskyttelse mot smittsomme sykdommer eller voldelige overgrep.
Jïjnjh aalkoealmetjenyjsenh aaj sïerredimmiem dååjroeh dovne sijjen jïjtse etnisiteeten bïjre jïh ihke dah leah nyjsenæjjah.
Videre opplever urfolkskvinner diskriminering både i forhold til sin etnisitet og i forhold til sitt kjønn.
- Vædtsoesvoete jïh guektiengïerth sïerredimmie aalkoealmetjenyjsenæjjijste darjoeh guktie gaajh gïerve sjædta dan buaratjommesasse jarkelidh, bielelen naan sjïere råajvarimmieh.
- Vold og dobbel diskriminering av urfolkskvinner gjør situasjonen uhyre vanskelig å endre til det bedre, uten ekstraordinære tiltak.
Mov mïelen mietie dle vihkeles gæmhpoem nyjsenæjjaj reaktaj åvteste lissiehtidh.
Slik jeg ser det er det viktig at kampen for kvinners rettigheter intensiveres.
Daate lea mij akt maam sïjhtem åvtese buektedh New Yorkesne, Silje Karine Muotka jeahta.
Dette er noe jeg ønsker å fremheve i New York, uttaler Silje Karine Muotka.
Gæmhpoe giefiesvoeten vööste sæjhta aaj akte dejstie aamhtesijstie årrodh EN:n nyjsenekommisjovnesne.
Fattigdomsbekjempelse vil også være et av temaene på FNs kvinnekommisjon.
Aalkoealmetjh leah medtie 5 prosenth veartenen almetjijstie, men leah 33 prosenth dejstie veartenen ellen giefiesommes 900 millijovnh almetjijstie.
Urfolk utgjør omkring 5 prosent av verdens befolkning, men utgjør 33 prosent blant verdens aller fattigste 900 millioner mennesker.
Dejstie 900 millijovnh almetjijstie dle nyjsenæjjah jïh noere nïejth 70 prosenth dejstie mah tjarke giefiesvoeten nuelesne jielieh.
Av disse 900 millioner mennesker utgjør kvinner og unge jenter 70 prosent av de som lever i ekstrem fattigdom.