pere/sami_parallel huggingface dataset:
barkeme saemien våarhkoesijjieh stuerebe jïh vaenebe sijjine darjodh, jollebe faagemaahtoem åadtjodh
arbeidet for å samordne samiske museer til større og færre enheter for å oppnå en faglig kvalitetsheving
aamhtesh vuartasjamme gusnie vaarjelimmie kultuvremojhtesh leah bigkemijstie øølegamme jallh skaadasovveme
fulgt aktivt opp saker hvor automatisk fredede kulturminner er blitt skadet eller ødelagt av utbygginger
faage-åårganine saemien våarhkoesijjieforumem tseegkeme Saemiedigkien våarhkoesijjiebarkose
etablert samisk museumsforum som et faglig organ for Sametingets museumsvirksomhet
barkeme Luvliesaemien våarhkoesijjie bigkesovvedh jïh dïsse vierhtieh staateste øørneme
jobbet aktivt for å realisere Østsamisk museum og bidratt til statlig finansiering
giehtjedimmieh petrolejummebarkoen bïjre kriebpesjamme guktie voengem krøøhkeste, guktie båatsoem jïh gøølemem dæjpa jïh dovne Barensedajvem aalkoe-almetjidie
virkninger for reindrift og fiskeri samt urfolksdimensjonen i Barentsregionen
meatan orreme / meatan saemiej mïelh buektedh, Gaskesadtemeforumesne åljan jïh gassen bïjre, Romsen jïh Finnmarhken fylhki gaskem
deltatt / deltar i Kontaktforum for olje og gass mellom Troms og Finnmark, for
Gøøleme
NSR har:
eensi barkeme guktie mearoegaedtie- jïh fjovlegøølemem biejverdidh gietskie- jïh jearohkevoeten prinsibpen mietie
arbeidet målrettet for å ivareta kyst- og fjordfisket, hvor nærhets- og avhengighetsprinsippet legges til grunn
barkeme guktie gøølemereaktah bååstide almetjidie saemien fjovle- jïh mearoegaedtiedajvine bïejesovvedh
jobbet for at fiskerettigheter tilbakeføres befolkningen i samiske kyst- og fjordområder
barkeme noeri gøølemeøørnegem jåerhkedh, jïh rekrudteringelåhkoeh mearoegaedtie- jïh fjovlegøølemasse tsaekedh
jobbet for å videreføre ungdomsfiskeordningen og innføre rekrutteringskvoter i kyst- og fjordfisket
joekoen mearoegaedtien nyjsenæjjaj tsiehkiem vuartasjamme, mah edtjieh gøølemebarkoen ohtside uvtemesth bïejesovvedh
rettet et spesielt fokus på kystkvinnenes situasjon, som skal prioriteres i forhold til søknader om fiskerirelatert virksomhet
Sjiehtedimmieraerie gøølemelåhkojde, desnie tjïrrehtamme mietenegeaksaguelien gøølemen bïjre dejnie golme noerhtemes fylhkine
fått gjennomslag i Reguleringsrådet for kvote mht. fiske av rognkjeks i de tre nordligste fylkene
barkeme guktie aalemekonsesjovnh dejnie saemien dajvine maaksohth juakasovvedh
jobbet for at oppdrettskonsesjoner skal tildeles vederlagsfritt i de samiske områdene
sjïere tjaalegem gøølemen bïjre buakteme, gusnie barkoevuekieh, ulmieh jïh uvtebïejemh
utarbeidet en egen melding om fiskeri, hvor strategier, målsettinger og prioriteringer fremkommer
Båatsoe
NSR har:
vuastalamme edtjieh diedtem utnedh bovtselåhkoem sjiehtesjidh, jïh dovne jeahteme reeremen åårganh tjoeverieh aamhtesi bïjre båatsojne soptsestalledh jïh dejnie båatsojne ektesne barkedh
gått imot at det brukes tvang mht. reintallstilpasningen og samtidig presisert at styringsorganene må ha en tett dialog og samarbeid med næringen om saker
åejviej gujmie barkeme edtjieh båatsoen vuekide nænnoestidh, joekoen guktie bovtside leekedidh.
jobbet overfor sentrale myndigheter for å skape aksept for tradisjonell reindrift, med et spesielt fokus på slakting av rein.
Tjïrrehtamme guktie luhpie ruavtam miehtjeleekedimmesne utnedh
Fått gjennomslag for at bruk av krumkniv ved slakting i felt fortsatt skal være tillatt
dorjeme guktie Saemiedigkie båatsoen rååresjadtemisnie vielie meatan, vuajnoeh rååresjadtemi åvtelen buektedh
bidratt til at Sametinget har fått en mer aktiv rolle under reindriftsforhandlingene, ved at innspill rettes i forkant av forhandlingene
meatan orreme guktie Laanteburrie-jïh beapmoedepartemeente doekemeråajvarimmieh bïejeme, bovtsenbearkoen doekemh jieniedehtedh
bidratt til at Landbruks- og matdepartementet har iverksatt markedsføringstiltak for å øke salget av reinkjøtt
Laanteburrie / Ovjuvrereereme
NSR har:
barkeme Saemiedigkie galka vielie meatan laanteburrierååresjadtemisnie, jïh vuajnoeh rïekte Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeentese buektedh
jobbet for å styrke Sametingets rolle i jordbruksforhandlingene, og fremmer synspunkter direkte overfor Landbruks - og matdepartementet
meatan orreme / meatan regijonale øøvtiedimmieprogrammine Romsesne jïh Finnmarhkesne, mij jeahta stinkes gaskesadteme fylhkemaenniej laanteburrien goevtesigujmie sjïdtedh
deltatt / deltar i de regionale utviklingsprogrammene i Troms og Finnmark, som innebærer formalisert kontakt med fylkesmennenes landbruksavdelinger
stuerebe prosjeektem aatskadamme guktie barkoeh laanteburresne tjirkedh
tatt initiativ til å få iverksatt et større prosjekt i Finnmark for å sikre sysselsettingen i jordbruket
WTO-mååhtedimmine barkeme saemien laanteburriem tjirkedh
jobbet aktivt med WTO-avtalen for å sikre samisk landbruk
vierhtiejgujmie dåårjeme dan prosjeektese Ohtjelåhkoen beapmoebuekteme, mij Deanoen jåerhkeskuvlen dïedten nuelesne
bidratt økonomisk til prosjektet Småskala matproduksjon, som Tana videregående skole står ansvarlig for
staaten ovjuvrepolitigkine barkeme jïh joekoen staaten diedtide saemiej jieliemidie moeneme
jobbet aktivt med statens rovviltpolitikk og påpekt statens forpliktelser overfor samiske næringer
Miehtjejielemh / Duedtie
NSR har:
duedtie-øøvtiedimmieprogrammem aatskadamme gusnie ulmie lea duedtiem faagine, kultuvrine jïh jielieminie nænnoestidh
iverksatt et utviklingsprogram for duodji, med formål å styrke duodji som fag, kultur og næring
aatskadamme jielememååhtedimmiem vytnesjæjjide vuartasjidh
igangsatt arbeidet med å få utredet spørsmålet om en næringsavtale for duodji-utøvere
golmenjaepien aalkoedåarjeginie nyjsenæjjide barkeme, dejtie mah miehtje- jallh duedtiejielieminie aelkiestieh
jobbet for oppstartstilskudd - for inntil tre år - for kvinner som etablerer seg i utmarks- eller duodji-næringene
miehtjejieliemidie faagseminaarem øørneme
avholdt fagseminar for utmarksnæringer
meatan orreme guktie nyjsenæjjah stuerebe aalkoedåarjegem åadtjoeh sïejhme jielemedarjoemisnie
bidratt til at kvinner får større investeringsstøtte innen generell næringsvirksomhet
aatskadamme, jïh nualan tjaaleme, ektiebarkoemååhtedimmiem saemien tjiehpiji siebriej gujmie, saemien gellienlaaketje kultuvrejielemem biejverdidh jïh guktie tjiehpiji båetije øøkonomijem vuejniehtidh
for å ivareta mangfoldet i samisk kulturliv og skape økonomisk forutsigbarhet for kunstnerne
joekehth tjiehpiji siebriej barkosne meatan orreme, dej jaepietjåahkosne meatan
fulgt opp arbeidet i de ulike kunstnerorganisasjonene, ved å delta på deres årsmøter
Tjiehpijepolitigke tjaelemebarkoem aatskadamme
igangsatt arbeidet med en Kunstpolitisk melding
barkeme guktie Saemien Vaarjele sijjiem åådtje dennie orre dotkemeståaposne Guovdageaidnu-sne
jobbet for at Samisk Arkiv blir en del av det nye vitenskapsbygget i Guovdageaidnu
lidteratuvrestipeendh noeride tseegkeme
etablert litteraturstipend for ungdom
barkeme guktie øøkonomije gaajhkide kultuvrebielide buerebe sjïdtedh
jobbet for at de økonomiske rammene på alle kulturfelt styrkes
dåarjoe-øørnegh saemien musigkefestivaalide tseegkeme
fått etablert tilskuddsordninger for samiske musikkfestivaler
Starne- jïh sosijaale barkoeh / Maanasyjhteme
NSR har:
barkeme guktie prosjeektevierhtieøørnegh starne- jïh sosijaleprosjeektide Saemiedigkesne stinkes sjïdtedh
arbeidet for at prosjektmiddelordninger for helse- og sosialprosjekter i Sametinget blir permanente
barkeme ektiebarkoeåårganem tseegkedh Saemiedigkien jïh regijonale starneråajvarimmiej gaskem
arbeidet for etablering av samarbeidsorgan mellom Sametinget og de regionale helseforetakene
barkeme edtjieh psykiatrije faaleldahkh saemien maanide nænnoestidh
arbeidet aktivt for styrking av det psykiatriske behandlingstilbudet for samiske barn
barkeme guktie Seidajok faaleldahkejarnge galka beerkesovvedh
arbeidet for opprettholdelse av Seidajok behandlingssenter
barkeme guktie psykigke starnevaarjelimmien jïh geeruvevaarjelimmien tsavtsem bueriemdidh.
arbeidet for opprustning av psykisk helsevern og rusvern for samene.
Saemide seammavierhtegen åvteste barkeme, dejtie mah skiemhtjegåetesne tjaaleldihkie
Arbeidet for likeverd for samiske pasienter innlagt på sykehus
meatan orreme rehabiliteringen- / habiliteringen faaleldahkh saemide bueriemdidh
bidratt til å styrke av rehabiliterings- / habiliteringstjenesten for samer
staatem gihtjeme barkoem dåarjodh, guktie Gaske-Finnmarhken maahtoejarngide ikte bïejedh jïh - øørnedh
bedt staten støtte arbeidet med samordning og samlokalisering av kompetansesentrene i Midt-Finnmark
barkeme voestesstarnen faaleldahkh saemien tjieltine nænnoestidh
arbeidet for styrking primærhelsetjenesten i samiske kommuner
maanasyjhtemen dajvekontovren tseegkemem Altesne dåårjeme
støttet etablering av barnevernets regionkontor i Alta
saemien maanan reaktah nænnoestamme, maanasyjhtemisnie åadtjodh jïjtse kultuvrem, gïelem jïh jaahkoem utnedh.
styrket samiske barns rett til å bruke sin kultur, språk og religion i kontakt med barnevernet.
Daelie lea Nøørjen laakese jååhkesjamme, jïh maanasyjhteme saemien dajvine tjoevere saemien gïele- jïh kultuvremaahtoem dan barkosne biejverdidh
Dette er nå nedfelt i norsk lov, og barnevernstjenesten i samiske områder må ivareta samisk språk- og kulturkompetanse i sin tjeneste
stinkes ektiebarkoetjåahkoeh saemien aamhtesi bïjre tseegkeme, starneministeren jïh maana- jïh fuelhkieministeren gujmie
etablert faste samarbeidsmøter med helseministeren og barne- og familieministeren om samiske saker
Seammavierhtege / Nyjsenæjjakampaanjh / Veeljeme
Likestilling / Kvinnekampanjer / Valg
eevtjemeseminaarem ” Saemiedigkesne nyjsenæjjafaamoe ” tjïrrehtamme
gjennomført motivasjonsseminaret ” Kvinnekraft på Sametinget ”
dåarjoeøørnegh politigke partijide tseegkeme, mah vyøhkesieh nyjsenæjjam veeljemelæstoen voestes sæjjan bïejedh
opprettet tilskuddsordninger for politiske partier som samarbeider for å få kvinner på toppen av valglistene
nyjsenæjjabrosjyrem dorjeme mearan saemïelåhkoen tjaeliehtimmien bïjre
utarbeidet en kvinnebrosjyre i forbindelse med innskriving i samemanntallet
raeriestamme jalkesimmiemandaath leah vuelievuesiehtamme almetjasse
foreslått at utjevningsmandater skal forbeholdes det underrepresenterte kjønn
åvtese råajvarimmieh bïejeme mah seammavierhtegem øøvtedieh båatsosne, laanteburresne, gøølemisnie jïh iktebïejeme jielieminie
prioritert tiltak som fremmer likestilling i reindrift, jordbruk, fiskeri og kombinasjonsnæringer
dotkemeprosjeektem tseegkeme, Saemiedigkie seammavierhtege politigkesijjine
etablert forskningsprosjekt om Sametinget som likestillingspolitisk arena
Regijonaale jïh noerhtelaanti ektiebarkoe
Regionalt og nordisk samarbeid
aatskadamme, jïh nualan tjaaleme, ektiebarkoemååhtedimmiem Romsen- jïh Finnmarhken fylhketjielti gujmie, dejnie ulmine gelkieh regijonen saemien råajvarimmieh nænnoestidh
tatt initiativ til, og undertegnet, samarbeidsavtale med Troms- og Finnmark fylkeskommuner med formål å styrke samiske tiltak i regionen
åarjelsaemien aamhtesi bïjre, dellie ektiebarkoemååhtedimmiem dorjeme Åarjel-Trøøndelaagen, Noerhte-Trøøndelaagen, Noerhtelaanten jïh Hedmarhken Fylhketjielti gujmie
tegnet samarbeidsavtale med Sør-Trøndelag, Nord-Trøndelag, Nordland og Hedmark fylkeskommuner angående sør-samiske saker
regijonaale øøvtiedimmieprogrammine (RØØP) Romsen jïh Finnmarhken tjieltide barkeme, mij jielemeøøvtiedimmien bïjre saemien dajvine
arbeidet aktivt til utformingen av regionale utviklingsprogrammer (RUP) for Troms og Finnmark, som omfatter næringsutvikling i samiske områder
Regijonaalebarkoe-moenehtsisnie meatan orreme regijonide nænnoestidh.
deltatt i Regionaliseringsutvalget for å styrke regionene.
Vihkielommes dïhte guelmienbielien barkoe reeremen, Saemiedigkien jïh regijonaale åejviej gaskem guktie saemien kultuvrem, gïelem jïh jielemem tjirkedh
Fokus har vært trepartsforhandlinger mellom regjeringen, Sametinget og regionale myndigheter for å sikre samisk kultur, språk og næringsliv
barkeme guktie råajvarimmiedajve Noerhte-Romsese jïh Finnmarhkese bïejesovvedh.
jobbet aktivt for at tiltakssonen for Nord-Troms og Finnmark skal opprettholdes.
Ulmie lea aalkoealmetjedajve tseegkesovvedh
Målsettingen er opprettelse av urfolkssone
Gaskelaanti barkoe
Internasjonalt engasjement
barkosne meatan orreme IN-n (FN) aalkoealmetji tjïelkestimmine, Nøørjen delegasjovnen tjïrrh, barkoedåehkien 10. seesjovnesne Genevesne, Svejtsesne.
deltatt i arbeidet med FNs urfolkserklæring, gjennom den norske delegasjonen på arbeidsgruppens 10. sesjon i Genève, Sveits.
Ulmie lea gaskelaanti uhtjemes riektedimmieh aalkoealmetjidie bïejedh
Målet er å fastsette internasjonale minstestandarder for urfolks rettigheter
aatskadamme aalkoealmetjekontovrem Murmanskesne tseegkedh
tatt initiativ til etablering av et urfolkskontor i Murmansk
meatan orreme / meatan Reeremen Europapolitigken Forumesne, aalkoealmetji mïelide biejverdidh
deltatt / deltar i Regjeringens Europapolitiske Forum, for å ivareta urfolksdimensjonen
ILO-se tjïelkestamme 169. konvensjovnen fulkesimmien bïjre
rapportert til ILO om oppfølgingen av konvensjon nr. 169
Saemiedigkie galka raeriestidh, nænnoestimmieh nænnoestidh jïh gaajhki Nøørjen saemiej åvteste soptsestidh, jïh dovne faaleldahkh jïh juhtiehtimmieh gaajhkide saemide buektedh mah abpe laantesne årroeminie.
Sametinget skal gi råd, fatte beslutninger og uttale seg på vegne av samer i Norge og samtidig yte tjenester og overføringer til samer bosatt i hele landet.
Saemiedigkie galka aaj jeatjah åejvide baalteginie årrodh dejnie dajvine gusnie saemieh årroeminie.
Sametinget skal også inngå som partner for andre myndigheter i områder hvor det bor samer.
Nimhtie dam Saemiedigkie tjoevere dovne tjarke jarngels darjomh utnedh jïh meatan årrodh dejnie veasoedajvine gusnie saemieh jielieminie veasoeminie.
Sametinget må derfor på samme tid ha sterke sentrale funksjoner og være tilgjengelig ute i områder hvor samer faktisk lever og bor.
NSR åtna Saemiedægkan lea dajveles hammoe sjiehteles, byjressiebredahkine meatan jïh dovne jaksehtallemisnie orre gaskesadteme teeknologijen tjïrrh.
NSR tror på en desentralisert modell for Sametinget, hvor tilstedeværelse i lokalsamfunnene og tilgjengelighet via moderne kommunikasjonsteknologi utfyller hverandre.
NSR åtna Saemiedigkie galka dåarjoehtæjjine jïh stædtjoeloetijinie, dovne jïjtse siebredahkesne jïh jeatjah almetjidie.
NSR mener at Sametinget skal være en alliansebygger og en konfliktløser både i vårt eget
Reeremen jïh departemeenti vuestie Saemiedigkie tjoevere tjerkebe faamoem jïh loevebe tsiehkiem åadtjodh.
samfunn og i forhold til andre folk. Sametinget må få mer myndighet og en friere stilling i forhold til Regjeringen og departementene.
Ektiebarkoe galka darhkelimmien jïh dïejveldimmien gujmie.
Samarbeidet skal skje gjennom formelle konsultasjoner og forhandlinger.
Saemiedigkie galka jïjtse barkoem nænnoestidh noerhtelaanti, regijonale jïh gaskelaanti åårgani tjïrrh - guktie IN-ine (FN).
Sametinget skal styrke sitt arbeid gjennom nordiske, regionale og internasjonale organ - som FN.
Saemiedigkie galka dovne riekte guektienbielien ektiebarkoem utnedh jeatjah aalkoealmetjigujmie jïh dej lihtseginie.
Sametinget skal dessuten ha direkte bilateralt samarbeid med andre urfolk og deres representanter.
Saemiedigkien jïh Saemieparlameenten raerien tjïrrh galkebe joekoenlaakan baaltediedtijes ektiebarkoem øøvtiedidh veartenen jeatjah aalkoealmetjigujmie mej jielemevuekieh aajhtoej nuelesne.
Gjennom Sametinget og Samisk parlamentarisk råd skal vi særlig utvikle et solidarisk samarbeid med andre urfolk i verden, som har sin eksistens truet.
NSR sæjhta:
NSR vil arbeide for:
Saemiedigkie vierhtieh åådtje guktie nuepieh Maadtoelaaken jïh Saemïelaaken mietie laavenjostedh jïh dej daerpiesvoeti mietie mah saemien siebredahkesne
at Sametinget får bevilgninger som gir det muligheter til å løse sine oppgaver i henhold til Grunnloven og Sameloven og behovene i det samiske samfunnet til enhver tid
Saemiedigkie byjjes dïejveldimmiereaktah staaten åejviej gujmie åådtje
at Sametinget får formell forhandlingsrett overfor sentrale statlige myndigheter
169. ILO-konvensjovnem Nøørjen laakese byjjehtidh
innarbeiding av ILO-konvensjon nr. 169 i norsk lov
saemien gïelen reeremedajvem vijriemdidh
utvidelse av forvaltningsområdet for samisk språk
vierhtide Saemien Øøvtiedimmiefondese jieniemdidh
økte bevilgninger til Samisk Utviklingsfond
vierhtide Saemieparlameenten raaran jieniemdidh guktie dïsse nuepie sjædta elliessaemien ektiebarkoem nænnoestidh jïh jïjtse reeremem tseegkedh
økte bevilgninger til Samisk parlamentarisk råd som gir det muligheter til å styrke det allsamiske samarbeidet og til å etablere en egen administrasjon
REAKTAH
RETTIGHETER
Nøørjen Jïllemesreakta Tjeehpesboeltedåapmosne / Svartskogendommen Gáivoenesne / Kåfjord nænnoestamme mijjieh saemiej leah reaktah jïjtjemh dajvide.
Norges Høyesterett har slått fast i dommen om Svartskogen i Gáivuotna / Kåfjord at vi samer har rettigheter til våre egne områder.
Dïhte histovrije tjïrrehtimmie seamma goeren mietie NSR barkeme jaepien 1968 mænngan.
Dette er et historisk gjennombrudd for den linjen NSR har arbeidet etter siden 1968.
NSR sæjhta jåerhkedh gæmhpodh saemiej laante- jïh tjaetsiereaktaj åvteste.
NSR vil fortsette å kjempe for samenes rettigheter til land og vann.
Staate Nøørje lea gøøkte ålmegi laantesne tseegkesovveme - saemieh jïh laedtieh - jïh dam laakesne jïh reeremisnie vuesiehtidh.
Norge som stat er etablert på territoriet til to folk - samer og nordmenn - og dette faktum skal avspeiles i lovverk og forvaltning.
saemien eekereaktah ILO-konvensjovnen jiehtegi mietie nænnoestidh
identifisering av samisk eiendomsrett i henhold til ILO-konvensjonens bestemmelser
Saemiereaktamoenehtse goerehtalla jïh raarastalla guktie saemiej reaktah dejnie dajvine Finnmarhken åarjelen
at Samerettsutvalget utreder og legger frem forslag til sikring av samiske rettigheter i områdene sør for Finnmark
saemiej reaktah mearoen maelmide, dovne gøølemen, jååhkesjidh
at samenes rett til de marine ressursene i havet, herunder fiske, anerkjennes
maadtjielemi reaktavåaromem saemiej reaktaj mietie tjirkedh
å sikre rettsgrunnlag for primærnæringene, tuftet på samiske rettigheter
saemiej reaktagoerkesh jïh dovletje vuekieh Nøørjen laakesne jïh reeremisnie tjirkesovvedh
at samiske rettsoppfatninger og sedvaner blir ivaretatt i norsk lovgivning og forvaltning
Gïelelohkehtimmie
Språkopplæring
Saemiej reaktah ietniengïelem lïeredh jïh øøvtiedidh lea NSR-se vihkeles prinsibpe.
For NSR er samers rett til å lære og utvikle sitt morsmål et viktig prinsipp.
Jijnjh saemieh leah saemiengïelehth bæjjanamme, jïh jeatjebh jis saemien lohkeme- jïh tjaelemelïerehtimmien namhtah bæjjanamme.
Mange samer har vokst opp uten samisk språk, og andre igjen har vokst opp uten lese- og skrivetrening på samisk.
NSR sæjhta jieniebidie nuepie saemiengïelem dovne tjaaleldh jïh njaalmeldh nuhtedh.
NSR vil legge til rette for at flere får mulighet til å lære å bruke samisk, både muntlig og skriftlig.
saemien gïelejarngide nuepieh jijnjh gïeleråajvarimmieh darjodh dejnie dajvine gusnie saemiengïele deadtoven nuelesne
at samiske språksentre gis mulighet til å sette i verk flere språktiltak i områder hvor språket er truet
lohkeme- jïh tjaelemelohkehtimmieh dejtie saemiengïelen almetjidie guhth eah jïjtsh ietniengïelem lïereme lohkedh tjaeledh
lese- og skriveopplæring for samiskspråklige som ikke har lært å lese og skrive sitt morsmål
permisjovneøørnegh baalhkine dejtie mah sijhtieh saemien lïeredh
permisjonsordninger med lønn for ikke-samiskspråklige som vil lære samisk
learohkh gïelelohkehtimmiem åadtjodh, åarjel-, noerhte- jallh luvlesaemien, dan guhten gïelese
at elever skal få språkundervisning på nord-, lule og sørsamisk, alt etter hvilken språkform de har tilknytning til
Saemien gïelem utnedh lea vihkeles gaskesadteme- jïh viedtemevierhtie saemien byjressiebredahki gaskemsh.
Bruken av samisk språk er et viktig kommunikasjons- og bindemiddel i samiske lokalsamfunn.
Daerpies saemien gïelem vååjnesasse bïejedh jïh ovmessie daltesinie saemien åtnoem jieniemdidh.
Det er viktig å gjøre samisk språk synlig, og øke bruken av samisk på ulike nivåer.
Dïsse lissine lea vihkele saemiengïelem åtnose bertedh bievnese- jïh gaskesadteme teknologijesne (IKT), guktie nuerebe boelve gaajhkine dajvine saemiengïelem soptsestimmiegïeline bæjjanieh.
I tillegg er det viktig å legge til rette for bruk av samisk språk innenfor informasjons- og kommunikasjonsteknologi (IKT), slik at den yngre generasjonen vokser opp med samisk som et funksjonelt språk på alle områder.
daaletje saemien gïelejarngide øøvtiedidh jïh jienebh tseagkodh
å utvikle eksisterende samiske språksentre, og opprette nye
saemien dajvine geajnoesjiltine jïh kaarhtine, saemien sijjienommide seamma vierhtege goh daaroen sijjienommide
at samiske stedsnavn likestilles med norske på veiskilt og kart i samiske områder
saemien reeremedajvesne gaajhkh byjjes gåetieh saemien gïelese sjiltesovvedh
at alle offentlige bygg skiltes på samisk innenfor forvaltningsområdet for samisk språk
staeriedimmieprogrammem jïh jeatjah IKT-viehkievierhtieh øøvtiedidh guktie saemien njaalmeldh jïh tjaaleldh utnedh
å få utviklet korrekturprogram og andre hjelpemidler innen IKT, for bruk av samisk i skriftlig og muntlig form
jeatjah gaskesadtemehammoeh, vg guktie mobiltellefovnem utnedh, saemien gïelem nuhtjemasse bïejedh
at andre kommunikasjonsformer, f.eks. bruk av mobiltelefon, legges til rette for bruk av samisk språk
Saemien dotkemegïeline
Samisk som vitenskapsspråk
Båetije aejkieh gujht saemiengïelen akademijam kriebpesjieh.
Fremtiden vil stille krav til utvikling av samiskspråklig akademia.
NSR sæjhta gaajhkide dajvide saemiengïelen øøhpehtimmien jïh dotkemen åvteste barkedh jïh stuerebe dotkemesijjiem saemien gïelese.
NSR vil satse på alle nivåer av samiskspråklig utdanning og forskning, og skape en større vitenskapelig arena for samisk språk.
dotkijidie skreejrehtidh saemien dotkemegïeline utnedh
å stimulere forskere til å bruke samisk som forskningsspråk
saemien smaarehtjïerti smaarehtsiehkieh jïh baakoelåhkoeh hammoedidh, dah mah daalatjasse eah saemien tjaelemegïelen mietie
normering av dialekttrekk og vokabular i samiske dialekter, som hittil ikke er dekket av det samiske skriftspråket
IV. KULTUVRE
Arkiv, bibliotek og museer
Vaarjelh, gærjagåetieh jïh våarhkoesijjieh
Arkiv, bibliotek og museer forvalter det kollektive minnet gjennom å sikre, bevare og
Vaarjelh, gærjagåetieh jïh våarhkoesijjieh kollektijve mojhtesem reerieh edtjieh tjirkedh jïh biejverdidh, jïh bievnesh jïh daatah buektedh vijregåbpoe barkose jïh dotkemasse saemiej bïjre.
formidle informasjon og data om samiske forhold for videre bearbeiding og forskning. På
Dah maehtieh joekehthlaakan hijven jïh tjirkes vuesiehtimmiemierieh darjodh buerie saemien jïjtjeguelmiem øøvtiedidh.
ulike måter kan de gi gode og trygge referanserammer for utviklingen av et positivt samisk selvbilde.
Nimhtie vaarjelh, gærjagåetieh jïh våarhkoesijjieh vihkeles sijjieh saemien kultuvrese jïh jïjtjedomtose.
Arkiv, bibliotek og museer blir gjennom dette viktige arenaer for samisk kultur og identitetsutøvelse.
Saemien Vaarjelem dotkeme vihtesjimmiejarngine øøvtiedidh
Samisk Arkiv utvikles til et vitenskapelig dokumentasjonssenter
saemien jarngeh øørnedh guktie privaate vaarjelh tjirkedh jïh biejverdidh
samiske sentre settes i stand til å sikre og bevare private arkiv
saemien gærjagåetiebarkoem aktese bïejedh noerhtelaanti daltesasse
det samiske bibliotekarbeidet samordnes på nordisk plan
øøkonomije øørnemh saemien gærjabusside tjirkedh jïh dejtie øøvtiedidh
ordninger med samiske bokbusser sikres økonomisk og utvides
Saemiedigkien våarhkoesijjieplaanem geehtedh jïh saemien våarhkoesijjide daerpies sijjie kultuvrevaarjelimmiebarkosne
Sametingets museumsplan følges opp og at samiske museer skal spille en viktig rolle i kulturvernarbeidet
saemien kultuvre-eerpegh gelkieh bååstide saemide
samiske kulturskatter tilbakeføres til Sápmi
saemien våarhkoesijjide maahtoejarngine øøvtiedidh, kultuvremojhtesi vaarjelæmman jïh buektiehtæmman
samiske museer utvikles som kompetansesentre for kulturminnevern og - formidling
Tjaaleldahkh / lidteratuvrh
Litteratur
Saemien siebredahke gaajhkide boelvide saemiengïelen voestestjaaleldahkh daarpesje.
Det samiske samfunn trenger originallitteratur på samisk for alle aldersgrupper.
Joekoen bæjjanimmie boelvese saemien tjaaleldahkh daerpies, jïh dannasinie dle orre eevtjemh mijjen tjaeliejidie sjïdtedh.
Spesielt den oppvoksende generasjon har behov for samisk litteratur, og dette skaper nye utfordringer for våre forfattere.
Saemien tjaaleldahkh byøroeh orrestehtedh daaletje saemien lohkiji kriebpesjimmiej gaavhtan.
Samisk litteratur må moderniseres for å møte dagens samiske leseres krav.
Juktie onne lohkijetjïerth dellie saemiengïelen tjaaleldahkh ohtjelåhkose trugkesuvvieh.
På grunn av relativt små lesergrupper trykkes begrensede opplag av samiskspråklig litteratur.
Daerpies dåarjegh åejvijste jieniemdidh, edtjedh saemien tjaaleldahkh darjodh jïh saadtesidh.
Det er nødvendig med fortsatt og økt støtte fra myndighetene til produksjon og distribusjon av samisk litteratur.
NSR sæjhta:
NSR vil arbeide for å:
eevtjedh guktie saemien tjaaleldahkh orrestehtedh jïh gihtjedimmiem jieniemdidh
stimulere til modernisering og økt etterspørsel av samisk litteratur
saemien tjaeliejidie nuepie tjaaleldahkine ållesaejkien barkedh
gi samiske forfattere mulighet til å jobbe med litteratur på heltid
åesteme-øørnege saemien tjaaleldahkide tjirkesovvedh jïh væjranidh
sikre at innkjøpsordningen for samisk litteratur opprettholdes og utvides
tjirkedh guktie saemien tjaaleldahkh mah byjjes dåarjegigujmie saadtesieh, dah gaajhkesidie faalasovvedh
sikre at samisk litteratur som gis ut med offentlig støtte gjøres tilgjengelig for alle
saemien tjaaleldahkh jijhtiehtidh gaajhkine gærjagåetine
gjøre samisk litteratur tilgjengelig ved alle bibliotek
maanide jïh noeride saadtesimmiem saemien tjaaleldahkijste jieniemdidh
øke utgivelsen av samisk litteratur for barn og unge
Saemien musigke jïh joejkeme
Samisk musikk og joik
Saemien musigke jïh joejkeme lea tjarke saemien kultuvrejiehtesh.
Samisk musikk og joik er sentrale samiske kulturuttrykk.
Musigke raasth tjøøpkie jïh kultuvri jïh ålmehtjïerti gaskem ektievuekiem øøvtede.
Musikken bryter grenser og skaper samhørighet mellom kulturer og folkegrupper.
Musigkese jïh joejkemasse vihkeles sijjiem jïh nuepiem vedtedh guktie åvtanidh jïh saemide ålmeginie vuesiehtidh.
Det er viktig å gi musikken og joiken rom og mulighet til å utvikle seg og representere samene som folk.
båetije aejkiej meatan dovletje jïh daaletje musigkem jïh joejkemem øøvtiedidh
bidra til fortsatt utvikling av moderne og tradisjonell samisk musikk og joik
dåarjege-øørnemh bueriemdidh, saemien musigkem jïh orre musigkehammoeh saadtesidh
bedre støtteordninger for utgivelse av samisk musikk og nye musikalske uttrykksformer
saemien tjoejehtæjjide stuerebe nuepiem vedtedh saemide vuesiehtidh, dovne naasjovnesne jïh gaskelaantine
gi samiske musikere større mulighet til å representere samene, både nasjonalt og internasjonalt
Filmh jïh TV
Film og TV
Filme lea tjiehpiesvuekie mij jijnjesidie jaksa.
Film er en kunstart som når ut til et stort publikum.
Vihkele saemieh jïjtjh meatan gosse saemien filmem darjodh.
Det er viktig at det er samer selv som står bak, når samiske filmer skal produseres.
Filmevuekie lea iktesth øøvtiedimmesne, jïh vihkele saemide nuepiem vedtedh filmemeedijan tjïrrh soptsestidh jïh øøvtiedimmesne meatan årrodh.
Filmkunsten er i stadig utvikling, og det er viktig å gi samer muligheten til å uttrykke seg gjennom filmmediet og delta i utviklingen.
TV lea daerpies meedija maam voerkeslaakan nuhtedh dovne saemien gïelem gorredidh, saerniej jïh saemien filmevuesiehtimmien tjïrrh.
TV er et sterkt medium som kan brukes bevisst for å styrke samisk språk gjennom nyhetsdekning og femvisning av samiske filmer.
haestemem jïh darjomenuepide saemien filmese jïh TV-ese nænnostidh
styrke rekruttering til og produksjonsmulighetene for samisk film og TV
saemien filmese jienebh nuepieh vedtedh saadtesæmman jïh vuesiehtæmman filmefestivaaline
gi samisk film økte muligheter for distribusjon og visninger på filmfestivaler
saemien filmh jïh TV-programmh digitaliseredh, jïh gærjagåetine jïh saemien jarngine dejtie faaledh
digitalisere samiske filmer og TV-programmer, og gjøre dem tilgjengelig for biblioteker og samiske sentre
saemiengïelen gïelejorkelimmiem filmijste jieniemdidh, joekoen maanide jïh noeride
øke samiskspråklig dubbing av filmer, særlig for barn og unge
Teatere jïh scenevuekie
Teater og scenekunst
Saemien scenevuekie lea akte dejstie tjiehpieshammojste mah minngemes luhkiejaepiej tjerkemes åvtanamme.
Samisk scenekunst er en av de kunstformene som har utviklet seg mest i løpet av de siste tiårene.
Loejhtes-teateretjïerth jïh åarjelsaemien teatere leah gellienlaakan saemien teaterejielemem nænnoestamme, mearan Beaivvás Sámi Teateren jienebh fealadimmieh jïh dan gellielaaketje darjomh darjoeh guktie saemien teatere jieniebidie gietskebe domtoe.
Frie teatergrupper og sørsamisk teater har styrket mangfoldet i samisk teaterliv, samtidig som Beaivváš Sámi Teahters økte turnevirksomhet og mangfold i produksjonen gjør at flere får et forhold til samisk teater.
Daerpies gaajhkide saemien scenevuekien lihtside øøvtiedidh jïh tjirkedh, vuartasjidh guktie øøhpehtimmie, jïh darjomenuepide bueriemdidh.
Det er behov for å utvikle og kvalitetssikre alle ledd i samisk scenekunst, ved økt fokus på utdanning og bedre produksjonsmuligheter.
Beaivvás Sámi Teaterem fealadimmieteaterinie naasjovnen diedtine nænnoestidh
at Beaivváš Sámi Teahter styrkes som et turneteater med nasjonalt ansvar
åarjelsaemien teaterem nænnoestidh
at sørsamisk teater styrkes
loejhtes-teateretjïertide dåarjegh, saemien boelhketjh darjodh jïh fealadæmman aaj
at frie teatergrupper får støtte til produksjon av samiske stykker og til turnering
loejhtes-revytjïertide nuepieh saemien revybarkoem øøvtiedidh
at frie revygrupper får mulighet til å utvikle samisk revyarbeid
Visuelle tjiehpiesvuekieh
Visuell kunst
Aarkebiejjiej saemien siebredahkesne saemien tjiehpiesvuekieh gelkieh vielie vååjnedidh.
Samisk kunst skal bli mer synliggjort i hverdagen i de samiske samfunnene.
Maahta systemh saadtesæmman tseagkodh jïh visuelle tjiehpiesvuekieh sinsitnine låtnodh.
Dette kan gjøres ved å opprette systemer for distribusjon og utveksling av visuelle kunstverk.
Dïsse lissine daerpies våaroeminie hoksedh guktie visuelle tjiehpiesvuekide vielie øøvtiedidh.
I tillegg er det behov for å gi den visuelle kunsten grunnlag for fortsatt faglig utvikling.
Saemien øøhpehtimmie tjiehpiesvuekide gujht maahta riektes otnjege.
En samisk kunstutdanning vil være et stort steg i riktig retning.
saemien naasjovnegallerijem Saemien Vaarjelen bealese tseegkedh
å opprette et samisk nasjonalgalleri i tilknytning til De Samiske Samlinger
løøneme-øørnegh saemien tjiehpiesvuekide øørnedh, vuesiehtimmide saemien jarngine jïh byjjes ståapojne
etablere utlånsordninger for samiske kunstverk til utstillinger i samiske sentre og i offentlige bygninger
Saemien Tjiehpijeraerie stïnkes darjoejimmine sjïdtedh
at Samisk Kunstnerråd styrkes som en permanent virksomhet
sjïere saemien øøhpehtimmiem tjiehpiesvuekide
en egen samisk kunstutdanning
Saemien festivaalh leah hijven sijjieh saemien tjiehpiesvuekide jïh kultuvrese, jïh dovne vihkeles tsiehkieh saemien jïjtjevuekiem nænnoestidh jïh saemien gyhtjelasside guerkiehtidh.
Samiske festivaler er gode arenaer for samisk kunst og kultur, og er viktige faktorer i utviklingen av samisk identitet og forståelse for samiske spørsmål.
Dïsse lissine dle saemien tjiehpijh jïh artisth nuepiem åadtjoeh jïjtsh hammoeh buektiehtidh jïh øøvtiedidh.
I tillegg gir festivalene samiske kunstnere og artister mulighet til å utøve og utvikle sine uttrykk.
festivaalide dåarjodh mah daelie våaromedåarjegh Saemiedigkeste åadtjoeh
å styrke festivalene som i dag mottar grunntilskudd fra Sametinget
unnebh festivaalh jïh kultuvre-øørnemh vielie øøvtiedidh
å videreutvikle mindre festivaler og kulturarrangementer
saemien tjiehpijh jïh artisth eevtjedh jeatjah festivaaline meatan, Noerhtelaantine jïh gaskelaanti aalkoealmetji festivaaline
å stimulere samiske kunstnere og artister til økt deltakelse ved andre festivaler på Nordkalotten og internasjonale urfolksfestivaler
Nænnoes saemien gaarsje lea noeride daerpies jïjtjevuekiej åvteste, seamma vierhtegh jïh vuekieh nænnoestidh.
Et sterkt samisk idrettsliv er en viktig identitetsfaktor for ungdom, og dette styrker samholdet om felles verdier og normer.
Dagkerh sijjieh leah daerpies utnedh gusnie saemieh abpe Saepmeste gaarsjese jïh jeatjah darjoemidie tjåangkenieh.
Det er viktig å ha arenaer der samer fra alle områder i Sápmi kan møtes til idrettsaktiviteter og konkurranser.
NSR sæjhta saemien gaarsje- jïh noeresiebride nuepieh vedtedh ektiesaemien gaarsjine jïh gaarsjefaagen gyhtjelassi gujmie barkedh.
NSR vil være en pådriver for å gi samiske idretts- og ungdomsorganisasjoner muligheter til å arbeide med fellessamisk idrett og idrettsfaglige spørsmål.
Råantjavuejeme lea sjïere gaarsje mij aaj dorje guktie nænnoes dovletje vuekieh aalkoealmetji luvnie Arktisne biejverdidh.
Reinkappkjøring er en unik sportsgren, som også bidrar til å ivareta sterke historiske tradisjoner blant urfolk i Arktis.
elliessaemien gaarsje-øørnemh dåarjodh giesie- jïh daelviegaarsjese jïh aaj råantjavuejemem
å støtte allsamiske idrettsarrangement innen sommer- og vintergrener, samt reinkappkjøring
jienebh saemien gaarsjedæjjah jïh laantetjïerth meatan gaskelaanti gaarsje-øørneminie, vg Arctic Winter Games
økt deltakelse av samiske utøvere og landslag ved internasjonale idrettsarrangementer, slik som f.eks. Arctic Winter Games
stïnkes øøkonomije dåarjegh saemien gaarsjebarkose jïh saemien gaarsjen prosjeektide spealadimmiebeetnegijstie vedtedh
å sikre fast økonomisk støtte til samisk idrettsarbeid, og å finansiere samiske idrettsprosjekter over spillemidlene
saemien naasjovnebigkemh tseegkesovvedh, noerhtelaanti tjoejkemesåeliemidie jïh råantjavuejiemasse
at det etableres samiske nasjonalanlegg for nordiske skigrener og reinkappkjøring
vuejiehtæjjine stoerre gaarsjegåetieh saemien voenine tseagkodh
å bli en pådriver for etablering av idrettshaller i samiske bygdesamfunn
NSR-se lea vihkele barkedh gill-akt saaman hijven jieledem jïh øøvtiedimmienuepieh øørnedh, seamma gusnie voenesne jallh staaresne årroeminie.
For NSR er arbeidet for livskvalitet og utviklingsmulighet for den enkelte same viktig, uansett om en bor i bygd eller by.
Vihkele hijven kultuvre- jïh bueriefaaleldahkh saemide bïejedh, mearan dovne jeatjabidie faaleldahkh bueredeminie, jïh siebredahke tjoevere jienebh vierhtieh teknologijen, gaskesadtemen jïh kultuvren sjisjnjestruktuvrese vedtedh.
Det er viktig å bygge opp gode kultur- og velferdstilbud til den samiske befolkningen parallelt med forbedret tilbud den øvrige befolkningen, og samfunnet må satse enda flere ressurser på teknologisk, kommunikasjonsmessig og kulturell infrastruktur.
Vuejiehtæjjine NSR sæjhta Saemiedigkien tjïrrh barkedh guktie tjielte, fylhketjielte jïh staate veasomh saemien voenine utnehte jïh tjirkie.
NSR vil gjennom Sametinget være en pådriver overfor kommuner, fylkeskommuner og staten for å opprettholde og styrke bosettingen i de samiske bygdene.
Saemiedigkien kultuvreståapoeplaanem tjïrrehtidh, orre kultuvreståapoeh tseagkodh jïh daaletje kultuvre- jïh darjomeståapoej juhtiehtimmiem tjirkehtehtedh
å gjennomføre Sametingets kulturhusplan ved å bidra til etablere nye og sikre drift av eksisterende kultur- og aktivitetshus
jienebh kollektijve faaleldahkh, jienebh busse- jïh vinhtsevalkesh saemien dajvine
å bedre kollektivtilbudet i form av økt buss- og fergetrafikk i samiske områder
girtefealadimmieh aelhpebe sjïdtedh, dovne jienebh girtesaadtesh Noerhtelaanti raasti bijjelen
at flyreiser blir billigere, samt at det blir opprettet flere flyruter på tvers av grensene på Nordkalotten
saemien dajvine jienebh byjjes barkoesijjieh
at det legges til rette for flere offentlige arbeidsplasser i samiske områder
tjielti kapasiteetem mearoegaedtien soejkesjinie jïh aamhtesgietedalleminie nænnoestidh
kommunenes kapasitet innen kystsoneplanlegging og saksbehandling må styrkes
NSR sæjhta gellienlaaketje jielemem jïh jienebh barkoeh saemien dajvine saemiej premissi mietie øøvtiedidh.
NSR står for utvikling av en allsidig næringsvirksomhet og økt sysselsetting i samiske områder på samiske premisser.
Saemien kultuvren iebnine leah eatnemen mubpesth jïh ij-mubpesth maelmieh.
De fornybare og ikke-fornybare ressursene i naturen i Sápmi utgjør det materielle grunnlag for samisk kultur.
Ij-mubpesth maelmiem tjoeveribie dan laakan nuhtjedh guktie ibie båetije boelvi jielemevåaromem øølegh, jïh reebledahkh gelkieh saemide buerine.
De ikke-fornybare naturressursene må utnyttes på en slik måte at vi ikke undergraver eksistensgrunnlaget for fremtidige generasjoner og ressursuttaket skal komme det samiske samfunn til gode.
NSR sæjhta jåerhkedh barkedh eatnemeguedtijes jielemh øøvtiedidh, dah mah saemien kultuvrem nænnostieh jïh voenine veasomh guedtieh, mohte eah eatnemen eerjedh.
NSR vil fortsette sitt arbeid med å utvikle naturbaserte næringer som styrker samisk kultur og opprettholder bosettingen i bygdene, men som samtidig ikke ødelegger balansen i naturen.
NSR sæjhta maadthjieliemidie nænnoestidh jïh øøvtiedidh; båatsoe, laanteburrie, gøøleme, miehtjesjielemh jïh duedtie jïh dejstie ektiedimmieh.
NSR vil styrke og utvikle primærnæringene jordbruk, reindrift, fiske, utmarksnæringer og duodji, samt kombinasjoner av disse.
Miehtjeslaante galka maadthjieliemidie saemiej vuekiej jïh båeries åtnoej mietie tjirkesovvedh.
Utmarka skal sikres for primærnæringene i henhold til samiske tradisjoner og sedvane.
NSR ulmiem dåårje øøkologije-, kultuvre- jïh øøkonomijeguedtijes båatsoem utnedh jïh båatsoen mieriekriebpesjimmieh jïh jïjtjeståvroem nænnoestidh.
NSR støtter målsettingen om en økologisk, kulturell og økonomisk bærekraftig reindrift og at reindriftens rammebetingelser og selvstyre styrkes.
Mearoegaedtien vierhtegh ektievoeten maelmijste tjoevere tjerkebe ståvrojne nænnoestidh, byjres reereminie jïh dåarjegh guktie vuasah øøvtiedidh jïh maarhnabarkose.
Verdiskapningen på kysten skal styrkes gjennom strengere styring av fellesskapets ressurser, lokal forvaltning og støtte til produktutvikling og markedsarbeid.
NSR sæjhta barkedh edtja maadthjielemi reaktah tjirkedh jïh guktie saemien reaktagoerkesh jïh båeries åtnoeh biejverdalledh jïh laakese jïh reeremasse bïejesovvedh.
NSR vil arbeide for å sikre primærnæringenes rettigheter, og for at samiske rettsoppfatninger og sedvaner blir ivaretatt og innarbeidet i lovgivning og forvaltning.
NSR sæjhta duedtien åesiestimmiem jïjtjemh siebredahkesne jieniemdidh.
NSR vil arbeide for økt omsetning av duodjiprodukter i vårt eget samfunn.
Orre jielemh tjoeverieh maahtoen, kultuvren jïh daaletje gaskesadtemen sjisjnjestruktuvren mietie øøvtiedidh.
Nye næringer skal utvikles basert på kompetanse, kultur og moderne kommunikasjonsinfrastruktur.
Byjjes mieriekriebpesjimmieh jïh tjïelke råajvarimmieh gelkieh barkoejielemen skreejrehtimmine ektesne jielemevåaromem saemien dajvine nænnoestidh, jïllebe darjoehtæmman jïh vierhtiedarjoemasse dovne båeries jïh orre jielieminie.
Offentlige rammebetingelser og konkrete tiltak skal sammen med stimulering av næringslivet styrke levegrunnlaget i samiske områder i form av økt sysselsetting og verdiskapning i tradisjonelle og nye næringer.
NSR dåårje galka joekedimmie barkoeskaehtien bååstide bïejedh dejtie barkoesijjide barras veasoedajvine Saepmesne.
NSR støtter gjeninnføring av differensiert arbeidsgiveravgift for bedrifter i tynt befolkede områder i Sápmi.
Gøøleme
Fiske
saemien reaktah jïh båeries åtnoeh, mearoegaedtie- jïh fjovlegøølemisnie, loesegøølemisnie jïh jaevriegøølemisnie jïh dejstie iktebiejieminie, dah gelkieh tjaalasovvedh, laakesne jïh reeremisnie nænnodh jïh båetije aejkide tjirkesovvedh
at samiske sedvaner og rettigheter innen kyst- og fjordfiske, laksefiske og innlandsfiske og kombinasjoner av disse, dokumenteres, anerkjennes i lov og forvaltning og sikres for fremtiden
saemien gøølemedajvem tseegkedh gusnie maelmiereereme jïh låhkoejoekedimmie lea regijovnen jïh byjresen daltesisnie gietske- jïh jearohkevoeten prinsibpen mietie
å opprette en samisk fiskerisone der forvaltning av ressurser og fordeling av kvoter skjer på regionalt og lokalt nivå i henhold til nærhets- og avhengighetsprinsippet
barkoem tjirkedh guktie øøhpehtimmien tjïrrh nueriebidie eevtjedh, jïh noeride sjïere eevtjemelåhkoeh
å sikre rekruttering av ungdom til næringen gjennom opplæringsordninger og egne rekrutteringskvoter for ungdom
joekedimmïelåhkoeh juekedh mearoepluahteste mearoegaedtien pluahtese
å omfordele kvoter fra den havgående flåte til kystflåten
deallahtimmiediedtem gaedtiebealan industrijese rïektedalledh jïh garrebelaakan provhkesovvedh
at det skal legges vekt på lokalt eierskap, miljøhensyn og fjordfiskernes tradisjonelle rettigheter ved oppdrettsetableringer
jielemen vierhtegh tjoeverieh lokngesidh, jïh jielemen kultuvren jïh siebredahken bielieh biejverdidh jïh øøvtiedieh
at verdiskapningen i næringen må økes og at kulturelle og samfunnsmessige sider av næringen blir ivaretatt og utviklet
laanteburriem voenine tjåadtjoehtidh jïh tjirkedh, oktegh jïh jeatjah jieleminie aktesne
å opprettholde og styrke jordbruket i bygdene, alene og i kombinasjon med andre næringer
Saemiedigkien dååhkasjehteme laanteburrieplaane saemien veasoedajvide fulkesovvedh
at Sametingets vedtatte jordbruksplan for de samiske bosettingsområder følges opp
staate tjoevere laanteburriepolitigken dajvem saemien dajvide tseegkedh
at Staten må etablere en landbrukspolitisk sone for samiske bosettingsområder
jielemen vierhtegh tjoeverieh lokngesidh, jïh båeries vuekieh, kultuvrem jïh jeatjah båatsoen siebredahken bielieh biejverdidh jïh øøvtiedieh
at verdiskapningen i næringen må økes, og tradisjonelle, kulturelle og andre samfunnsmessige sider ved reindriften må ivaretas og utvikles aktivt
hijven øørnegi gujmie eevtjemem båatsose boelveste måbpan tjirkedh
å sikre rekruttering til reindriften gjennom gode ordninger for generasjonsoverganger
orre båatsoelaakem jååhkesjidh jïh våaroeminie saemien reaktagoerkesi mietie
at det vedtas en ny reindriftslov med forankring i samisk rettsoppfatning
båatsoelaaken jïh soejkesje- jïh bigkemelaaken reaktatsiehkieh aktese øørnesovvedh edtjieh båatsoen mïelh gaajhkene siebredahken soejkesjinie gorredidh
at bestemmelsene i reindriftsloven og plan- og bygningsloven samordnes for å styrke reindriftens innflytelse i all samfunnsplanlegging
almetjidie maahtoeh båatsoen bïjre jieniemdidh jïh guktie båatsoem guerkiehtidh
å øke kunnskapen om og forståelsen for reindrift i befolkningen
Saemiedigkien tsiehkie tjirkesovvedh edtja båatsoen båetije aejkide tjirkedh jielemepolitigke- jïh reeremegyhtjelassine
at Sametingets rolle i sikringen av reindriftens fremtid styrkes innen næringspolitiske og forvaltningsmessige spørsmål
Daaletje ovjuvrereereme lij guktie ovjuvrh saemien dajvine jeananin.
Dagens rovdyrforvaltning har medført økning i bestanden av rovdyr i samiske områder.
Jielemh leah jïjtjh tjoeveramme øøkonomije dïedtem guedtedh jienebi teehpi jïh jeatjahtovveme maaksovi åvteste.
I stor grad har næringene selv vært nødt til å bære de økonomiske konsekvensene gjennom økt tap og omstillingskostnader.
daerpies råajvarimmieh buektiehtidh teehpide ovjuvri gaavhtan vaeniemdidh
nødvendige tiltak for å redusere tapene forårsaket av rovdyr iverksettes
ovjuvri låhkoeh sjiehtesjidh jïh maeksemeøørnegh tseegkesovvedh, mah setnies teehph maeksieh jïh mah fierhten jieliemasse sjïehtesovveme
bestanden av rovdyr tilpasses og at det etableres erstatningsordninger som dekker reelle tap og som er tilpasset den enkelte næring
vielie duedtien vuasah stuerebe maarhnesne doekesovvedh
å tilrettelegge for at duodji-produkter skal kunne selges på et større marked
lohkehtimmie- jïh øøhpehtimmiefaalaldahkide gorremdidh maadth-, jåarhke- jïh jïlleskuvledaltesisnie
at opplærings- og utdanningstilbudene styrkes på grunnskole-, videregående skole- og høgskolenivå
lohkehtimmieh tjirkedh faage-, vytnesjæjja- jïh mïestereprievieøørnegi gujmie
at opplæring sikres gjennom styrking av fag-, svenne- og mesterbrevordninger
sjïere jielemelatjkoeh duadtan jïh jeatjah jieliemidie
egne næringsavtaler for duodji og andre næringer
Iktebïejeme jielemh jïh giehtelimmieh
Kombinasjonsnæringer og foredling
båeries jielemesjiehtesjimmieh joekehth jielemigujmie jïjtsh jielemehammojne jilliemdidh, øøvtiedidh jïh tjirkesovvedh
at den tradisjonelle næringstilpasning med kombinasjon av ulike næringer skal få status som egen næringsform, styrkes og videreutvikles
råajvarimmieh maeksiehtidh mah øøkologije miehtjesburriem nænnoestieh jïh mah leah mij iktebïejeme jieliemijstie
å finansiere tiltak som styrker økologisk utmarksbruk som en del av næringskombinasjoner
iktebïejeme jieliemidie lohkehtimmieh tseegkesovvedh
at det etableres opplæringstilbud for næringskombinasjoner
orre øøkologijeguedtijes miehtjejielemh øøvtiedidh
å utvikle nye økologisk bærekraftige utmarksnæringer
nuepiem tjirkedh byjres raaveskh nuhtedh
at muligheten for videreforedling av lokale råvarer må styrkes
vielie ektiebarkoe raaveskedeallahtæjjaj, aaliji, sadtesæjjaj jïh maarhnanalmetji gaskemsh, hijven saemien vuasah ellies guvvine buektedh
at økt samarbeid mellom råvareleverandører, produsenter, distributører og
Fealadimmie
markedsaktører skal gi gode samiske produkter med helhetlig profil
fealadimmieh saemien dajvine jïjtsh våaroemi jïh daerpesvoeti mietie øøvtiedidh
at reiselivet i de samiske områdene utvikles på egne vilkår og etter egne behov
maarhnavuesiehtimmie saemien jielemen, darjomi jïh vuelkemi bïjre Nøørjesne jïh gaskelaantine nænnodh
at markedsføringen av samiske opplevelser, aktiviteter og reisemål styrkes i Norge og internasjonalt
fealadimmieh saemien kultuvrejiehtesi åvteste krøøhkestieh jïh guktie saemide buerine sjïdtedh
at samisk kulturuttrykk brukes med respekt i reiselivet, og på en måte som kommer samene selv til nytte
eevtjedh guktie jijjedehteme- jïh gåassomefaaledh saemien goeren mietie saemien dajvine tseegkesovvedh
stimulere til etablering av overnattings- og serveringstilbud med samisk profil i samiske områder
Mijjen aalkoealmetjeviellh jïh - åabpah jeatjah dajvine veartanisnie byjreshaestemigujmie jïjtsh giefiesvoeten åvteste jielieminie.
Våre urfolksbrødre og - søstre i andre deler av verden lever med miljøutfordringer knyttet til sin fattigdom.
Mijjieh saemieh jis byjreshaestemigujmie mijjen ræjhkoesvoeten åvteste.
Vi samer lever med miljøutfordringer knyttet til vår rikdom.
Eatnamasse gietskies årrodh jïh eatnemem nuhtedh lea daerpies saemien roehtsese, jieliemasse, jieliedasse jïh kultuvrese.
Nærhet til og aktiv bruk av natur og miljø er viktig for samisk identitet, levevei, livsutfoldelse og kultur.
Eah leah saemieh oktegh eatnemem saemien dajvesne nuhtedh, jïh ij leah staate gaajhken aejkien vaarjelimmie soejkesjebarkosne saemide krøøhkestamme.
Samtidig er samene ikke alene om å bruke naturen i våre områder og staten har vist seg som en aktør som ikke alltid tar hensyn til samene i sitt verneplanarbeid.
Dajvine dubpene daebpene Saepmien eatneme aaj bestesåvva eatnemen eajhnijste jïh almetjen darjoemistie.
Naturmiljøet i Sápmi påvirkes også av naturfenomener og menneskelige aktiviteter i tilstøtende og fjernere områder.
Mijjese haestemh goerkesadtedh guktie eatnemem nuhtedh, ihke ibie misteh darjoeh mijjen kultuvren maadtegen vuestie.
Vår utfordring er å bevisstgjøre hverandre om at vår bruk av naturen også kan utgjøre en trussel mot naturgrunnlaget for vår kultur.
Ibie galkh saemiej reaktaj åvteste gæmhpodh eatnemen maelmide åadtjodh guktie eatneme dïhte mij teehpie.
Kampen for samiske rettigheter til naturressursene skal ikke vinnes for at naturen skal tape.
Mijjen lea diedte guktie eatnemem nuhtedh jïh dam biejverdidh.
All bruk av naturen innebærer en plikt til å ta vare på naturen.
Guktie saemien åtnoedajvide reeredh tjoevere dan laakan darjodh guktie dïhte guedtijes økologijen mietie, jïh dagkeres reereme tjoevere gaajhkide jaehkemes.
Forvaltning av samiske naturbruksområder må utformes slik at den er økologisk bærekraftig, og en slik forvaltning må ha tillit i hele befolkningen.
NSR-se hævvi dïhte økologije bïevnehke jïh kriebpesjimmie guedtijes øøvtiedimmien bïjre, mij galka våaroeminie gaajhkene båetije politigkesne guktie eatnemem reeredh.
For NSR er det selvsagt at det økologiske perspektiv og kravet om bærekraftig utvikling skal utgjøre fundamentet i all fremtidig politikk når det gjelder forvaltning av naturen.
Dïhte mij saemide vihkele gelkieh gaajhkine laakine jïh soejkesjebarkojne krøøhkestidh.
Det skal tas hensyn til samiske interesser i alle typer lov- og planarbeid.