pere/sami_parallel huggingface dataset:
Vadsøen faangkegåetesne akte vuasahtalleme aktene laavenjostosne Varangeren saemien museuminie, mij saemien histovrijem jïh kultuvrem hijvenlaakan vuesehte.
I Vadsø fengsel er det en utstilling i samarbeid med Varanger samiske museum, som synliggjør samisk historie og kultur på en god måte.
- Daate hijvenlaakan vuesehte guktie saemien gïele jïh kultuvre maehtieh våajnoes dorjesovvedh aaj sovnedimmesne, Muotka jeahta.
- Dette er et godt eksempel på hvordan samisk språk og kultur kan synliggjøres også under soning, sier Muotka.
Vielie bïevnesh:
Mer informasjon:
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka 984 87 576, Liss-Ellen Ramstad 784 74 000 jïh regijovnedirektööre Kriminaalehoksen regijovnesne noerhte Jorid Midtlyng tell.
Sametingsråd Silje Karine Muotka 984 87 576, rådgiver Liss-Ellen Ramstad 784 74 000 og regiondirektør i Kriminalomsorgen region nord Jorid Midtlyng tlf 9111264.
Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Vierhtiedajvh, eatnemen gellievoete, kultuvremojhtesh jïh kultuvreeatneme leah akte vihkeles bielie destie mij maaje gohtjesåvva dïhte materijelle kultuvrevåarome saemien kultuvrese.
Ressursområder, naturmangfoldet, kulturminner og kulturlandskap utgjør en viktig del av det som gjerne kalles det materielle kulturgrunnlaget for samisk kultur.
Daate lea dïhte våarome saemien jieliemasse, årroemasse, kultuvreåtnose jïh siebriedahken evtiedæmman.
Dette er grunnlaget for samisk næringsutøvelse, bosetting, kulturutfoldelse og samfunnsutvikling.
Reereme arealeste, eatnamistie jïh kultuvreaerpeste lea dannasinie vihkeles jis edtja våaromem gorredidh juktie saemien kultuvrem vaarjelidh jïh evtiedidh.
Forvaltningen av areal, natur og kulturarv er derfor viktig for å sikre grunnlaget for bevaring og utvikling av samiske kultur.
NSR
Sørsamisk
Phone: +47 908 39 663
Tel.: +47 908 39 663
Eatnemegellievoete
Samisk bygningsvern
Energije jïh mineraalh
Sametinget arbeider for
Aktem monnehke jïh guhkies perspektijvem tjïertestidh gaajhkene åtnosne arealijste jïh vierhtijste saemien dajvine.
Å vektlegge et bærekraftig og langsiktig perspektiv i all disponering av arealer og ressurser i samiske områder.
Saemien kultuvremojhtesh jïh kultuvren eatneme gorresuvvieh jïh åtnasuvvieh goh våarome saemien identiteetese, jïh kultuvre-jïh siebriedahken evtiedæmman.
At kulturminner og kulturlandskap bevares og brukes som grunnlag for samisk identitet og kultur- og samfunnsutvikling.
Edtja kultuvremojhtesidie aaj reeredh goh akte histovrijen gaaltije.
Kulturminner skal og forvaltes som et historisk kildemateriale.
Eatnemem gellievoete, dejnie biologeles jïh geologeles gellievoetine eatnamisnie jïh ekologeles prosessigujmie, gorresuvvieh aktine monnehke åtnojne jïh vaarjelimmine, aaj naemhtie guktie våaromem vadta saemien kultuvrese.
At naturmangfoldet med dens biologiske, landskapsmessige og geologiske mangfold og økologiske prosesser tas vare på ved bærekraftig bruk og vern, også slik at den gir grunnlag for samisk kultur.
Saemiedigkie reeremeåejvieladtjine barka kultuvremojhteselaaken jïh soejkesje-jïh bigkemelaaken mietie.
Sametinget arbeider som forvaltningsmyndighet etter kulturminneloven og plan- og bygningsloven.
Duedtie / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Duodji / Næringer / Forsiden - Sametinget
Duedtie akte vihkeles darjome mij identiteetem sjugnede, jïh lea joekoen vihkeles saemien kultuvren jïh gïelen gaavhtan.
Duodji er en viktig identitetsskapende virksomhet som er av stor betydning for den samiske kulturen og språket.
Jïjnjh nyjsenæjjah duedtiem åejviebarkojne utnieh jallh lissine jeatjah darjoemidie.
Mange kvinner har duodji som hovednæring eller som et tillegg til andre virksomheter.
Saemiedigkien bijjemes ulmie lea viehkiehtidh guktie gåarede duedtiem jielieminie utnedh, læssanamme dïenestinie jïh åesiestimmine jïjtsedorjeme vaarojste.
Sametingets overordnete mål er å bidra til å utvikle en næringsrettet duodji med økt lønnsomhet og omsetning av egenproduserte varer.
NSR
Vesthavet
Phone: +47 900 57 123
Tel.: +47 900 57 123
Saemiedigkie duedtiekonferansese böörede tsïengelen 27. – 28. b. 2016
Driftstilskuddsordningen i duodji
Saemiedigkien båetije duedtiebïevnesen sjïekenisnie jielemeaktöörh jïh jeatj...
Gjennom duodjiforhandlingene i 2015 mellom Sametinget, Duojáriid Ealáhussear...
- Daelie edtja aktem ektiesaemien barkoem darjodh juktie Sámi Duodji-mïerhke...
I forbindelse med Sametingets kommende duodjimelding inviteres næringsaktøre...
Saemiedigkie sæjhta:
Sametinget jobber for å:
Åesiestimmiem lissiehtidh jïjtsedorjeme vaarojste
Øke omsetningen av egenproduserte varer
Noerh dåårrehtidh duedtiejieliemasse
Rekruttere unge til duodjinæringen
Juktie mijjen ulmide jaksedh dle Saemiedigkie edtja faageles bihkedimmieh vedtedh vytnesjæjjide, duedtien jielemelatjkoem realiseradidh, jïh beetnehdåarjoem vedtedh råajvarimmide mah viehkiehtieh aktem duedtiejielemem evtiedidh.
For å nå våre målsetninger bidra Sametinget til faglig veiledning overfor duodjiutøverne, realisere næringsavtalen for duodji og finansiering av tiltak som bidrar til å utvikle en næringsrettet duodji.
Fïerhten jaepien Saemiedigkie akten jielemelatjkoen bïjre duedtiejieliemasse rååresje.
Sametinget forhandler årlig om en næringsavtale for duodjinæringen.
Saemiedigkie aaj vierhtieh reerie mah edtjieh råajvarimmide årrodh duedtiejieliemisnie.
Sametinget forvalter også midler til tiltak i duodjinæringen
Tjïelten jielemefoenth maehtieh beetnehvierhtieh dåarjodh unnebe råajvarimmide jïh prosjektide.
Innovasjon Norge forvalter midler til bedriftsrettede tiltak i duodjinæringen.
Duedtien jielemelatjkoen mietie dle Saemiedigkie daejtie dåarjojde joekede:
Kommunale næringsfond kan finansiere mindre tiltak og prosjekter.
Gïehteldimmedåarjoe
I henhold til næringsavtalen for duodji deler Sametinget ut følgende tilskudd:
Skåårveme- jïh evtiedimmiedåarjoe
Investerings- og utviklingstilskudd
Faage- jïh ekonomeles moenehtse
Fag – og økonomisk utvalg
Råajvarimmieh doekemasse (ohtsemen mietie)
Salgsfremmende tiltak (søkerbasert)
Tjåadtjoen sertiestimmieh
Faste overføringer
Fïerhten jaepien Duodtjeinstituhtta bijjelen golme mill. kråvnah åådtje sov barkose.
Duodjeinstituhtta får hvert år over tre millioner til sin virksomhet.
Dan ulmie lea duedtiejielemem evtiedidh.
Det har som mål å drive med å utvikle duodjinæringen
Båatsoen jïh duedtien lïerehtimmiekontovre 1,5 mill. kråvnah åådtje duedtien lïerehtæjjaöörnegasse fïerhten jaepien.
Opplæringskontoret for reindrift og duodji får 1,5 millioner kroner i årlig støtte til lærlingordning i duodji.
Kontovre edtja 10 lïerehtæjjah tsaekedh, guktie dah maehtieh faageprieviem duedtesne vaeltedh.
Det skal ta opp 10 lærlinger slik at disse kan ta fagbrev i duodji
Duedtiesiebrieh Sámiid duodji jïh Duojárriid ealáhussearvi gïehteldimmiedåarjoem åadtjoeh fïerhten jaepien juktie vytnesjæjjaj iedtjh gorredidh
Duodjiorganisasjonene Sámiid duodji og Duojáriid ealáhussearvi får årlig driftsstøtte for å ivareta duodjiutøvernes interesser
Duedtiebovrh maehtieh prosjektedåarjoem ohtsedh juktie åesiestimmiem duedteste gorredidh, maam jeatjah vytnesjæjjah dorjeme
Duodjiutsalg kan søke om prosjektstøtte for å sikre omsetning av duodji produsert av andre duodjiutøvere
Duedtiebovride Inka AS jïh Manndalen Husflidslag dåårje / Duedtie / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Støtter duodjibutikkene Inka AS og Manndalen Husflidlag / Duodji / Næringer / Forsiden - Sametinget
Duedtiebovride Inka AS jïh Manndalen Husflidslag dåårje
Støtter duodjibutikkene Inka AS og Manndalen Husflidlag
Saemiedigkieraerie lea dåarjoem vadteme bovride Inka AS Karasjohkesne jïh Manndalen Husflidslag Kåfjovlesne.
Sametingsrådet har innvilget støtte til Inka AS i Karasjok og Manndalen Husflidlag i Kåfjord.
Saemiedigkieraerie aktem viehkiedïrregeöörnegem åtna råajvarimmide mij edtja doekemem lissiehtidh dejtie duedtiebovride mah leah aktene vihties sijjesne, mah dovne jïjtsedorjeme vaaroeh duekieh jïh vaaroeh duekieh mejtie mubpieh leah dorjeme.
Sametinget har en virkemiddelordning for salgsfremmende tiltak for stasjonære duodjiutsalg, som både selger egenproduserte og eksternt produserte varer.
- Inka AS daam dåarjoem aaj daan jaepien åådtje, jïh dan åvteste 179 500 kråvnah dåarjojne dååste Saemiedigkeste.
- Inka AS får dette tilskuddet også i år, og mottar dermed 179 500 i støtte fra Sametinget
Manndalen Husflidslag 175 000 kråvnah dååste.
Manndalen Husflidlag mottar 175 000.
Manne gegkestem daate dåarjoe viehkine sjædta jïh sïelth jienebem duekieh, saemiendigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Jeg håper dette kommer godt med og at bedriftene får et høyere salg, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
- Dåarjoeöörnegen åssjele lea mijjieh sïjhtebe sïelth mah aktene vihties doekemesijjesne hööltestieh edtjieh hijven nuepieh utnedh juktie sijjen gïehteldimmiem tjåadtjoehtidh.
- Formålet med denne støtteordningen er at vi ønsker at bedrifter med permanent utsalgssted skal ha gode vilkår for å opprettholde sin drift.
Dan åvteste geerjene ihke mijjieh dåarjoem vedtebe göökte nænnoes sïeltide, Muotka minngemosth jeahta.
Derfor er jeg glad for at vi gir støtte til to solide bedrifter, avslutter Muotka.
Finnmaarhkekommisjovne
Finnmarkskommisjonen
Politihken aamhtese:
Politisk sak:
Finnmaarhken miehtjiesdajvedåapmestovle
Siste hendelse: 16. jan 2012 Utmarksdomstolen for Finnmark
Finnmaarhken miehtjiesdajvedåapmestovle
Utmarksdomstolen for Finnmark
Edtja ræjhtoeh reaktaj bïjre, mah jijhtieh mænngan Finnmaarhkekommisjovne feelth salkehtamme, akten jïjtse sjïeredåapmestovlese buektedh, man nomme miehtjiesdajvedåapmestovle.
Tvister om rettigheter som oppstår etter at Finnmarkskommisjonen har utredet felt bringes inn for en egen særdomstol, kalt utmarksdomstolen.
Reerenasse Miehtjiesdajvedåapmestovlem nammohte mænngan Saemiedigkine rååresjamme, jïh desnie akte åvtehke njieljie ihkuve lïhtsegigujmie jïh göökte sæjjasadtjigujmie.
Utmarksdomstolen oppnevnes av regjeringen etter konsultasjoner med Sametinget, og består av en leder med fire faste medlemmer og to varamedlemmer.
Dïhte mierie, juktie ræjhtoeh miehtjiesdajvedåapmestovlese buektedh, lea 18 askh mænngan Finnmaarhkekommisjovnen reektehtse lea vadtasovveme jïh bæjhkoehtamme.
Fristen for å bringe tvister inn for utmarksdomstolen er 18 måneder etter at Finmarkskommisjonens rapport er avgitt og kunngjort.
Miehtjiesdajvedåapmestovle edtja våaromem vaeltedh Finnmaarhkekommisjovnen reektehtsisnie, gosse aamhtesem gïetede.
Utmarksdomstolen skal ta utgangspunkt i Finnmarkskommisjonens rapport i sin behandling av saken.
Maahta dejtie sjæjsalimmide, mejtie miehtjiesdajvedåapmestovle dorje, Jillemesreaktese klååkedh.
Avgjørelsene som utmarksdomstolen fatter kan ankes til høyesterett.
Finnmaarhkekommisjovnen voestes reektehtsh edtjieh gaervies årrodh jaepien 2011 minngiegietjesne 2012 aalkovisnie.
Finnmarkskommisjonens første rapporter ventes avlevert rundt årsskifte 2011-2012.
Justisedepartemente jïh Saemiedigkie leah dannasinie aalkeme nammoehtimmien bïjre miehtjiesdajvedåapmestovleste rååresjidh.
Justisdepartementet og Sametinget har derfor startet konsultasjoner om oppnevning av utmarksdomstolen.
Finnmaarhkelaake
Finnmarksloven
Mieriedimmie Finnmaarhkekommisjovnen jïh Finnmaarhken miehtjiesdajvedåapmestovlen bïjre.
Forskrift om Finnmarkskommisjonen og Utmarksdomstolen for Finnmark.
NSR
Tel.:
Phone: +47 971 29 305
+47 971 29 305
Gåabph edtja dejtie åvtelhbodti steemmide seedtedh ?
Hvor skal forhåndsstemmene sendes ?
/ Krirrieh / Veeljemebarkijh / Kampanjeside / Veeljeme jïh veeljemelåhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
/ Partier / Valgmedarbeidere / Kampanjeside / Valg og manntall / Forsiden - Sametinget
Lissine akte læstoe maam tjïelth maehtieh nuhtjedh gosse edtjieh åvtelhbodti steemmah seedtedh dan tjïeltese mij edtja aktem åvtelhbodti ryöknemem darjodh saemiedigkieveeljemasse.
Vedlagt ligger en oversikt kommunene kan benytte når de skal oversende forhåndsstemmegivninger til den kommunen som skal foreta en foreløpig opptelling for sametingsvalget.
56 tjïelth edtjieh aktem åvtelbodti ryöknemem darjodh jïjtje, jïh dam reektedh veeljemejïjjen.
Det er 56 kommuner som skal foreta en foreløpig opptelling selv og rapportere denne på valgnatten.
Dejtie jeatjah tjïeltide, dle ryöknemeveeljemeståvroe veeljemegievlesne, mij dam åvtelhbodti ryöknemem jïh reektemem dorje.
For de øvrige kommunene er det opptellingsvalgstyret i valgkretsen som foretar den foreløpige opptellingen og rapporteringen.
Dah ryöknemetjïelth veeljemegievline dam minngemosth ryöknemem darjoeh.
Adresseregister_kommuner_og_opptellingskommuner 2013.
Gaskesadth mijjine / Saemien gåetievaarjelimmie / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Kontakt oss / Samisk bygningsvern / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Aajhterh vaarjelamme gåetijste reaktam utnieh raeriem åadtjodh råajvarimmien jïh gorredimmien bïjre, guktie edtja ohtsemh darjodh jïh aamhtesegïetedimmien bïjre.
Eiere av freda bygninger har rett til råd om tiltak og vedlikehold og om utforming av søknader og saksbehandlingsrutiner.
Saemiedigkie sæjhta aaj vuarjasjidh mejtie doh soejkesjamme råajvarimmieh sijhtieh dispensasjovnem krïevedh.
Sametinget vil også vurdere om planlagte tiltak vil kreve dispensasjon.
Ohtseme jarkelimmiej bïjre mah eah soejkesje- jïh bigkemelaaken nualan båata, ryöktesth Saemiedægkan seedtesåvva gïetedæmman.
Søknad om endringer som ikke omfattes av plan- og bygningsloven, sendes direkte til Sametinget for behandling.
Saemiedigkie sov raeriem Rïjhkeantikvarese seedtie mij dam minngemosth nænnoestimmiem dorje mejtie dispensasjovne vadtasåvva maam darjodh vaarjelamme gåetine jallh ij.
Sametinget oversender sin innstilling til Riksantikvaren som fatter endelig vedtak om det gis dispensasjon til inngrep i freda byggverk eller ikke.
Saemiedigkie sæjhta sov vuarjasjimmesne jïh raeriestimmesne Rïjhkeantikvarese aktem aerviedimmiem darjodh gaskem daajbaaletje siebriedahkekrïevenassh dennie aktene bielesne, jïh kultuvremojhteseaarvoeh dennie mubpene bielesne.
Sametinget vil i vurdering og innstilling til Riksantikvaren gjøre en avveining mellom moderne samfunnsmessige krav på den ene siden, og kulturminneverdier på den andre siden.
Akte nænnoestimmie dispensasjovnen bïjre maahta krïevenassh utnedh guktie, jïh man jïjnje luhpie jarkelidh.
Et vedtak om dispensasjon kan inneholde krav om utførelsen og omfanget av endringene.
Reereme fïerhtem dispensasjovneohtsemem sjïerelaakan gïetede.
Forvaltningen behandler hver enkelt dispensasjonssøknad for seg.
Govlehtallemebïevnesh
Kontaktinformasjon
Tellefovne / e-påaste Tellefovne: +47 78 47 40 00 Telefakse: +47 78 47 40 90 samedigg@samediggi.no
Seniorrådgiver Randi Sjølie, fagansvarlig for bygningsvern Telefon: 78 47 40 18 randi.sjolie@samediggi.no
Faagetjåadtjoehtæjja vïhtesjadtemasse saemien gåetijste:
Fagansvarlig for registrering av samiske bygninger:
Mia De Coninck, prosjekten åvtehke, Tellefovne: 78 47 40 23 mia.de.coninck@samediggi.no
Mia De Coninck, prosjektleder, Telefon: 78 47 40 23 mia.de.coninck@samediggi.no
Saemiedigkien tjïeltekonferanse lea heajhteme
Sametingets kommunekonferanse er avlyst
Tjïeltekonferanse lea heajhteme nåake vearelden gaavhtan
Kommunekonferansen er avlyst, på grunn av dårlig vær.
Tjïeltekonferanse goevten 10. – 11. b. 2015 Karasjohkesne
Konferansen er på auditoriet.
Konferanse lea auditovrijisnie
Følg konferansen på Sametingets nett-tv:
Dæjstan, goevten 10. b.
Tirsdag 10. februar
1. bielie.
Registrering
Buerie båeteme, Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo
Velkommen v / Sametingspresident Aili Keskitalo
Bïevnesh saemien gïelemoenehtsen bïjre, åvtehke Bård Magne Pedersen
Orientering om samisk språkutvalg v / leder Bård Magne Pedersen
Guektiengïelevoete – daan beajjetje tsiehkie, haestemh jïh veanhtadimmieh, Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo
Tospråklighet - dagens situasjon, utfordringer og forventinger
Saemiedigkien noereraerien jïh voereseraerien veanhtadimmieh tjïeltide, SUPU jïh voereseraerie
v / Sametingspresident Aili Keskitalo
Prïhtjege gaahkoejgujmie, muerjieh
Sametingets ungdomsråd og eldrerådets forventninger til kommunene, v / SUPU og eldrerådet
Tjïelti / fylhkentjïelti veanhtadimmieh jïh åssjaldahkh Saemiedigkien jïh gïelemoenehtsen barkose, håaleme Porsanger tjïelten jïh Snåasen tjïelten baaktoe
Kommunenes / fylkeskommunenes forventinger og tanker til Sametingets og språkutvalgets arbeid, Innlegg v / Porsanger kommune og Snåsa kommune
Beapmoe (Saemiedigkesne)
Lunsj (på Sametinget)
Reerenassen saemien vuajnoe tjïeltereformesne, staatetjaelije Anne Karin Olli
Regjeringens samiske perspektiv i kommunereformen v / statssekretær Anne Karin Olli
Tjïeltereforme – saemien vuajnoe, raerielïhtsege Ann-Mari Thomassen
Kommunereformen - samisk perspektiv, v / rådsmedlem Ann-Mari Thomassen
Digkiedimmie. Maam ulmide tjïeltereforme sæjhta åadtjodh gïelen, kultuvren jïh siebriedahkejieleden evtiedimmien gaavhtan saemien dajvine.
Hvilken betydning vil kommunereformen få for utvikling av språk, kultur og samfunnsliv i samiske områder.
Digkiedimmie. Digkiedimmien åvtehke: Lavangen tjïelteåejvie Erling Bratsberg
Innlegg v / Tana kommune og Karasjok kommune.
Gaskevåhkoen, goevten 11. b.
Middag på Scandic Hotel Karasjok
Jieleme- jïh siebriedahkeevtiedimmie
Tanker fra gårsdagen v / Aili Keskitalo
Bïevnesh Dáhttuprosjekten bïjre, Ragnhild Dalheim Eriksen, Saemiedigkie
Orientering om Dáhttu prosjektet v / Ragnhild Dalheim Eriksen, Sametinget.
Evtiedimmievæhtah saemien siebriedahkine.
Utviklingstrekk i samiske samfunn.
Maam tjïelth darjoeh mah lyhkesieh ?
Hva gjør kommuner som lykkes ?
Knut Vareide, Telemarksforskning.
v / Knut Vareide, Telemarksforskning.
Digkiedimmie.
Debatt.
Maam ulmide daan beajjetje evtiedimmievæhtah jïh tjïeltereforme sijhtieh åadtjodh dan båetijen aejkien jieleme- jïh siebriedahkeevtiedimmien gaavhtan saemien dajvine.
Hvilken betydning vil utviklingstrekkene vi ser i dag samt kommunereformen få for fremtidig nærings- og samfunnsutvikling i samiske områder.
Prïhtjege gaahkoejgujmie, muerjieh.
Oppsummering (av hele konferansen) v / Sametingspresident Aili Keskitalo
Åenehks vaajestimmie abpe konferanseste, Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo
Avslutning og hjemreise.
Galhkuve jïh vualkoe gåetide.
Busstransport fra Scandic Karasjok Hotell til Lakselv flyplass.
Goerehtalleme jïh jååhkesjimmie daaletje reaktijste Finnmaarhkesne.
Siste hendelse: 16. jan 2012 Utmarksdomstolen for Finnmark
Goerehtalleme jïh jååhkesjimmie daaletje reaktijste Finnmaarhkesne.
Kartlegging og anerkjennelse av eksisterende rettigheter i Finnmark.
Finnmaarhkelaaken mietie dle aktem kommisjovnem tseegkeme, gohtjeme Finnmaarhkekommisjovne, mij edtja aajhtere-jïh åtnoereaktah salkehtidh dan laantese maam Finnmaarhkeneeke reerie.
Etter finnmarksloven er det opprettet en kommisjon, kalt Finnmarkskommisjonen, som skal utrede eier- og bruksrettigheter til den grunnen Finnmarkseiendommen forvalter.
Finnmaarhkekommisjovnen joekehts barkoeh leah jïjtse mieriedimmesne struvrehtamme.
Virksomheten til Finnmarkskommisjonen er regulert i egen forskrift.
Reerenasse lea Finnmaarhkekommisjovnem nammoehtamme, mænngan konsultasjovnh Saemiedigkine åtneme njoktjen 2008, jïh desnie akte åvtehke jïh njieljie jeatjah lïhtsegh.
Finnmarkskommisjonen er oppnevnt av regjeringen etter konsultasjoner med Sametinget i mars 2008 og består av en leder og fire andre medlemmer.
Dah leah:
Disse er:
Jon Gauslaa (åvtehke)
Jon Gauslaa (leder)
Finnmaarhkekommisjovne edtja åtnoe- jïh aajhterereaktah salkehtidh dan laantese maam Finnmaarhkeneeke Staateskåajjeste SF åadtjoeji snjaltjen 2006.
Finnmarkskommisjonen skal utrede bruks- og eierrettigheter til den grunnen som Finnmarkseiendommen overtok fra Statskog SF 1. juli 2006.
Ulmie lea tjïelkestidh man vijries dah reaktah leah, jïh sisvegem tjïelkestidh dejnie reaktine mejtie almetjh Finnmaarhkesne lin maahteme reebleme daennie dajvesne, dannasinie dah dajvem guhkiem eekeme, aalteren tïjjen åtnoe, jallh aktene jeatjah reaktavåaroemisnie, vuesiehtimmien gaavhtan voenges provhke.
Siktemålet er å avklare omfanget av og innholdet i de rettighetene som folk i Finnmark kan ha ervervet på denne grunnen med grunnlag i hevd, alders tids bruk, eller på annet rettsgrunnlag, for eksempel lokal sedvanerett.
Kommisjovne sæjhta sov sjæjsjalimmieh vaeltedh aktede vihties vuarjasjimmeste dehtie åtnoste, mij lea aktene dajvesne orreme.
Kommisjonen vil måtte treffe sine konklusjoner på grunnlag av en konkret vurdering av den bruken som har foregått i et område.
Daennie vuarjasjimmesne kommisjovne tjuara vuartasjidh man guhkiem åtnoe vaaseme jïh sisvegem, dan nuelesne mejtie åtnoe eksklusijve jallh intensijve orreme, jïh mejtie dah utnijh lin maahteme vienhtedh dej åtnoe lea reaktan mietie orreme.
I denne vurderingen vil kommisjonen måtte se hen til brukens varighet og innhold, herunder om bruken har hatt et eksklusivt eller intensivt preg, og om brukerne har hatt rimelig grunn til å tro at deres bruk har vært rettmessig.
Finnmaarhkekommisjovnen åejviediedte lea aamhtesen bievnedh.
Finnmarkskommisjonen har hovedansvaret for sakens opplysning.
Kommisjovne tjuara dannasinie jïjtje hoksedh dah rïektes jïh histovrijen tsiehkieh mah leah daerpies gosse edtja reaktatsiehkide tjïelkestidh, aktem eensi salkehtimmiem åadtjoeh.
Kommisjonen vil dermed selv måtte sørge for at de faktiske og historiske forholdene som er nødvendige for å avklare rettighetsforholdene, blir forsvarlig utredet.
Goh akte lïhtse aamhtesebievnemisnie dle kommisjovne maahta njaelmeldh buerkiestimmieh jïh tjaeleldh materijalh, goh tjaatsegh jïh plearoeh, veedtjedh.
Som ledd i saksopplysningen kan kommisjonen innhente muntlige forklaringer og skriftlig materiale i form av dokumenter og lignende.
Kommisjovne aaj maahta goerehtimmiejgujmie jïh salkehtimmiejgujmie nïerhkedh, rïektes, histovrijen jïh rïekteles tsiehkiej bïjre, mah ulmiem utnieh aamhtesen konklusjovnide.
Kommisjonen kan også iverksette undersøkelser og utredninger om faktiske, historiske og rettslige forhold av betydning for dens konklusjoner.
Dïhte aktegs salkehtæjja / dotkemeinstitusjovne læjhkan diedtem åtna sisvegen åvteste dejtie maehteles salkehtimmide, mej åvteste kommisjovne lea barkoevedtije.
De sakkyndige utredningene som kommisjonen er oppdragsgiver for er imidlertid den enkelte utreder / forskningsinstitusjon selv ansvarlig for innholdet.
Dah salkehtimmieh sijhtieh akte bielie årrodh kommisjovnen våaroemistie konklusjovnh vaeltedh.
Utredningene vil være en del av kommisjonens grunnlag for konklusjoner.
Mænngan goh Finnmaarhkekommisjovne aktem feeltem salkehtamme, dle aktem reektehtsem vadta gusnie edtja bievnedh:
Etter at Finnmarkskommisjonen har utredet et felt avgir det en rapport som skal inneholde opplysninger om:
Gïeh leah dajven aajhtere
Hvem som er eier av grunnen
Dej aamhtesetsiehkiej bïjre mejtie kommisjovne sov konklusjovnh bigkie
De saksforhold kommisjonen bygger sine konklusjoner på
Edtja Finnmaarhkekommisjovnen reektehtsem bæjhkoehtidh, jïh Finnmaarhkeneeke edtja mielem utnedh konklusjovni bïjre.
Finmarkskommisjonens rapport skal kunngjøres, og Finnmarkseiendommen skal ta stilling til konklusjonene.
Finnmaarhkekommisjovne edtja guejmiej gaskem deanahtidh, mah eah leah sïemes kommisjovnen konklusjovnine.
Finnmarkskommisjonen skal mekle mellom parter som ikke er enig i kommisjonens konklusjoner.
Finnmaarhkelaake.
Finnmarksloven
Mieriedimmie Finnmaarhkekommisjovnen jïh Miehtjiesdajvedåapmestovlen bïjre Finnmaarhkese.
Forskrift om Finnmarkskommisjonen og Utmarksdomstolen for Finnmark.
Finnmaarhkekommisjovne.
Finnmarkskommisjonen
Saemiedigkie lea gåassoehtæjjah konferansese Alta 2013 jïh lea teknihkeles öörnedæjja.
Sametinget er vertskap for konferansen Áltá 2013 og fungerer som teknisk arrangør.
Lissine dle Saemiedigkie aaj dïedtem åtna kultuvreprogrammen åvteste jïh side-events konferansesne.
I tillegg har Sametinget ansvar for kulturprogram og side-events under konferansen.
Saemiedigkie maahta siejhme bïevnesh konferansen bïjre faalehtidh, jïh tjïelke bïevnesh konferansen dæjpeles tjïrrehtimmien bïjre.
Sametinget kan tilby generell informasjon om konferansen, og konkret informasjon om den praktiske gjennomføringen av den.
Ønsker du informasjon om innhold og prosess før og under konferansen, kan du kontakte Jis bïevnesh sïjhth sisvegen jïh prosessen bïjre konferansen åvtelen jïh konferansesne, maahtah dejnie gaskenasjovnaale iktedimmiedåehkine (Indigenous Global Coordinating Group) govlehtalledh.
Ønsker du informasjon om innhold og prosess før og under konferansen, kan du kontakte den internasjonale koordingeringsgruppen (Indigenous Global Coordinating Group).
Govlehtallijh
Kontaktpersoner
Hege Fjellheim Goevtesedirektööre reaktide jïh gaskenasjovnaale aamhtesidie +47 78 47 40 47 hege.fjellheim@samediggi.no
Hege Fjellheim Avdelingsdirektør for rettigheter og internasjonale saker +47 78 47 40 47 hege.fjellheim@samediggi.no
Preessegovlehtallijh
Pressekontakter
Govlehtallh GCG
Kontaktliste Samisk delegasjon
Aalkoealmetji gaskenasjovnaale iktedimmiedåehkie (GCG) tjirkijh åtna ovmessie aalkoealmetjeregijovnijste veartenisnie.
Urfolkenes internasjonale koordineringsgruppe (GCG) består av representanter fra ulike urfolksregionene i verden.
Ž GCGn nedtesæjroe
GCGs pressekontakter
Ž GCGn Facebook-sæjroe
Alyssa Macy Skype: alyssa.
GCGn preessegovlehtallijh
Ghazali Ohorella Skype: gohorella Mobile: (+31) 630-027695 ghazali@siwalima.org
Govlesadtemem nænnoste tjïelti- jïh fylhkentjïeltigujmie / Reeremedajve saemien gïelide / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Styrker kommunikasjonen med kommunene og fylkeskommunene / Forvaltningsområde / Språk / Forsiden - Sametinget
Govlesadtemem nænnoste tjïelti- jïh fylhkentjïeltigujmie
Styrker kommunikasjonen med kommunene og fylkeskommunene
Saemiedigkien presidente Aili Keskitalo sæjhta tjïeltide jïh fylhkentjïeltide reeremedajvesne vaaksjodh.
Sametingets president Aili Keskitalo vil besøke kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet.
Aajkoe lea guektiengïelebarkoem digkiedidh.
Hensikten er å drøfte arbeidet med tospråklighet.
Saemiedigkie 48,4 mill. kråvnah guektiengïelevoetevierhtine dåårje tjïeltide jïh fylhkentjïeltide reeremedajvesne.
Sametinget bevilger 48,4 millioner kroner som tospråklighetsmidler til kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet.
- Dovne tjïelth jih fyhlhkentjïelth leah vihkeles evtiedimmiebarkosne jïh barkosne gïelem nænnoestehtedh juktie dej lea dïedte hoksehtimmiem vedtedh fïerhten almetjasse jïh daam hoksehtimmiem saemiengïelesne vedtedh, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
- Både kommunene og fylkeskommunene er sentrale i arbeidet med utvikling og styring av språket da de har ansvar for service overfor enkeltmennesker og at denne servicen gis på samisk, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Saemiedigkie lea laavenjostoelatjkoeh dorjeme gaajhki tjïeltigujmie jïh fylhkentjïeltigujmie reeremedajvesne åtnoen bïjre guektiengïelevoetevierhtijste.
Sametinget har inngått samarbeidsavtaler med alle kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet om bruken av tospråklighetsmidlene.
Juktie daejtie latjkojde vijriesåbpoe vaeltedh, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo sæjhta tjïelten åejvide gaavnesjidh juktie guektiengïelevoetebarkoem digkiedidh.
I forbindelse med oppfølgingen av avtalene ønsker sametingspresident Aili Keskitalo å møte ordførerne for å drøfte arbeidet med tospråklighet.
17.01.14. kl.. 13.30 – 15.30: Karasjok tjïelte, raeriegåetie
15.01.14. kl. 09.00 – 11.00: Nesseby kommune, Isak Saba Senteret,
Våhkoen 7 - 10.02.14 - 13.2.14 soejkesjamme tjåanghkoeh daejgujmie: Troms fylhkentjïelte, Kåfjord tjïelte, Lavangen tjïelte, Nordlaanten fylhkentjïelte jïh Tysfjord tjïelte
Uke 7 - 10.02.14 - 13.2.14 planlagt møter med: Troms fylkeskommune, Kåfjord kommune, Lavangen kommune, Nordland fylkeskommune ja Tysfjord kommune
Våhkoen 18 – 29.4.14 – 30.4.14 soejkesjamme tjåanghkoeh daejgujmie: Raavrevihken tjïelte, Snåasen tjïelte jïh Noerhte-Trööndelagen fylhkentjïelte
Uke 18 – 29.4.14 – 30.4.14 planlagt møter med: Røyrvik kommune, Snåsa kommune og Nord-Trøndelag fylkeskommune
Soejkesje lea tjåanghkoem utnedh Finnmarhken fylhkentjïelte aaj.
Planen er å ha møte med Finnmark fylkeskommune også.
Ij leah annje latjkeme gåessie.
Tidspunkt er ennå ikke avtalt.
Saemiedigkien presidente Aili Keskitalo soptseste laavenjostoelatjkoeh Saemiedigkien jïh tjïelti jïh fylhkentjïelti gaskem åtnoen bïjre guektiengïelevoetevierhtijste edtjieh vuarjasjamme sjïdtedh mubpien jaepien.
Sametingets president Aili Keskitalo forteller at samarbeidsavtalene mellom Sametinget og kommunene og fylkeskommunene om bruken av tospråklighetsmidlene skal evalueres neste år.
Vielie bïevnesh Saemiedigkien presidenteste Aili Keskitalo, 971 29 305 jallh govlesadtemen direktööre Jan Roger Østby, 481 44 696
Mer informasjon fås av Sametingets president Aili Keskitalo, 971 29 305 eller kommunikasjonsdirektør Jan Roger Østby, 481 44 696
Guessine mïnnedh Saemiedigkesne / Saemiedigkiegåetie / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Besøke Sametinget / Sametingsbygningen / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Guessine mïnnedh Saemiedigkesne
Besøke Sametinget
Vuesiehtimmie bïjre jarkan Saemiedigkiegåetesne lea biejjieladtje ts. 13.00.
Omvisning i Sametingsbygningen skjer daglig kl. 13.00.
Vuesiehtimmie lea nöörjen, saemien jïh eengelsken gïelesne.
Omvisningsspråk er norsk, samisk og engelsk.
Giesege (20.05 – 15.08) lea vuesiehtimmie fïerhten tæjmoen ts. kl:8.30, 9.30, 10.30, 12.30, 13.30, 14.30.
I sommersesongen (20.06 - 15.08) er det omvisning på følgende tidspunkt: 8.30, 9.30,10.30, 12.30, 13.30 og 14.30.
Sjïehtedamme faalenasse dåehkide
Tilpasset tilbud for grupper
Learoehkidie jïh klaasside noeredaltesisnie jïh jåarhkeskuvlesne, siebride, institusjovnide jïh meedijidie faalehtibie sjïehtedamme vuesiehtimmiem, jïh dellie aaj ånnetji Saemiedigkien, saemiepolitihken jallh jeatjah sjyöhtehke teemaj bïjre soptsestibie.
For skoleelever og - klasser i ungdomstrinnet og videregående skoler, organisasjoner, institusjoner og medier tilbys tilpasset omvisning, inkludert korte foredrag om Sametinget, samepolitikk eller andre relevante tema.
Mijjieh faalenassem sjïehtedibie barkoefaamoen mietie reeremisnie jïh dej politihkeles darjomi mietie gåetesne.
Tilbudet tilpasses til enhver tid kapasiteten i administrasjonen og den politiske aktiviteten i bygningen.
Govlehtallh Govlesadtemegoevtesinie jis dov lea sjïere daerpiesvoeth.
Kontakt Kommunikasjonsavdelingen om du har særskilte behov.
Ræhpas tjåanghkoeh
Åpne møter
Tjåanghkoeh Saemiedigkien stoerretjåanghkosne jïh moenehtsinie leah ræhpas almetjidie.
Møtene i Sametingets plenum og komitéer er åpne for publikum.
Stoerretjåanghkoe jïh moenehtsh ovrehte njieljie tjåanghkoeh utnieh fïerhten jaepien.
Plenum og komitéene har rundt fire møter i året hver.
Mearan tjåanghkoeh daesnie aaj Saemiedigkien beapmoesijjie ræhpas guesside.
Under møtene er Sametingets kantine også åpen for publikum.
Saemiedigkien gærjagåetie
Sametingets bibliotek
Saemiedigkien gærjagåetie lohkeme- jïh goeremesijjiejgujmie lea ræhpas ts. 09.00 – 15.00, jïh guessieh maehtieh dejtie nuhtjedh.
Sametingets bibliotek med lese- og studeplasser er åpent mellom 09.00 og 15.30, og kan benyttes av publikum.
Govlehtallh Saemiedigkine
Kontakt Sametinget
Healsoe jïh sosijaaleprosjekth / Healsoe jïh sosijaale / Saemiedigkie - Sametinget
Helse og sosialprosjekter / Helse og sosial / Forsiden - Sametinget
Ohtsememierie: Ræhpas
Søknadsfrist: Åpen
Ulmie:
Mål:
Hijven healsoe jïh seammavyörtegs healsoe- jïh sosijaaledïenesjh saemien årroejidie, mah saemien gielem jïh kultuvrem våaroeminie utnieh.
God helse og likeverdige helse- og sosialtjenester til det samiske folk, som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur.
Sjïere væhtah juktie ulmiem jaksedh
Kriterier for måloppnåelse:
Prosjekteilledahkh mah leah sjïehtesjamme siebrien / institusjovnen soejkesjevierhkesne
Prosjektresultater implementert i organisasjonens / institusjonens planverk.
Låhkoe nïerhkeme råajvarimmijste juktie dïenesjh saemien skïemtjijidie sjïehteladtedh.
Antall igangsatte tiltak for tilrettelegge tjenester for samiske pasienter.
Låhkoe tjïrrehtamme vuekie- jïh faageevtiedimmieprosjektijste.
Antall gjennomførte metode- og fagutviklingsprosjekter.
Tseegkeme systeemh ihke saemieh åadtjoeh meatan årrodh sjæjsjalimmieprosessine sijjen bïjre
Etablerte systemer for samisk brukermedvirkning
Vielie vihtiestamme daajroe healsoetsiehkiej bïjre saemien årroji luvnie
Økt dokumentert kunnskap om helseforhold blant det samiske folket
Låhkoe nïerhkeme maahtoelutnjemeråajvarimmijste saemien skïemtjiji reaktaj jïh daerpiesvoeti bïjre
Antall igangsatte kompetansehevingstiltak om samiske pasienters rettigheter og behov
Vuarjasjimmie ohtsemijstie jïh våaroehtimmie ohtsemi gaskem
Vurdering av og prioritering mellom søknader:
Ohtsemh vuarjasjamme sjidtieh ekonomeles, maarkeden, teknihkeles, siebriedahkenåhtoen, kåansteles, faageles jïh jeatjah sjyöhtehke krööhkemi mietie, gaskem jeatjah mejtie ohtsijen lea nuepie prosjektem / råajvarimmiem dæjpeleslaakan tjïrrehtidh.
Søknader vurderes ut fra økonomiske, markedsmessige, tekniske, samfunnsmessig nytte, kunstneriske, faglige og andre relevante hensyn blant annet praktisk gjennomførbarhet.
Gosse ohtsemidie vuarjesje dellie leavloe bïejesåvva faageles sisvegasse, profesjonaliteetese jïh kvaliteetese.
I vurderingen av søknader legges det vekt på faglig innhold, profesjonalitet og kvalitet.
Faatoes reekteme aarebi aamhtesinie sæjhta vihkeles årrodh vuarjasjimmesne.
Manglende rapportering i tidligere saker vil bli vektlagt.
Gosse ohtseme gïetesåvva Saemiedigkie maahta vuarjasjidh mejtie ohtsije ekonomeles nuepiem åtna prosjektem / tseegkemem tjïrrehtidh.
Ved behandling av søknaden vil Sametinget kunne vurdere søkers økonomiske evne til å gjennomføre prosjektet / etableringen.
Saemiedigkie maahta kredihtebïevnesh ohtsijen bïjre veedtjedh.
Sametinget kan innhente kredittopplysninger om søkeren.
Aerviedimmienjoelkedassh:
Beregningsregler:
Dåarjoe aerviedamme sjædta buerkiestamme ohtsemen jïh prosjektebuerkiestimmien mietie, raajan 500 000 kråvnah.
Tilskudd beregnes på grunnlag av begrunnet søknad og prosjektbeskrivelse, inntil kr 500 000
Dåarjoenjoelkedassh - Healsoe- jïh sosijaaleprosjekth
Regelverk for tilskudd til Helse - og sosialprosjekter 2016
Healsoe / Healsoe jïh sosijaale / Saemiedigkie - Sametinget
Helse / Helse og sosial / Forsiden - Sametinget
Healsoe
Søk tilskudd
Saemiedigkie barka guktie dah saemieh aktem seammavyörtegs healsoedïenesjem åadtjoeh mij våaromem vaalta saemien gïelesne jïh kultuvresne.
Sametinget jobber for en likeverdig helsetjeneste til det samiske folk som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur.
NSR
Rådsmedlem
Phone: +47 907 75 219
Tel.: +47 907 75 219
Govlemehokse saemien gïelesne
Etiske retningslinjer for helseforskning på samer
Saemiedigkieraerie 304 000 kråvnah dåårje govlemeseabran Hørselshemmedes lan...
I forbindelse med Sametingets arbeid medutvikling av etiske retningslinjer f...
Rååresjimmietjåanghkoe saemien neavroebievnemedïenesjen bïjre
Nye oppgaver til kommunene uten samisk perspektiv
Dæjstan voerhtjen 29. b. saemiedigkieraerie Henrik Olsen tjirkijh gaavnesje S...
- Jeg er glad for at kommunene styrkes med flere oppgaver, men dette må samti...
Nöörjesne dah tjïelth mah diedtem utnieh voesteshealsoedïenesjen åvteste (v.g. staeriesdåaktereöörnege, dåakterevaeptie, skïemtjegåetiedïenesjh, hïejmesujhteme).
I Norge er det kommunene som har ansvaret for primærhelsetjenesten (eks. fastlegeordningen, legevakt, sykehjemstjenester, hjemmesykepleie).
Staate diedtem åtna sjïerehealsoedïenesjen åvteste (skïemtjegåetie, neavroebïevnemedïenesje, skïemtjebïjledïenesje, psykatrijen intstitusjovnh).
Staten har ansvaret for spesialisthelsetjenesten (sykehus, nødmeldetjenesten, ambulansetjeneste, institusjoner i psykiatri).
Fylhkentjïelth diedtem utnieh baeniehealsoedïenesjen åvteste.
Fylkeskommunene har ansvaret for tannhelsetjenesten.
Fylhkentjïelth edtjieh aaj tsevtsiedæjjine årrodh almetjehealsobarkose fylhkine, jïh dah edtjieh tjïeltide viehkiehtidh dej almetjehealsoebarkosne.
Fylkeskommunene skal også være pådrivere for folkehelsearbeidet i fylkene og de skal hjelpe kommunene i deres folkehelsearbeid.
Nasjovnale åejvieladtjh diedtem utnieh eensi healsoedïenesjh faalehtidh aaj dejtie saemien almetjidie.
Nasjonale myndigheter har ansvaret for å tilby forsvarlige helsetjenester også til det samiske folk.
Saemiedigkie sæjhta:
Sametinget jobber for:
Seammavyörtegs healsoedïenesje dejtie saemien almetjidie mij våaromem vaalta saemien gïelesne jïh kultuvresne.
En likeverdig helsetjeneste til det samiske folk som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur.
Vielie maahtoe jïh daajroe saemien gïelesne jïh saemien gïelen jïh kultuvren bïjre gaajhkine daltesinie healsoedïenesjisnie.
Økt kompetanse og kunnskap i og om samisk språk og kultur på alle nivå i helsetjenesten.
Tjåadtjoehtæjja dan åvteste lea aktene bijjemes daltesisnie.
Ansvaret for dette ligger på et overordnet nivå.
Saemiedigkien ulmie lea seammavyörtegs healsoe- jïh sosijalefaalenasse saemien skïemtjijidie, seammalaakan goh dejtie jeatjah årroejidie.
Vårt mål er hele tiden å sikre samiske pasienters rettigheter og behov for likeverdige helse- og sosialtjenester.
Ij naan gruvadarjome Nussiresne jalhts stuvremesoejkesje lea jååhkesjamme / Energije jïh mineraalh / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Ingen gruvedrift i Nussir selv om reguleringsplan er godkjent / Energi og mineraler / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Ij naan gruvadarjome Nussiresne jalhts stuvremesoejkesje lea jååhkesjamme
Ingen gruvedrift i Nussir selv om reguleringsplan er godkjent
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka bælla guktie gåarede byjresinie jïh båatsoen båetije aejkine Kvalsundsne mænngan Tjïelte- jïh orrestimmieministere Jan Tore Sanner stuvremesoejkesjem jååhkesji Nussirese jïh Ulveryggesne Kvalsunden tjïeltesne Finnmaarhkesne.
Sametingsråd Silje Karine Muotka er redd for miljøet og reindriftens fremtid i Kvalsund etter at Kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner godkjente reguleringsplanen for Nussir og Ulveryggen i Kvalsund kommune i Finnmark.
- Im ierielimmesne, men læjhkan viesjledem ihke tjïelte- jïh orrestimmieministere Jan Tore Sanner stuvremesoejkesjem akten gïehtelæmman gaertjiedamme nåhtojne siebriedahkese luhpede, seamma tïjjen goh akte dagkeres gruva sæjhta nåake konsekvensh utnedh byjresasse, göölemasse jïh båatsose, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
- Jeg er ikke overrasket, men likevel skuffet over at kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner gir tillatelse til en reguleringsplan for en virksomhet med begrenset samfunnsmessig nytte samtidig som en slik gruve vil ha store negative konsekvenser for miljø, fiske og reindrift, sier Sametingsråd Silje Karine Muotka.
Sov jååhkesjimmesne stuvremesoejkesjistie tjïelteministere våaroemasse beaja ij naan gruvadarjome maehtieh aelkedh åvtelen båatsojne seamadamme råajvarimmiej bïjre mah skaaride ånnanieh.
I sin godkjennelse av reguleringsplanen legger kommunalministeren til grunn at ingen gruveaktivitet kan skje før det er oppnådd enighet med reindriftsnæringen om avbøtende tiltak.
Lissine Byjresedirektovraate tjuara soejkesjidie jååhkesjidh jïh mineraaleåejvieladtjh tjuerieh luhpiedimmiem vedtedh gïehtelæmman.
I tillegg til dette må planene godkjennes av Miljødirektoratet og det må gis driftskonsesjon fra mineralmyndighetene.
- Krïevenasse mij jeahta Nussir ASA tjuara sïemes sjïdtedh båatsojne sov råajvarimmien bïjre lea læjhkan hijven, dastegh gruvadarjome ij aelkieh jis ij maehtieh naemhtie sïemes sjïdtedh.
- Kravet om at Nussir ASA må oppnå enighet med reindriftsnæringen om sitt tiltak er likevel positivt, forutsatt at en gruvevirksomhet ikke starter om slik enighet ikke oppnås.
Vihkeles båatsoe ij damth dah eah tjabrehtamme sjïdth maam akt jååhkesjidh mejnie ij gåaredh jieledh, Muotka jeahta.
Det er viktig at reindrifta ikke føler at de blir presset til å godta noe de ikke kan leve med, sier Muotka.
Gosse dïhte lea jeahteme dle tuhtjem onterligs staateraerie Jan Tore Sanner sæjhta dam almetjerïekteles dïedtem, juktie våaromem gorredidh dejtie mah båatsoste jielieh, akten gruvasïeltese bïejedh.
Når dette er sagt finner jeg det underlig at statsråd Jan Tore Sanner slik skyver fra seg et folkerettslig ansvar for å sikre grunnlaget for de som lever av reindrifta til et gruveselskap.
Aamhtese vuesehte man stoerre dåeriesmoerh reerenasse jïjtje åtna almetjerïekteles dïedth tjïrrehtidh vihties aamhtesinie, Muotka jeahta.
Saken viser hvor store vanskeligheter regjeringen har med selv å gjennomføre folkerettslige forpliktelser i konkrete saker, sier Muotka.
- Mov mïelen mietie dle båajhtoehlaakan jïh habjoehlaakan dåemede gosse gruvabarkoem luhpede mij lea soejkesjamme Nussiresne jïh Ulveryggesne.
- Jeg mener det er galt og uforsvarlig å tillate en gruvedrift som planlagt i Nussir og Ulveryggen.
Sïjhtem dan åvteste jåerhkedh barkedh olles dagkeres darjome nïerhkh, jïh gellie tjåanghkoeh åejvieladtjigujmie sjædta dovne dearjoelaaken, tjaetsiemieriedimmien jïh mineraalelaaken mietie, Muotka minngemosth jeahta.
Jeg vil derfor fortsette å arbeide for at en slik virksomhet ikke blir realisert, og det skal gås flere myndighetsrunder både etter forurensingsloven, vannforskriften og mineralloven, avslutter Muotka.
Vielie bïevnesh:
For mer informasjon:
Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Næringer / Forsiden - Sametinget
Saemien jielemevuekieh tjåadtjoehtidh jïh vijriesåbpoe evtiedidh dam saemiej jielemevåaroemem gorrede, jïh lea akte tjirkeme ihke saemien kultuvre jïh akte jielije saemien gïele evtiesuvvieh.
Å opprettholde og videreutvikle samiske næringsformer er en sikring av næringsgrunnlaget for samene, og er en garanti for utvikling av samisk kultur og et levende samisk språk.
Marijne jielemh
Marine næringer
Gellielaaketje jielemh
Sametinget arbeider for
Aarvoesjugniedimmieprogramme
et sterkt og allsidig næringsliv
nænnoes jïh gellielaaketje jielemh buektiehtidh
et næringsliv som bygger på og tar hensyn til samisk kultur, natur og miljø
jielemh utnedh mah våaroeminie utnieh jïh krööhkeste dam saemien kultuvrem, eatnemem jïh byjresem
et næringsliv som danner grunnlag for livskraftige lokalsamfunn der mennesker ønsker å bo
jielemh utnedh mah våaromem beaja jielije voenges siebriedahkide, gusnie almetjh sïjhtieh årrodh
Bakgrunn
Saemien jielemh leah aerpievuekien mietie eatnamasse ektiedamme orreme.
Samiske næringer har tradisjonelt vært knytta til naturen.
Saemieh jieliemassem jïh baalhkam åådtjeme gosse vierhtieh miehtjiesdajveste veedtjeme, goh gööleme, jåartaburrieh jïh båatsoe, mah aaj ïebnh vytnesjæmman jïh ovmessie dorjesidie vadteme mejgujmie guhkiebasse evtiedamme.
Samene har hentet levebrød og inntekt gjennom høsting av utmarksressurser, fiske, jordbruk og reindrift, som også har gitt råvarer til duodji og ulike videreforedlingsprodukter.
Dïhte saemien åålmege jïjtjemse sjïehtede jïh skearkege bielelen jïjtse kultuvrem luejhtedh.
Den samiske befolkningen tilpasser og utvikler seg uten å gi slipp på egen kultur.
Dïhte sojjehtje jïh skaepiedihks vuajnoe jarkelæmman jïh orreussjedæmman lea akte vihkeles aarvoe saemien jielemeevtiedimmesne aaj daan biejjien.
Den smidige og kreative holdningen til endring og nytenking er en viktig verdi i samisk næringsutvikling også i dag.
Konsultasjovnebïhkedassh vaarjelimmiesoejkesjebarkose / Verneplanarbeid / Eatnemegellievoete / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Konsultasjonsretningslinjer for verneplanarbeid / Verneplanarbeid / Naturmangfold / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Konsultasjovnebïhkedassh vaarjelimmiesoejkesjebarkose
Siste hendelse: 04. jan 2012 Verneområdestyrer
Konsultasjovnebïhkedassh vaarjelimmiesoejkesjebarkose
Konsultasjonsretningslinjer for verneplanarbeid
Saemiedigkie jïh Byjresedepartemente råårestallin jïh seamadin akten latjkoen bïjre jïjtsh bïhkedassi bïjre vaarjelimmiesoejkesjebarkose saemien dajvine jaepien 2007.
Sametinget og Miljøverndepartementet konsulterte seg fram til enighet om en avtale om egne retningslinjer for verneplanarbeid i samiske områder i 2007.
Bïhkedassi åssjele lea gorredidh dah konsultasjovnh gaajhkide raeriestimmide vaarjelimmien bïjre eatnemevaarjelimmielaaken mietie saemien dajvine, edtjieh maereles årrodh, jïh ulmie lea staatine seamadidh dennie aktene bielesne, jïh Saemiedigkine, saemien iedtjeladtjesiebriejgujmie jïh saemien reakta-aajhterigujmie dennie mubpene bielesne.
Retningslinjenes formål er å sikre at konsultasjoner i forbindelse med alle forslag om vern etter naturvernloven i samiske områder skal foregå i god tro og med målsetting om å oppnå enighet mellom staten på den ene siden og Sametinget, samiske interesseorganisasjoner og samiske rettighetshavere på den andre.
Latjkoe gorrede Saemiedigkie råållam konsultasjovneguejmine åådtje vaarjelimmieåejvieladtjide abpe aamhtesegïetedimmesne, dehtie bïevnesistie aalkoven bïjre, gaalhkuvegïetedæmman Reerenassesne, seamma tïjjen goh dïhte orre eatnemegellievoetelaake tjåadtjohte ihke lea Fylhkenålma, Eatnemereeremen direktovrate jïh Byjresedepartemente mah leah diedteles soejkesjeåejvieladtjh juktie vaarjelimmieraeriestimmide soejkesjidh.
Avtalen sikrer at Sametinget får rolle som konsultasjonspartner for vernemyndighetene i hele saksbehandlingsforløpet, fra melding om oppstart til sluttbehandling i Regjeringen, samtidig som den nye naturmangfoldloven opprettholder at det er fylkesmannen, Direktoratet for naturforvaltning og Miljøverndepartementet som er ansvarlige planmyndigheter for arbeidet med forberedelse av verneforslag.
Kultuvremojhtesevaarjelimmie / Stipeanda ja doarjja / Kultuvremojhtesh / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Kulturminnevern / Stipend og tilskudd / Kulturminner / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Ohtsememierie: 15.02.16
Søknadsfrist: 15.02.16
Gie maahta dåarjoem åadtjodh:
Hvem kan få tilskudd:
Utnijh saemien kultuvremojhtesijstie jïh – byjresistie.
Brukere av samisk kulturminner og – miljø.
Mïsse maahta dåarjoem åadtjodh:
Hva kan man få tilskudd til:
Prosjekth mah viehkiehtieh saemien kultuvremojhtesevaarjelimmien ulmide illedh mah leah tjïertestamme Saemiedigkien budsjedtesne 2016.
Prosjekter som bidrar til å oppfylle målene for samisk kulturminnevern som presisert i Sametingets budsjett for 2016.
Daate sæjhta jiehtedh prosjekth mah vihtiestieh, beagkoehtieh jïh daajroem reerieh åvtetïjjen bïjre jïh båetijen aajkan, mejtie saemien kultuvremojhtesh jïh kultuvrebyjresh vuesiehtieh.
Dette innebærer prosjekter som dokumenterer, formidler og forvalter kunnskapen om fortida og for framtida, som samiske kulturminner og kulturmiljøer representerer.
Goh akte bielie kultuvrebyjresistie jïh reeremevåaroemistie dovne materijelle jïh immaterijelle kultuvremojhtesh leah meatan.
Som del av kulturmiljøet og forvaltningsgrunnlaget inngår både materielle og immaterielle kulturminner.
Man jïjnjem maahta åadtjodh:
Hvor mye kan man få:
Dåarjoen stoeredahke ryöknesåvva buerkiestamme ohtsemen mietie budsjedtine jïh prosjektebuerkiestimmine, raajan 400 000 kråvnah.
Tilskuddstørrelsen beregnes på grunnlag av begrunnet søknad med budsjett og prosjektbeskrivelse, inntil kr 400 000,-
Ohtseme dåarjoen bïjre byöroe tjaalasovveme årrodh Saemiedigkien ohtsemegoeresne jïh edtja daatovem jïh nommevæhtam utnedh.
Søknad om tilskudd bør være utfylt på Sametingets søknadsskjema og skal være datert og undertegnet.
Ohtsije edtja budsjedtem darjodh mij åasa-aarvehtsem vuesehte jïh aaj finansieradimmiesoejkesje jïh prosjektebuerkiestimmie.
Det skal utarbeides budsjett som viser kostnadsoverslag, finansieringsplan og prosjektbeskrivelse.
Prosjektebuerkiestimmie tjuara ållermaehtedh ulmiem, buerkiestimmiem, faageles sisvegem, soejkesjem åvtese, dagke aaj beagkoehtimmie, voenges vïedteldimmie jïh tjïrrehtimmievoete,
Prosjektbeskrivelsen må omtale målsetting, begrunnelse, faglig innhold, framdriftsplan, eventuell formidling, lokal forankring og gjennomførbarhet.
Dåarjoenjoelkedassh 2016 - kultuvrevaarjelimmie
Regelverk for tilskudd til kulturminnevern 2016
Laakh jïh mieriedimmieh / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Lover og forskrifter / Språk / Forsiden - Sametinget
Laakh jïh mieriedimmieh
Lover og forskrifter
Svaalhtesh laakide jïh mieriedimmide mah leah saemien gïelen bïjre
Lenker til lover og forskrifter som omhandler samisk språk
Laake ruffien 12. b. 1987 nr. 56: Saemiedigkie jïh jeatjah saemien reaktatsiehkiej bïjre (saemielaake):
Lov om Sametinget og andre samiske rettsforhold (sameloven):
Kapihtele 3.
Kapittel 3.
Saemiengïele.
Samisk språk.
Mieriedimmieh Laakese Saemiedigkien bïjre jïh jeatjah saemien reaktatsiehkiej bïjre (saemielaake) mah lea saemien gïelen bïjre
Forskrifter som hører til Lov om Sametinget og andre samiske rettsforhold (sameloven) som omhandler samisk språk:
Sijjienommelaake:
Forskrift til samelovens språkregler