pere/sami_parallel huggingface dataset:
Abpe konferanse ryöktesth seedtesåvva gaskeviermesne.
Hele konferansen blir overført direkte på internett.
Vielie bïevnesh Alta 2013n bïjre
Mer informasjon om Áltá 2013
Vihkeles svaalhtesh
Praktisk framdriftsplan
Bïevnesh preessese
Praktisk informasjon
WCIP 2014 bïjre
Om WCIP 2014
Anita Persdatter Ravna / Tjirkijh / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Anita Persdatter Ravna / Representanter / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Anita Persdatter Ravna
Nestleder plenumsledelsen
NSR
Yrke
CV
Diverse
Annje vueliedimmie saemien dajvine / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Fremdeles nedgang i de samiske områdene / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Annje vueliedimmie saemien dajvine
Fremdeles nedgang i de samiske områdene
Saemien dajvh annje stoerre haestemh utnieh juhtemen bïjre dajvijste jïh orre tseegkeldahki bïjre.
De samiske områdene har fremdeles store utfordringer i forhold til fraflytting og nyetableringer.
Daate akte reektehtse vuesehte maam Telemarksforskning dorjeme Saemiedigkien åvteste.
Det viser en rapport som Telemarksforskning har utført for Sametinget.
Reektehtse ” Næringsutvikling, innovasjon og attraktivitet.
Rapporten ” Næringsutvikling, innovasjon og attraktivitet.
Samisk område ” (Jieleme-evtiedimmie, innovasjovne jïh fryöjstehkevoete.
Samisk område ” er en videreføring av tidligere næringsanalyser som Telemarkforskning har utført for Sametinget.
Daate reektehtse evtiedimmiem buerkeste saemien dajvesne, gosse årrojh, barkoesijjieh, ööhpehtimmiedaltesem, jielemeevtiedimmiem, innovasjovnem jïh fryöjstehkevoetem måjhtele.
Denne rapporten beskriver utviklingen i samisk område med hensyn til befolkning, arbeidsplasser, utdanningsnivå, næringsutvikling, innovasjon og attraktivitet.
Saemien dajvesne 24 tjïelth Noerhte-Trööndelagesne, Nordlaantesne, Tromsesne jïh Finnmaarhkesne.
Samisk område består av 24 kommuner i Nord-Trøndelag, Nordland, Troms og Finnmark.
Analyse vuesehte tjïelth dennie saemien dajvesne aktem vueliedimmiem almetjelåhkosne utnieh, aaj jaepien 2010, akte jaepie gusnie dah jeanatjommes tjïelth Nöörjesne aktem sjïdtedimmiem almetjeåhkosne utnieh.
Analysen viser at kommunene i det samiske området har nedgang i befolkningen, også i 2010, ett år hvor de fleste kommunene i Norge har befolkningsvekst.
Læssanamme vaanterdimmie almetjijste jeatjah laantijste leah vueliedimmiem giehpiedamme saemien dajvesne dej minngemes jaepiej, men ij nuekies juktie reakadimmievueliedimmiem jïh juhtemem dajveste jalkesjidh.
Økt innvandring har dempet nedgangen i samisk område de siste årene, men ikke nok til å kompensere for fødselsunderskudd og utflytting.
Dennie bielesne Noerhte-Nöörjeste mij lea saemien dajven ålkolen, desnie almetjelåhkoe sjïdtede.
Den delen av Nord-Norge som er utenfor samisk område har vekst i folketallet.
Vaenebh barkoesijjieh
Færre arbeidsplasser
Daate nåake evtiedimmie almetjelåhkosne lea dannasinie akte vueliedimmie sjïdteme barkoesijjielåhkosne.
Den negative befolkningsutviklingen henger sammen med nedgang i antall arbeidsplasser.
Vaenebh barkoesijjieh saemien dajvesne jaepien 2010 goh 2000, akten boelhken gusnie barkoesijjielåhkoe laantesne lea læssanamme vielie goh 11 prosentigujmie.
Der er færre arbeidsplasser i det samiske området i 2010 enn i 2000, i en periode der antall arbeidsplasser på landsbasis har økt med mer enn 11 prosent.
Fylhkh Noerhte-Nöörjesne, bielelen dah saemien tjïelth, aktem lissiehtimmiem åtneme govhte jïh 14 prosenti gaskem seamma boelhken.
Fylkene i Nord-Norge, utenom de samiske kommunene, har hatt en økning på mellom seks og 14 prosent i samme periode.
Dïhte saemien dajve aktem jielemestruktuvrem åtna jïjnjh voestesjielemigujmie jïh industrijine.
Det samiske området har en næringsstruktur med mye primærnæring og industri.
Dej göökte minngemes jaepiej dle barkoesijjielåhkoe daejnie jielieminie vaananamme vielie goh 400 barkoesijjiejgujmie.
De siste to årene har antall arbeidsplasser i disse næringene sunket med mer enn 400.
- Saemiedigkie aktem orre jielemebïevnesem nænnoestamme 2011.
- Sametinget har vedtatt en ny næringsmelding i 2011.
Åejvieulmie lea aktem nænnoes jïh gellielaaketje jielemem sjugniedidh mij våaromem åtna saemien kultuvresne, dam saemien kultuvrem, eatnemem jïh byjresem krööhkeste, jïh våaromem beaja jielije voenges siebriedahkide, gusnie almetjh sijhtieh årrodh, saemiedigkieraerije Marianne Balto jeahta.
Hovedmålet er å skape et sterkt og allsidig næringsliv som bygger på og tar hensyn til samisk kultur, natur og miljø, og danner grunnlaget for livskraftige lokalsamfunn der mennesker ønsker å bo, sier sametingsråd Marianne Balto.
Mijjieh tjoerebe dam nåake evtiedimmiem jarkelidh dejnie saemien dajvine, Balto jeahta.
Vi må snu den negative utviklingen i de samiske områdene, sier Balto.
NæringsNM sïelti evtiedimmiem analyserede, jïh sïelti dïenestem, sjïdtedimmien jïh orre tseegkeldahkh möölie, jïh jielemen stoeredahkem.
Bedriftenes utvikling analyseres i NæringsNM, som måler bedriftenes lønnsomhet, vekst og nyetableringer samt næringslivets størrelse.
Jïjnjh dejstie saemien tjïeltijste vaenie jielemh utnieh viertiestamme almetjelåhkojne, vaenie orre tseegkeldahkh jïh viesjies dïenestem utnieh.
Mange av de samiske kommunene har lite næringsliv i forhold til folketallet, og har lite nyetableringer og svak lønnsomhet.
Jïjnjh tjïelth læjhkan aktem stoerre låhkoem sïeltijste utnieh, mah sjïdtedimmiem åtneme åesiestimmesne jaepien 2010.
Mange kommuner har imidlertid en høy andel bedrifter med omsetningsvekst i 2010.
Dah jeanatjommes dejstie saemien tjïeltijste tjåanghkan nåake illedahkh vuesiehtieh NæringsNM ’ sne.
De fleste av de samiske kommunene kommer samlet sett dårlig ut i NæringsNM.
Analyse vuesehte såemies tjïelth ojhte hijvenlaakan darjoeh, goh Deatnu (Tana) jïh Evenássi (Evenes).
Analysen viser at enkelte kommuner gjør det imidlertid bra, som Tana og Evenes.
Goerehtimmie aaj vuesehte dah saemien dajvh vaenie innovasjovnem utnieh.
Undersøkelsen viser også at de samiske samiske områdene er kjennetegnet av lite innovasjon.
Telemarksforskning aktem fryöjstehkepyramijdem nåhtede juktie evtiedimmiem buerkiestidh.
Telemarksforskning bruker en attraktivitetspyramide for å beskrive utviklingen.
Fryöjstehkepyramijdesne sijjiej evtiedimmiem buerkeste dej fryöjstehkevoeten tjïrrh, golme dimensjovni mietie:
I Attraktivitetspyramiden forklares steders utvikling gjennom deres attraktivitet langs tre dimensjoner:
1) Fryöjstehkevoete sïeltide maadthjielieminie.
1) Attraktivitet for bedrifter i basisnæringer.
2) Fryöjstehkevoete guesside.
2) Attraktivitet for besøkende
3) Fryöjstehkevoete goh årromesijjie.
3) Attraktivitet som bosted.
Saemien dajve aktem tjarke vueliedimmiem åtneme maadthjielieminie.
Det samiske området har hatt sterk nedgang i basisnæringene.
Maadthjielemh leah aalkoejielemh, industrije jïh teknologeles dïenesjh.
Basisnæringer er primærnæringer, industri og teknologiske tjenester.
Dïhte mij lea væhtine daejtie jieliemidie lea dah dorjesh aktene nasjovnale jallh gaskenasjovnale maarkedesne duakasuvvieh.
Kjennetegnet for disse næringene er at produktene selges på et nasjonalt eller internasjonalt marked.
Saemien dajve joekoen vaenie barkoesijjieh åtna teknologeles dïenesjigujmie, mij lea akte sjïdtije maadthjieleme.
Det samiske området har svært få arbeidsplasser i teknologiske tjenester, som er en basisnæring i vekst.
Såemies tjïelth saemien dajvesne læjhkan sjïdtedimmiem maadthjielieminie utnieh, goh Divtasvuodna (Tysfjord), Fálesnuorri (Kvalsund), Lyngen jïh Unjárga (Nesseby).
Noen kommuner i det samiske området har likevel vekst i basisnæringene, som Tysfjord, Kvalsund, Lyngen og Nesseby.
Aerpievuekien mietie dle saemien dajve vaenie guessiejielemh åtneme.
Det samiske området har tradisjonelt hatt lite besøksnæringer.
Akte stoerre tjåenghkies åesiesleakadimmie dejstie saemien dajvijste.
Det er stor samlet handelslekkasje fra de samiske områdene.
Daate åesiesleakadimmie ojhte unnebe sjïdteme, jïh jïjnjh saemien tjïelth aktem sjïdtedimmiem utnieh guessiejielieminie, goh Raavrevijhke, Láhppie (Loppa), Unjárga (Nesseby), Hábmer (Hamarøy), Snåase jïh jienebh.
Denne handelslekkasjen har imidlertid blitt mindre, og mange samiske kommuner har vekst i besøksnæringene, som Røyrvik, Loppa, Nesseby, Hamarøy, Snåsa m fl.
Akte stoerre dåeriesmoere sjïdtedæmman saemien tjïeltine lea årromesijjiej fryöjstehkevoete.
Et stort problem for veksten i samiske kommuner er bostedsattraktiviteten.
Akte stoerre almetjelåhkoe saemien tjïeltijste jåhta, jïh stuerebe juhteme dajveste goh barkoesijjiesjïdtedimmie edtji årrodh.
Mange av de samiske kommunene har stor utflytting, og større utflytting enn arbeidsplassveksten skulle tilsi.
Daate aktem vuelege fryöjstehkevoetem årromesijjide vuesehte.
Det tyder på lav bostedsattraktivitet.
Vihth dle såemies dejstie saemien tjïeltijste mah njuvvien vööste vaedtsieh, jïh jolle fryöjstehkevoetem årromesijjide utnieh, goh Lebesby, Ráisavuotna (Sørreisa) jïh Unjárga (Nesseby).
Igjen er det noen av de samiske kommunene som går mot strømmen og har høy bostedsattraktivitet, som Lebesby, Sørreisa og Nesseby.
- Saemien dajvh nuepieh utnieh aarvoesjugniedimmiem buektiehtidh mij våaromem åtna saemien kultuvresne jïh aerpievuekine, men gaajh daerpies hijven mierietsiehkiejgujmie, dotkeminie jïh orre tseegkeldahkigujmie, saemiedigkieraerije Marianne Balto jeahta.
- De samiske områdene har et potensial for verdiskaping med basis i samisk kultur og tradisjoner, men behovet for gode ramme betingelser, forskning, nyetableringer og nyskapning er stort, sier sametingsråd Marianne Balto.
Sïjhth vielie bïevnesh: Soptsesth prosjekten åvtehkinie Telemarksforskningesne Knut Vareide + 47 98 22 00 04 jallh Saemiedigkieraerije Marianne Balto +47 480 63 358.
For mer informasjon: Ta kontakt med prosjektleder i Telemarkforskning Knut Vareide + 47 98 22 00 04 eller Sametingsråd Marianne Balto + 47 480 63 358
Arkitektovneles guelmie / Saemiedigkiegåetie / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Arkitektonisk uttrykk / Sametingsbygningen / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Arkitektovneles guelmie
Arkitektonisk uttrykk
Dah gaajh stoerre doedterh bielelen dah haemieh mah tjiehtjelh skaepiedieh, lij dïhte våarome juktie giedtiem teemine nåhtadidh.
De enorme viddene uten de romdannende formasjoner var utgangspunktet for å bruke innhegningen som tema.
Njaltja jallh vïedtje gaajhkide funksjovnide gåetesne gaertjede jïh vaarjele, dah vïedtjh geehtieh jïh almetjidie tjöönghkieh.
Huden eller veggen begrenser og beskytter alle funksjoner i bygningen, veggene hegner om og samler menneskene.
Mearan elmie tjåetskemistie lanka dennie gaajh galmes tjoevkesisnie, dle almetjh edtjieh baahkem jïh vaarjelimmiem dååjredh gåetien sisnie.
Mens lufta dirrer av kulde i det iskalde lyset skal menneskene oppleve varme og beskyttelse innendørs.
Abpe gåetie edtja akten sisbielien bïjre prierkiehtidh, mij tjïelkelaakan vååjnoe goh mij akt jeatjah goh dïhte fååmijes eatneme, tjåetskeme, lopme.
Hele huset skal gi signaler om et interiør krystallklart avgrenset fra den robuste naturen, fra kulda, fra snøen.
Dïhte matematihken geometrije lea tjïelke jïh gåatan aktem rïektes vyörtegsvoetem jïh göögkelesvoetem vadta.
Den matematiske geometrien er entydig og gir bygningen en fortjent verdighet og monumentalitet.
Dïhte vælnjoeh ålkoevïedtje, giedtie, ryöktesth hïngseste tjuedtjele, dïhte njeerpes-ligke spaarravïedtje åssjaldahkh njaltjese vadta, jallh låavtegasse mij njåatseståvva.
Den skråstilte ytterveggen, innhegningen, reiser seg direkte fra lyngen, den luftige spaltekledningen gir assosiasjoner til huden, eller duken som trekkes rundt.
Voejhkelamme dam tjïelke giertiem ålkoebielien jïh sisbielien gaskem veaksahkåbpoe darjodh, dannasinie ryöktesth gåetien sïjse tjaanga, dïhte giertie gaskem ålkone jïh gåetesne lea seamma aktelaaketje goh låavhtgåetesne.
Det klare sjiktet mellom ute og inne er forsøkt forsterket ved at man går inn i bygningen direkte, overgangen mellom ute og inne er like entydig som i lavvoen.
Gosse gåetien sïjse tjaanga dle sisbielie gaahpode, jïh damta tjiehtjele lea seamma tjïelke jïh aktelaaketje goh aktene låavthgåetesne.
Vel innenfor åpner interiøret seg, og man fornemmer rommet like klart og entydig som man oppfatter rommet inne i lavvoen.
Stoerretjåanghkoesavka, gærjagåetie, vaanterdimmiehaalle jïh tjåanhgkoetjiehtjelh vååjnesasse båetieh, jïh aaj bielieh dehtie ålkoebieleste atrijesne vååjnoeh goh akte bielie sisbieleste.
Plenumssalen, biblioteket, vandrehallen, møterommene eksponeres, selv deler av eksteriøret inne i atriet oppfattes som en del av interiøret.
Vaanterdimmiehaalle dejtie ovmessie darjomesidie ektede, seamma tïjjen goh vaanterdimmiehaalle lea gåetien vihkielommes tjiehtjele.
Vandrehallen knytter de ulike funksjoner sammen, samtidig som vandrehallen er husets viktigste rom.
Daestie dejtie jeatjah darjomesidie vuajna, gaajhkide jeatjah almetjidie jïh ektiedimmiem eatneminie åtna.
Herfra ser man alle andre funksjoner, alle andre mennesker og har kontakt med naturen.
Maahta dejtie ovbyjjes, bene vihkeles soptsestallemidie darjodh daennie tjiehtjelisnie, mij geometrijen gaavhtan goh akte vaedtsemesijjie vååjnoe dennie aktene gietjesne, jïh gosse stoerretjåanghkoesavkan lïhkebasse båetieminie dle gemtebe sjædta, jïh dïhte sijjie vietseles tjiehtjielinie sjædta, gusnie steurebe almetjekrirrieh tjaakanieh.
De uformelle, men viktige samtalene kan utfolde seg i dette rommet, som grunnet geometrien oppfattes som en gangsone i den ene enden, mens jo mer man nærmer seg plenumssalen jo mer utvides bredden, og gangen blir til et luftig og vennlig rom med plass til større ansamlinger av mennesker.
Vaanterdimmiehaallen baalte akte gaahpoeh gallerije 2. laptesne, daestie maahta vuejnedh dan gaahpoeh atrijese ålkone, doedteri, gærjagåetien jïh stoerretjåanghkoesavkan vööste.
Parallelt med vandrehallen løper et åpent galleri i 2. etasje, herfra er utsikt mot det åpne utendørsatriet, mot viddene, mot biblioteket og plenumssalen.
Daan baelien dle Saemiedigkie stoerretjåanghkoeh åtna njieljie våhkoeh fïerhten jaepien, jïh dej våhkoej dle tjirkijh gaajhkijste dajvijste gaavnesjieh, gåårveldihkie sijjen klaeriedihks gaptajgujmie.
Sametinget har for tiden plenumsmøter fire uker i året, under disse ukene kommer representanter fra alle regioner sammen og bærer hver sine karakteristiske fargerike kofter.
Dïhte jorpe vaanterdimmiehaalle, jïh ihke gåetie dan gaahpode sisnjelde, dle goh akte gaahpoeh scene vååjnoe, gaajhkesh sinsitniem vuejnieh jïh dah – guektiengïerth goerkesisnie – klaeriedihks almetjh gåetiem jeatjatehtieh akten klaeriedihks jïh svihtjije scenese, akte vuestiebielie dejtie stoerre doedteridie ålkone.
Den sirkulære vandrehallen og de åpne interiørene er som en åpen scene, alle ser hverandre og de - i dobbel forstand - fargerike menneskene forandrer huset til en fargerik og pulserende scene i kontrast til de store viddene på utsiden.
Vaanterdimmiehaallen mietie dle tjiehpiedæjja Kristin Ytreberg tjaebpieslaakan jïh hïervenlaakan saemien dïejvesh dorjeme ditnine jïh metalle-naevliejgujmie.
På skivene langs vandrehallen har kunstneren Kristin Ytreberg på en raffinert og elegant måte satt igjen samiske ordspråk i tinntråd og metall-nagler.
Dah goh seadtoes relieffh bietsievïedtjen vööste tjåadtjoeh, jïh jeatjahlaakan vååjnoeh mearan biejjie dan jorpe gåetien bïjre vaanterde, jïh tjoevkese joekehtslaakan vïedtjen vööste guaka.
Disse står som rolige relieffer mot furupanelen, og skifter karakter ettersom solen vandrer rundt det sirkulære huset, og lyset på ulik vis sleper langs veggen.
Daesne åådtje dejtie vijsies baakojde lohkedh, mah leah vihkeles saemien kultuvresne, eannan stoerretjåanghkoesavkan sïjse tjaanga, jïh ussjedihks jïh tjyölkehke sov mïelem jeahta.
Man får med seg visdomsordene, som er viktige i den samiske kulturen, før man trer inn i plenumssalen og sindig og klart sier sin mening.
Stoerretjåanghkoesavka lea goh akte jïjtse bielie, åejviegåetine ektine ektiedamme akten måskoes pruvvien baaktoe.
Plenumssalen er eksponert som et eget volum knyttet sammen med hovedhuset via en innelukket bro.
Saemiedigkien aejlies gåetie, stoerretjåanghkoesavka, vååjnoe goh dïhte tjïelke tjiehtjele mij byöroe årrodh, jeatjah gijjijste geerestammme - aaj visuelle.
Sametingets hellige rom, plenumssalen, framtrer som det genuine rommet det bør være, avsondret fra all annen støy - også visuell.
Tjiehtjielisnie eah leah naan klaash mej tjïrrh lïj maahteme eatnemem ålkone vuejnedh, akte klaase guhkene bijjene baaja dam fïerhten tïjjen sjïere tjoevkesem båetedh savkan sïjse, jïh murriedimmiem buakta, mejtie lea gaskejijjebiejjie jallh jemhkelde buelije goeksegigujmie.
Rommet er fullstendig uten vinduer hvor man kan se naturen omkring, et høytsittende glass bringer derimot det til enhver tid karakteristiske lyset inn i salen, og setter stemning til denne, enten det er midnattssol eller bekmørkt med nordlyset flimrende over.
Smaave lohkemetjoevkesh fïerhten tjirkijen buertesne dejtie murreds, smaave tjiehtjielidie tjïertestieh daennie gaajh stoerre tjiehtjielisnie.
Små leselamper ved hvert representantbord definerer de intime, små rommene i dette voluminøse rommet.
Dïhte jïjtjehke gåetie lea goh akte vælnjoeh tjeegla maam lea vielie nagkeme juktie foaje ’ m darjodh jïh baaja tjoevkesem gåetien sïjse båetedh.
Selve bygningskroppen er en skjev kjegle som er ytterligere abstrahert ved et dypt kutt som danner foaje og flater for lysinnslipp.
Gïejh
Spor
Tjiehpiedæjja Hilde Schanke Pedersen lea dam stoerre betongeheallam feegreme aktine fååmijes abstrakte guvvine, gusnie emalje jïh lastegullie leah bïejesovveme stoerre sinkehealline.
Kunstneren Hilde Schanke Pedersen har dekorert den store betongskiven med et mektig abstrakt bilde hvor emalje og bladgull er lagt på store sinkplater.
Guvvie tjïelke ektiedimmieh dan saemien kultuvrese vadta, jïh jalhts fååmijes, ij leah læjhkan fer ipmerijhken tjiehtjielisnie, bene otnjegem jïh aktem stuerebe magiske dimensjovnem tjiehtjielasse vadta.
Bildet gir klare assosiasjoner til den samiske kultur, og selv om det er mektig, er det ikke overdramatisk i rommet, men gir tvert imot rommet retning og en ytterligere magisk dimensjon.
Gærjagåetie
Biblioteket
Gærjagåetie lea klihtine dorjeme, jïh ålkoetjiehtjielinie gårrelge dej stoerre klaaseraejkiejgujmie åerjielasse, jïh gallerijesne bijjielisnie dle jïjnjh hælloeh dieves gærjijste.
Biblioteket terrasseres og knytter seg til uterommet via store glassåpninger mot syd, på galleriet over finnes en masse bokhyller fylt med bøker.
Gosse gåetien sïjse tjaanga dle daate stoerre tjiehtjele vååjnesasse båata, dah gærjah tjiehtjelem dievhtieh, mearan maahta stoerretjåanghkoesavkam vuejnedh akten stoerre klaaseraejkien tjïrrh.
Når man entrer bygningen åpner dette veldige rommet seg, bøkene fyller rommet, mens plenumssalen sees gjennom en stor glassåpning.
Lohkemesijjieh klaasi lïhke lohkemasse bööredieh goh gaahpoeh celline munkide.
Leseplasser langs vinduene inviterer til studier som i åpne munkeceller.
Dah tjelmieh åadtjoeh liegkedidh dennie seadtoes eatnamisnie, vielie måskoes munkecellah lohkemasse gallerijesne gååvnesieh.
Øyet får hvile på den rolige naturen, mer lukkede munkeceller for studier er lokalisert i jevn rytme på galleriet.
Båatsoe / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Reindrift / Næringer / Forsiden - Sametinget
Ohtsh dåarjoem
Søk tilskudd
Båatsoe lea joekoen vihkeles saemien kultuvren jïh siebriedahkejieleden gaavhtan, jïh joekoen stoerre aarvoem åtna goh gïele- kultuvre-, jïh identiteete- jïh jielemeaktööre saemien dajvine.
Reindrifta har stor betydning for samisk kultur og samfunnsliv, og har uvurderlig verdi som språk- kultur-, identitets- og næringsaktør i samiske områder.
Båatsoe akte jieleme Hedmarhken luvhtie Finnmaarhken gåajkoe, tjïelte- jïh fylhkeraasti dåaresth jïh raasten dåaresth Sveerje-Nöörje.
Næringen drives fra Hedmark til Finnmark, på tvers av kommune-, fylkes- og riksgrensene Sverige – Norge.
Politihkere gïen diedte
Ansvarlig politiker
NSR
Nordre
Phone: +47 984 87 576
Tel.: +47 984 87 576
Bööredimmie lahtestimmiejgujmie båetedh
Invitasjon til innspill – sametingsmelding om reindrift
Bïevnesen ulmie lea Saemiedigkien båatsoepolitihkem tjïelkestidh, jïh Saemie...
Sametingsrådet arbeider med en sametingsmelding om reindrift. Målet med meld...
Dåarjoe seminaarese Båatsoelaaken jïh almetjereaktan bïjre
Framtidig reindrift – Fra et samisk perspektiv
Saemiedigkieraerie lea 100 000 kråvnah dåårjeme Gálduse – Aalkoealmetjereakt...
Sametingsrådet inviterer til oppstartskonferanse i forbindelse med sametings...
Båatsoe aktem vihkeles sijjiem åtna saemien kultuvresne, goh akte dejstie vaenie kultuvresjïere saemien jieliemijstie.
Reindrifta har en sentral plass i den samiske kulturen, som en av få kulturspesifikke samiske næringer.
Dïhte jïjtjehke våarome Saemiedigkien båatsoepolitihkesne lea båatsoen reaktah gorredidh.
Ivaretakelse av reindriftas rettigheter er selve fundamentet i Sametingets reindriftspolitikk.
Mijjieh aaj båatsoen aerpievuekiem tjïertestibie goh akte jieleme mesnie abpe fuelhkie lea meatan.
Vi vektlegger også reindriftas tradisjonelle karakter som en familiebasert næring.
Båatsoen ektiedimmie saemien kultuvrese lea man åvteste jieleme dan sjïere.
Reindriftas tilknytning til den samiske kulturen er det som gjør næringa unik.
Akte dejstie vihkielommes ulmijste Saemiedigkien båatsoepolitihkese lea dam lïhke baantem tjåadtjoehtidh jielemen darjomi jïh kultuvren gaskem.
Et av de viktigste målene for Sametingets reindriftspolitikk er å opprettholde det tette båndet mellom næringsaktiviteten og kulturutøvelsen.
Båatsoen stööremes haesteme lea vaenie dajvh jïh siebriedahke mij ahkedh tjihtede juktie båatsoen dajvide nuhtjedh.
Den største utfordringen for reindrifta er knapphet på arealer og stadig press fra samfunnet om bruken av reindriftsarealene.
Båatsoe tjuara aktem dajvevåaromem utnedh mij monnehkevoetem jïh evtiedimmiem gorrede.
Reindrifta må ha et arealgrunnlag som sikrer bærekraft og utvikling.
Vaarjelamme juvrh leah man åvteste båatsoe dan stoerre teehpemh åtna fierhten jaepien.
Fredede rovvilt forårsaker store årlige tap for reindrifta.
Muvhtine dajvine dellie dan jïjnjem teehpieh guktie dïhte akte aajhtoe sjædta båatsoen jieliemassen vööste.
I noen områder er tapene så store at de truer reindriftas eksistens.
Vihkeles aktem veele sjïehtedamme juvreveahkam utnedh dejnie dajvine gusnie jïjnjh bovtsh, jïh båatsoe maaksoem åådtje dej rïektes teehpemi åvteste.
Det er viktig å ha et balansert bestandsmål for rovvilt i områder med tamrein, og at de reelle tapene reindrifta må kompenseres.
Saemiedigkie akten monnehke saemien båatsoen åvteste barka.
Sametinget jobber for en bærekraftig samisk reindriftsnæring.
Aktem monnehke jielemem åådtje gosse:
En bærekraftig næring oppnås ved å:
Båatsoem nænnoestahta goh jieleme jïh aarvoesjugniedimmiem jieliemisnie lissehte
Styrke reindrifta som næring og øke verdiskapingen i næringen
Båatsoen reaktavåaromem gorrede
Sikre reindriftas rettsgrunnlag
Gorrede båatsoe hijven jïh daajroes mierietsiehkieh åådtje
Sikre reindrifta gode og forutsigbare rammebetingelser
Båatsoem gorrede goh gïele- jïh kultuvreguedtije
Sikre reindrifta som språk- og kulturbærer
Doh båatsoedajvh gusnie saemien båatsojne gïehtelieh leah medtie 40 % Nöörjen laantedajveste, jïh leah Finnmaarhken luvhtie noerhtene Engerdaelien gåajkoe Hedmarhkesne åarjene.
Reinbeiteområdene hvor det drives samisk reindrift omfatter ca 40 % av Norges landareal, og strekker seg fra Finnmark i nord til Engerdal i Hedmark i sør.
Saemien båatsoe aaj Trollheimesne mij aktem sjïere reaktavåaromem åtna.
Det drives også samisk reindrift i Trollheimen basert på et særlig rettslig grunnlag.
Vaeriedajvine Åarjel-Nöörjesne aaj daemieskrievvietjïerth mah båatsojne gïehtelieh, leejjemelatjkoej mietie.
I fjellområdene i Sør-Norge drives reindrift av tamreinlag, basert på leieavtaler.
Nöörje lea juakeme 6 båatsoedajvine:
Norge er inndelt i 6 reinbeiteområder:
Finnmarhke
Finnmark
Tromse
Troms
Åarjel-Trööndelage jïh Hedmarhke
Sør-Trøndelag og Hedmark
Daemieskrievvietjïerth
Tamreinlagene
Saemiedigkie ij dam byjjes dïedtem utnieh båatsoen åvteste Nöörjesne.
Sametinget har ikke det formelle ansvaret for reindriften i Norge.
Laanteburriedirektovraate mij lea ryöktesth Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeenten nuelesne, båatsoem Nöörjesne reerie.
Reindriften forvaltes nasjonalt av Landbruksdirektoratet, som er direkte underlagt Landbruks- og matdepartementet.
Laanteburriedirektovraate lea båatsoeståvroen tjaelemesijjie.
Landbruksdirektoratet er sekretariat for reindriftsstyret.
Båatsoen regijovnaale reereme lea bïejeme dejtie 5 noerhtemes fylhkenålmide.
Den regionale forvaltningen av reindriften er underlagt de 5 nordligste fylkesmennene.
Båatsoeståvrosne 7 lïhtsegh jïh Saemiedigkie 3 dejstie nammohte.
Sametinget oppnevner 3 av 7 medlemmer til reindriftsstyret.
Saemiedigkie göökte dejstie govhte lïhtsegijstie nammohte dejtie golme noerhtemes regijovnaale juvremoenehtsidie Finnmarhke / Tromse, Nordlaante jïh Trööndelage.
Sametinget oppnevner to av seks medlemmer til de tre nordligste regionale rovviltnemndene Finnmark / Troms, Nordland og Trøndelag.
Saemiedigkie aktem dejstie vïjhte lïhtsegijstie nammohte juvremoenehtsasse Hedmarhkesne.
Sametinget oppnevner en av fem medlemmer til rovviltnemnda i Hedmark.
Laake edtja viehkiehtidh båatsoedajvide saemien båatsoedajvesne gorredidh goh båatsoen vihkielommes vierhtievåarome.
Loven skal bidra til sikring av reindriftsarealene i det samiske reinbeiteområdet som reindriftens viktigste ressursgrunnlag.
Dovne aajhterh båatsoereakteste, jeatjah reaktaaajhterh jïh åejvieladtjh dïedtem utnieh dajvide gorredidh.
Ansvaret for sikring av arealene påhviler både innehavere av reindriftsretten, øvrige rettighetshavere og myndighetene.
Båeteme læstoeraeriestimmieh / Bïevnesh / Kampanjeside / Veeljeme jïh veeljemelåhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingsvalget 2013 - innkomne listeforslag / Info / Kampanjeside / Valg og manntall / Forsiden - Sametinget
Båeteme læstoeraeriestimmieh
Sametingsvalget 2013 - innkomne listeforslag
Saemiedigkie lea 49 læstoeraeriestimmieh dååsteme saemiedigkieveeljemasse 2013.
Sametinget har mottatt 49 listeforslag til sametingsvalget 2013.
Valgkrets 1
Høyre.pdf
Valgkrets 2
Fremskrittspartiet.pdf
NSR.pdf
3,20 MB
Valgkrets 3
Høyre.pdf
NSR.pdf
Høyre.pdf
Valgkrets 4
Fremskrittspartiet.pdf
NSR.pdf
3,02 MB
Valgkrets 5
Høyre.pdf
NSR.pdf
Fremskrittspartiet.pdf
Valgkrets 6
2,97 MB
Åarjel-Saemiej Gielh.pdf
Fremskrittspartiet.pdf
Valgkrets 7
Høyre.pdf
NSR.pdf
Samefolkets parti.pdf
Båetijen aejkien dajve-jïh byjresepolitihke Saepmesne / Areale / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Fremtidig areal- og miljøpolitikk i Sápmi / Areal / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Båetijen aejkien dajve-jïh byjresepolitihke Saepmesne
Fremtidig areal- og miljøpolitikk i Sápmi
Saemiedigkieraerie raerieh saemien siebriedahkeste sæjhta akten båetijen aejkien dajve-jïh byjresepolitihkese.
Sametingsrådet ønsker innspill fra det samiske samfunnet til en fremtidig areal- og miljøpolitikk.
Saemiedigkieraerie aktem tjïelkestimmiem buakta Saemiedigkien stoerretjåanghkose goeven.
Rådet legger frem en redegjørelse for Sametingets plenum i desember.
Saemien kultuvre jïh jieleme lea behtjiedimmien nuelesne.
Samisk kultur og næringsutøvelse er under press.
Daelie ahkedh jienebh mah eatnemevierhtiej mietie gihtjieh goh mineraalh, tjaetsie- jïh bïegkefaamoe, seamma tïjjen goh ahkedh vaenebh mah goerkesem utnieh aerpievuekien saemien jieledevuekiej åvteste jïh nuhteme eatnemevierhtijste.
Det er økende etterspørsel etter naturresursser som mineraler, vann- og vindkraft, samtidig som det er minskende forståelse for tradisjonell samisk levemåte og høsting av naturressurser.
Tjïelke gïele
Tydelig stemme
- Saemiedigkie tjuara aktem tjïelke gïelem utnedh dajve- jïh byjresepolitihkesne.
- Sametinget må ha en tydelig stemme i areal- og miljøpolitikken.
Dan åvteste daerpies politihkesuerkiem gïehtjedidh jïh vuarjasjidh, jïh tjïelke ulmieh jïh mierieh Saemiedigkien politihkese hammoedidh jaepiej åvtese, saemiedigkieraerie Thomas Åhrén jeahta.
Det er derfor behov for en gjennomgang og vurdering av politikkområdet, og utforming av tydelige mål og rammer for Sametingets politikk for årene fremover, sier sametingsråd Thomas Åhren.
Åhrén jeahta Saemiedigkie tjuara akte vihkeles premissedeallahtæjja, faamoereerije jïh rååresjimmieguejmie årrodh dejnie gyhtjelassine dajve- jïh byrjeseligke haestemi bïjre mej uvte saemien siebriedahke tjåådtje dovne åeniebasse jïh guhkiebasse.
Åhren sier at Sametinget må være en viktig premissleverandør, myndighetsutøver og konsultasjonspart i spørsmål om areal- og miljømessige utfordringer som det samiske samfunnet står ovenfor på kort og lang sikt.
- Mijjieh edtjebe meatan årrodh sjæjsjalimmieh vaeltedh guktie mijjen aerpievuekien dajvh edtjieh reeresovvedh båetijen aejkien, dan åvteste daate lea mijjen båetijen aejkien bïjre, saemiedigkieraerie Thomas Åhrén jeahta.
- Vi skal delta i beslutninger om hvordan våre tradisjonelle områder skal forvaltes i fremtiden, fordi det handler om vår fremtid, sier sametingsråd Thomas Åhren.
Böörede jeenjesh meatan årrodh
Inviterer til bred medvirkning
Saemiedigkieraerien tjïelkestimmie dajven jïh byjresen bïjre maam stoerretjåanghkose buakta goeven lea akte bielie dehtie barkoste aktine orre dajve- jïh byjresebïevnesinie, Akte bïevnese mij edtja bijjemes jïh guhkiebasse våaroehtimmieh bïejedh Saemiedigkien politihkese dajve- jïh byjresegyhtjelassine.
Sametingsrådets redegjørelse om areal og miljø som fremmes for plenum i desember er et ledd i arbeidet med å utarbeide en ny areal- og miljømelding, en melding som skal legge overordnete og langsiktige prioriteringer for Sametingets politikk i areal og miljøspørsmål.
- Saemiedigkieraerie sæjhta dovne voenges siebriedahkh, siebrieh, dotkemebyjresh, tjïelth jïh staateles åejvieladtjh bööredidh meatan årrodh haestemi jïh vaastoej bïjre dajve- jïh byjresepolitihkesne digkiedidh, Åhrén jeahta.
- Sametingsrådet ønsker å invitere både lokalsamfunn, organisasjoner, forskningsmiljøer, kommuner og statlige myndigheter i diskusjoner om utfordringer og løsninger i areal- og miljøpolitikken, sier Åhren.
Vierhtiedåehkie jïh faageseminaare
- Vi har nedsatt en ressursgruppe som skal se på hvordan dagens forvaltnig av utmarksresurser er tilpasset utmarksutøvernes behov, sier Åhren.
- Mijjieh aktem vierhtiedåehkiem tseegkeme mij edtja gïehtjedidh guktie daan beajjetje reereme miehtjiesdajvijste lea daerpiesvoetide sjïehtedamme dejtie mah miehtjiesdajvide nuhtjieh, Åhrén jeahta.
http://www.sametinget.no/Miljoe-areal-og-kulturvern/Areal/Etablerer-ressursgruppe-for-utmark
Goh akte bielie daehtie barkoste saemiedigkieraerie aaj ovmessie dotkijh jïh daajroebyjresh bööredamme tjaalegh ovmessie aamhtesi bïjre tjaeledh.
Som ledd i arbeidet har sametingsrådet også invitert ulike forskere og kunnskapsmiljøer til å skrive artikler om ulike temaer.
Daajroevåarome vierhtiedåehkeste jïh dotkijijstie edtja goh våarome årrodh rååresjimmietjåanghkojde Saemiedigkien jïh saemien voenges siebriedahki jïh siebriej gaskem.
Kunnskapsgrunnlaget fra ressursgruppen og forskerne skal fungere som bakgrunn og utgangspunkt for dialogmøter mellom Sametinget og samiske lokalsamfunn og organisasjoner.
Saemiedigkie aktem faageseminaarem hööltie Tromsøesne gålkoen 25. jïh 26. b gusnie dotkijh sijjen tjaalegh buektieh.
Sametinget holder et fagseminar i Tromsø 25. og 26.november hvor forskerne legger frem sine artikler.
Saemiedigkieraerie sæjhta raerieh aamhtesi bïjre utnedh mejtie byöroe digkiedidh bïevnesisnie.
Sametingsrådet ønsker innspill til tema som bør drøftes i meldingen.
Gaajhkesh maehtieh raeriejgujmie båetedh.
Alle kan komme med innspill.
Maehtede raeride diekie seedtedh: biras@samediggi.no
Innspillene kan sendes til: biras@samediggi.no
Soejkesjen mietie edtja bïevnesem Saemiedigkien gïetedæmman buektedh jaepien 2016.
Etter planen skal meldingen legges fram for Sametingets behandling i 2016.
Vielie bïevnesh: Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén, 908 39 663
For mer informasjon: Sametingsråd Thomas Åhren, 908 39 663
Saemiedigkie sæjhta raerieh åadjodh tjiehpiedæjjijste jïh kultuvrebarkijijstie, juktie dïhte barkoe kultuvrepolitihkem hammoedidh joe aalkeme.
Sametinget ønsker å få innspill fra kunstnere og kulturarbeidere, for arbeidet med å forme kulturpolitikken er i gang.
Tjaktjese dle Saemiedigkie aktem Tjiehpiedæjjakonferansem öörnede mij akte sijjie sjædta raeriejgujmie båetedh, digkiedidh, jïh tjiehpiedæjjah åadtjoeh tjeahpoem vuesiehtidh.
Til høsten arrangerer Sametinget en Kunstnerkonferanse som blir et møtested for innspill, debatter og kunstneriske bidrag.
Saemiedigkie lea aalkeme kultuvrebïevnesem hammoedidh mij edtja otnjegem bïejedh saemiedigkien kultuvrepolitihkese.
Sametinget har gått i gang med å utforme kulturmeldingen som skal bli retningsgivende for sametingets kulturpolitikk.
Daan barkoen sjïekenisnie dle tjåanghkoeh öörnesuvvieh gusnie maahta raeriejgujmie båetedh.
I forbindelse med det arbeidet arrangeres det innspillsmøter.
Dïhte stööremes tjåanghkoesijjie Tjiehpiedæjjakonferanse sjædta, mij Saemiedigkien gåetesne Karasjohkesne öörnesåvva skiereden.
Den største møteplassen blir Kunstnerkonferansen som avholdes i sametingsbygningen i Karasjok i september.
- Daate lea voestes aejkien Saemiedigkie aktem tjiehpiedæjjakonferansem öörnede, Larsen jeahta, guhte veanhta joekoen vihkeles raerieh åadtjodh dejstie profesjovnelle tjiehpiedæjjijste.
- Det er første gang Sametinget arrangerer en kunstnerkonferanse, sier Larsen som mener det er veldig viktig å få innspill fra de profesjonelle kunstutøverne.
Daan vihkeles barkose dle Saemiedigkie sæjhta raerieh åadtjodh dan jeenjesistie goh gåarede, kultuvreiedtjeladtjijste, öörnedæjjijste jïh kultuvrebarkijijstie.
Til dette viktige arbeidet ønsker Sametinget å få innspill fra så mange som mulig, fra kulturinteresserte, arrangører, og kulturarbeidere.
- Mijjieh sïjhtebe aaj bïjre jarkan mïnnedidh, unnebe tjåanghkoeh hööltedh juktie raerieh åadtjodh dan jeenjesistie goh gåarede, raerielïhtsege Vibeke Larsen minngemosth jeahta.
- Vi kommer også til å drive oppsøkende virksomhet, holde mindre møter for å få innspill fra flest mulig, avslutter rådsmedlem Vibeke Larsen
Bïevnesh jïjtsistie vaarjelamme saemien gåetiej bïjre / Saemien gåetievaarjelimmie / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Orientering om automatisk freda samiske bygninger / Samisk bygningsvern / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Bïevnesh jïjtsistie vaarjelamme saemien gåetiej bïjre
Orientering om automatisk freda samiske bygninger
Daate bïevnese lea ussjedamme aajhteridie jïh utniejidie vaarjelamme saemien gåetijste.
Denne orienteringen er ment for eiere og brukere av freda samiske bygninger.
Bïevnese doh jeenjemes åtnasovveme dïejvesh, laakh jïh mieriedimmieh buerkeste reeremen bïjre vaarjelamme saemien gåetijste.
Orienteringen forklarer de mest brukte begrepene, lover og bestemmelser rundt forvaltningen av freda samiske bygninger.
Båeries gåetieh leah akte gaaltije gusnie daajroe gååvnese, jïh histovrijh dej bïjre lea vihkeles gorredidh båetijen aajkan.
Eldre bygninger er en kilde til kunnskap, og historiene de representerer er viktig å ta vare på for ettertiden.
Båeries saemien gåetiej tjïrrh maehtebe daajroem åadtjodh histovrijen bïjre, dovne saemien siebriedahken bïjre jïh fïerhten fuelhkien jïh slïekti bïjre gusnie gåetieh åtnosne orreme.
Gjennom gamle samiske bygninger kan vi få kunnskap om historien til både det samiske samfunnet og til de enkelte familier og slekter der bygningene har vært i bruk.
Bööredimmie raeriejgujmie jïh vuajnoejgujmie båetedh Saemiedigkieraerien bïevnesasse gaskenasjovnaale barkoen bïjre / Gaskenasjovnaale aalkoealmetjelaavenjostoe / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Innspill til melding om internasjonalt arbeid / Internasjonalt urfolkssamarbeid / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkieraerie edtja aktem bïevnesem buektedh raeriestimmiejgujmie politihkese Saemiedigkien gaskenasjovnaale barkoen bïjre.
Sametingsrådet skal fremme en melding med forslag til politikk om Sametingets internasjonale arbeid.
Gaajhkesh mah sijhtieh, nuepiem utnieh raeriestimmiejgujmie jïh vuajnoejgujmie båetedh daan bïevnesen sisvegasse.
Alle som ønsker har anledning til å komme med forslag og innspill til innholdet i denne meldingen.
Saemiedigkie dam jeanatjommesem sov politihkeles barkoste ektede politihkeles bïevnesinie ovmessie aamhtesi bïjre.
Sametinget forankrer det meste av sitt politiske arbeid i politiske meldinger om ulike tema.
Evtebe bïevnese gaskenasjovnaale barkoen bïjre lij jaepien 2006.
Forrige melding om internasjonalt arbeid var i 2006.
Dan mænngan EN bæjhkoehtimmiem aalkoealmetji reaktaj bïjre nænnoestamme.
Siden da har FN vedtatt erklæringa om urfolks rettigheter.
Nöörje lea bæjhkoehtimmiem jååhkesjamme jïh dan åvteste dïedtem åtna sisvegem bæjhkoehtimmesne tjïrrehtidh dovne nöörjen reaktesne, politihkesne jallh råajvarimmiej tjïrrh.
Norge har ratifisert erklæringa og er derfor forpliktet til å gjennomføre innholdet i erklæringa gjennom både norsk rett, politikken eller gjennom tiltak.
EN:n veartenekonferanse aalkoealmetji bïjre 2014 aktem galhkuvetjaatsegem nænnoesti gusnie staath væljoem jïh håhkoem vihtiestieh EN:n bæjhkoehtimmiem aalkoealmetji reaktaj bïjre sjïehtesjidh dovne gaskenasjovnaale jïh nasjovnaale daltesisnie.
FNs verdenskonferanse om urfolk i 2014 vedtok et sluttdokument der statene bekrefter vilje og ønske om å implementere FNs erklæring om urfolks rettigheter både på internasjonalt og nasjonalt nivå.
Orre bïevnese gaskenasjovnaale barkoen bïjre sæjhta våaroeminie utnedh saemiedigkieraerien reektemisnie saemien gaskenasjovnaale barkoen bïjre, maam stoerretjåanghkosne gïetedin aarebi daan jaepien.
Ny melding om internasjonalt arbeid vil ta utgangspunkt i sametingsrådets redegjørelse om samisk internasjonale arbeid, som ble plenumsbehandlet tidligere i år.
Bïevnese sæjhta dam evtiedimmiem sjïehtesjidh mij lea orreme dennie gaskenasjovnaale aalkoealmetjebarkosne jïh aalkoealmetjereaktesne evteben bïevnesen mænngan.
Meldingen vil innarbeide den utviklingen som har skjedd i det internasjonale urfolksarbeidet og urfolksretten siden forrige melding.
Ulmieh jïh prinsihph barkose:
Mål og prinsipper for arbeidet:
- doh reaktah mejtie jååhkesje EN-bæjhkoehtimmesne leah doh unnemes standaardh jis veartenen aalkoealmetjh edtjieh båetijen aejkien jieledh, jïh dej vyörtegsvoeten jïh tråjjesvoeten gaavhtan.
- de rettigheter som anerkjennes i FN-erklæringen er minstestandarder for overlevelsen av verdens urfolk, og deres verdighet og velferd.
- edtja sisvegem bæjhkoehtimmesne sjïehtesjidh laakine jïh praktihkeles politihkesne mah aarkebiejjiem tsevtsieh saemide jïh jeatjah aalkoealmetjidie
- innholdet i erklæringen skal implementeres i lovverk og praktisk politikk som påvirker det samiske folk og andre urfolks hverdag.
bïevnesen sjïere barkoesuerkieh:
Meldingens innsatsområder:
” Noerhtedajvepolitihke ”: mij sæjhta Barentslaavenjostoem, EU:m jïh Arktiske raeriem ållermaehtedh.
Det samiske samarbeidet: som omhandler det Samiske parlamentariske råd, arbeidet med nordiske samekonvensjon og samer bosatt i Russland.
EN-barkoe: Laavenjostoe aalkoealmetjigujmie, staatigujmie jïh siebriejgujmie
FN-arbeidet: Samarbeid med urfolk, stater og organisasjoner
Solidariteete jïh laavenjostoe aalkoealmetjigujmie: viehkiehtidh guktie tsiehkie jeatjah aalkoealmetjidie buerebe sjædta politihkeles dåarjoen tjïrrh, maahtoem jïh dååjrehtimmieh juekedh, jïh viehkie råajvarimmide mah barkoefaamoem eevtjieh jïh jeatjah prosjekth
Solidaritet og samarbeid med urfolk: om å bistå til at situasjonen til andre urfolk blir bedre gjennom politisk støtte, utveksling av kompetanse og erfaringer, samt bistand til kapasitetsfremmende tiltak og andre prosjekter
Abpeveartenen haestemh: tsiehkieh mah aalkoealmetjh tsevtsieh, klijmajarkelimmieh, monnehke evtiedimmie, healsoegyhtjelassh jïh jeatjah tsiehkieh.
Globale utfordringer: forhold som påvirker urfolk, klimaendringer, bærekraftig utvikling, helsespørsmål og andre forhold.
Saemiedigkieraerie lea daan raajan gaskem jeatjah tjåanghkoeh åtneme saemien siebriejgujmie jïh institusjovnigujmie goh Saemieraerie, Gáldu, Sámi nissonforum, Mama Sara Education Foundation jïh Árran Julevsaemien jarnge.
Sametingsrådet har hittil blant annet hatt møter med samiske organisasjoner og institusjoner som Samerådet, Gáldu, Sámi nissonforum, Mama Sara Education Foundation og Árran Julevsáme guovdásj.
Naemhtie maahtah raeriejgujmie båetedh
Slik kan du komme med innspill
Lohkh saemiedigkieraerien reekteme saemien gaskenasjovnaale barkoen bïjre jïh seedth dov raerieh e-påasten baaktoe diekie; Jon Petter Gintal, jon.petter.gintal@samediggi.no jïh Inger Johanne Mudenia inger.johanne.mudenia@samediggi.no
Les sametingsrådets redegjørelse om samisk internasjonale arbeid og send dine innspill per e-post til Jon Petter Gintal jon.petter.gintal@samediggi.no og Inger Johanne Mudenia inger.johanne.mudenia@samediggi.no
Mierie juktie raerieh seedtedh lea tsïengelen 9. b. 2015.
Frist for å sende innspill er satt til 9. januar 2015.
Soptsesth irhkemen vööste jïh vitnh 10 000 kråvnah !
Ta til orde mot mobbing, og vinn 10.000 kroner !
Saemiedigkie 10 000 kråvnah vadta dan skuvlese jallh skuvleklaassese mij dam bööremes plakaatem irhkemen vööste dorje.
Sametinget gir 10.000 kroner til den skolen eller skoleklassen som lager den beste plakaten mot mobbing.
Plakaate tjuara mijjese seedtesovvedh rïhkeden / golken 24. b. åvtelen.
Plakaten må sendes inn innen 24. oktober.
Plakaate sæjhta åtnasovvedh Saemiedigkien barkosne irhkemen vööste.
Plakaten vil bli brukt i Sametingets anti-mobbearbeid.
– Saemiedigkie lea guejmie dennie nasjovnaale kampanjesne Manifeeste irhkemen vööste, jïh daate lea mubpien jaepien Saemiedigkie lea meatan.
– Sametinget er partner i den nasjonale kampanjen Manifest mot mobbing og deltar i år for andre året på rad.
Daan jaepien sïjhtebe saemien maanide jïh noeride haestedh meatan årrodh kampanjesne.
I år ønsker vi å utfordre samiske barn og ungdom til å bidra i kampanjen.
Ijje irhkemasse jiehtedh tjuara akte bielie mijjeste sjïdtedh, akte bielie giejstie libie, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka tjïerteste.
Å si nei til mobbing må bli en del av oss, en del av hvem vi er, understreker sametingsråd Silje Karine Muotka.
Dïhte veanhta ij leah nuekies kampanjigujmie jïh prosjektigujmie juktie irhkemem jïh trakasseradimmiem heerredidh.
Hun mener at det ikke er tilstrekkelig med kampanjer og prosjekter for å bekjempe mobbing og trakassering.
Muotka tjïerteste anti-irhkemebarkoe tjuara våajnoes årrodh aarkebiejjien skuvline jïh jeatjah lehkesne.
Muotka understreker at anti-mobbearbeidet må gjenspeiles i hverdagen på skolene og på fritidsarenaer.
Dan åvteste sæjhta maanide jïh noeride skreejrehtidh daan jaepien kampanjesne.
Derfor ønsker hun å engasjere barn og unge i årets kampanje.
Vitnije baalhkeste, mij lea 10.000 kråvnah, lea dïhte skuvleklaasse mij rïhkeden / golken 24. b. åvtelen dam eadtjajommes plakaatem dorje.
Vinneren av premien på 10.000 kroner går til den skoleklassen som innen 24. oktober lager den mest inspirerende plakaten.
– Vitnjieplaakate sæjhta åtnasovvedh Saemiedigkien barkosne irhkemen vööste abpe laantesne jïh voengesne.
– Vinnerplakaten vil bli brukt i Sametingets arbeid mot mobbing nasjonalt og lokalt.
Daan jaepien goh aarebi jaepiej libie meatan dennie nasjovnaale kampanjesne Manifeeste irhkemen vööste, jïh mijjieh jïjtsh darjomh sïjhtebe skuvline saemien learohkigujmie.
I år som tidligere år deltar vi i den nasjonale kampanjen Manifest mot mobbing, og vi ønsker egne aktiviteter på skoler med samiske elever.
Vitnijeplakaate sæjhta akte vihkeles biehkie sjïdtedh juktie kampanjem våajnoes darjodh, Muotka tjïerteste.
Vinnerplakaten vil bli et viktig markedsføringselement i den forbindelse, understreker Muotka.
– Mijjieh skuvleklaassh haestebe meatan årrodh daennie barkosne.
– Vi oppfordrer skoleklasser til å delta i dette arbeidet.
Irhkemen vööste barkedh lea akte vihkeles barkoe, jïh daate akte hijven vuekie skuvleklaasside daam aamhtesem bæjjese vaeltedh.
Å arbeide mot mobbing er et viktig arbeid, og dette er en flott måte for skoleklasser å ta opp dette temaet.
Tjoerebe irhkemen vööste barkedh fïerhten biejjien, Ánná Káisá Partapuoli jeahta, Saemiedigkien noerepolitihkeles moenehtsen åvtehke.
Vi må jobbe mot mobbing hver dag, sier Ánná Káisá Partapuoli, leder for Sametingets ungdomspolitiske utvalg.
Manifeeste irhkemen vööste lea akte nasjovnaale barkoe irhkemen vööste boelhken 2011-2014.
Manifest mot mobbing er et nasjonal innsats mot mobbing i perioden 2011-2014.
Kampanje akte laavenjostoe daej gaskem, Reerenasse, KS.
Kampanjen er et samarbeid mellom Regjeringen. KS.
, Ööhpehtimmiesiebrie, Skuvli laantesiebrie, Eejhtegemoenehtse maadthlïerehtæmman jïh Eejhtegemoenehtse maanagiertide, mah gaajhkesh leah manifeetem jååhkesjamme.
Utdanningsforbundet, Skolenes landsforbund, Foreldreutvalget for grunnopplæringen og Foreldreutvalget for barnehager, som alle har undertegnet manifestet.
Gaajhkh dovnesh lea dïedtem vaalteme juktie akten hijven jïh feerhmeles byjjenimmie- jïh lïerehtimmiebyjresen åvteste barkedh gusnie ij leah naan goerkesadteme irhkemasse.
De har alle forpliktet seg til å arbeide for et godt og inkluderende oppvekst- og læringsmiljø med nulltoleranse for mobbing.
Govlehtallijh:
Kontaktpersoner:
Buerebe sovnedimmie saemien faangkide / Sosijaale / Healsoe jïh sosijaale / Saemiedigkie - Sametinget
Bedre soning for samiske innsatte / Sosial / Helse og sosial / Forsiden - Sametinget
Buerebe sovnedimmie saemien faangkide
Bedre soning for samiske innsatte
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka veanhta dah saemieh mah faangkegåetine tjahkasjieh sijhtieh aktem buerebe sovnedimmiem åadtjodh mænngan goh dïhte orre råajvarimmiesoejkesje bööti akten hijven jïh seammavyörtegs sovnedimmien bïjre.
Sametingsråd Silje Karine Muotka tror samiske innsatte vil få en bedre soningshverdag etter at den nye tiltaksplanen for god og likeverdig soning kom på plass.
Råajvarimmiesoejkesje gorrede dah faangkh hijven bïevnesh saemiengielesne åadtjoeh, jïh edtja aelhkebe sjïdtedh saemien nuhtjedh gosse faangkegåetesne tjahkesjeminie.
Tiltaksplanen sikrer at innsatte får informasjon på samisk og gjør det enklere å bruke samisk under soning.
Jienebh aarebi faangkh leah Saemiedigkine govlesadteme, jïh nåake sovnedimmien bïjre reekteme.
Flere tidligere innsatte har tatt kontakt med Sametinget og rapportert om dårlige forhold under soning.
Gaskem jeatjah dah eah åadtjoeh saemiestidh mearan sovnedeminie.
Blant annet at de ikke får snakke samisk under soningen.
Jeenjesh dan åvteste tuhtjieh sovnedimmie lievlebe sjædta.
Mange oppfatter dermed soningen som tyngre.
Barkoedåehkie tseegkesovveme
Arbeidsgruppe opprettet
Stillemen mietie Justijsedepartemeenteste jïh Kriminaalehoksen byögkeles reeremistie (daaroen KSF) akte barkoedåehkie lea vuartasjamme guktie sovnedimmie lea dejtie saemien faangkide jïh dejtie mah dåapmoem åådtjeme.
På oppdrag fra Justisdepartementet og Kriminalomsorgens sentrale forvaltning (KSF) har en arbeidsgruppe foretatt en gjennomgang av soningsforholdene for samiske innsatte og domfelte.
Konklusjovne lij joekoen tjïelke; saemien faangkh tjuerieh sijjien reaktah åadtjodh.
Konkusjonen var meget klar; samiske innsatte må få oppfylt sine rettigheter.
Fokuse saemien gïelese jïh kultuvrese
Gjennomgang av soningsforholdene for samiske innsatte og domfelte.pdf
Reektehtsen mænngan Saemiedigkie aktene laavenjostosne Kriminaalehoksine aktem råajvarimmiesoejkesjem darjoeji juktie sovnedimmiem bueriedidh.
I etterkant av rapporten utarbeidet Sametinget i samarbeid med Kriminalomsorgen en tiltaksplan med sikte på å bedre situasjonen.
Lohkh tiltaksplanen for samiske innsatte og domfelte (råajvarimmiesoejkesjem saemien faangkide jïh dejtie mah dåapmoem åådtjeme) (nöörjen)
Les tiltaksplanen for samiske innsatte og domfelte:
Dah jarkoestimmieh leah gåetiesæjrojne Tromsøen jïh Vadsøen faangkegåetine.
Tiltaksplan for god og likeverdig straffegjennomføring for samiske innsatte og domfelte.pdf
seammavyörtegs sovnedimmienuepieh
Oversettelsene er lagt ut på nettsidene til Tromsø og Vadsø fengsel.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka lea madtjeles dejnie hijven laavenjostojne kriminaalehoksen regijovnine noerhte.
Sametingsråd Silje KarineMuotkaer fornøyd med det gode samarbeidet med kriminalomsorgen region nord.
- Vihkeles saemien faangkh eah damth dah guektiengierts bysvehtsem åadtjoeh.
- Det er viktig at samiske innsatte ikke føler at de blir utsatt for en dobbel straff.
Dah råajvarimmieh viehkiehtieh seammavyörtegs sovnedimmievuekieh sjugniedidh, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta,
Tiltakene er med på å skape likeverdige soningsforhold, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.