pere/sami_parallel huggingface dataset:
Mavve aarhtseste boltoe, johkese gahtja jïh Saajvi gåajkoe gyöntoe.
Mavve blir skremt av en ørn, ramler i en bekk og ender opp hos Sajvefolket.
Madeleine Renhuvud gie gærjam tjaaleme jïh guvviedamme lea Mihten sijtesne byjjenamme.
Madeleine Renhuvud som har skrevet og illustrert boken har vokst opp I Mittådalen sameby.
Båatsoejieleme lea iktest stoerre åesie sov jielemisnie orreme jïh skreejrehtimmieh destie veedtjeme.
Reindriften har alltid vært en stor del av hennes liv og hun har hentet inspirasjon fra det miljøet.
Daelie Madeleine lea ööhpehtæjja guvvie, tekstile jïh åarjelsaemiengïelesne jïh Falunisnie årroeminie.
Madeleine arbeider nå som lærer i bilde, tekstil og sydsamisk og bor i Falun.
Soptsese akten miesien perspektijveste gusnie deahpadimmie aarkebiejjeste lea heamturine båeries saemiej soptsesijstie jïh vaajesijstie, jïh daam pleenteme jïjtse nïekedassine jïh jïjtse dej soptsesh toelhkestamme.
Fortellingen ses fra en reinkalvs perspektiv hvor hendelser fra hverdagen blandes med eventyr fra gamle samiske fortellinger og sagn, dette blandet med fantasi og egen fri tolkning av disse beretningene.
Daate gærja lea skaehtie dah maanide mah jïjtje maehtieh lohkedh.
For de barn som selv kan lese er boken en skatt.
Gærjesne nïekeds tjïelke guvvieh jïh unnebe maanide aaj daate luste juktie dah guvvieh jïh gïele tjïelke leah.
Boken har fantasifulle rene bilder og er en visuell opplevelse også for mindre barn som lytter da figurene er enkle og uttrykkene klare.
Åpen barnehagedag | Gielem Nastedh
Åpen barnehagedag
Tïjje: Laavadahken, tsïengelen 25. b. ts. 11.00-14.00 Sijjie: Åarjel-saemiej maanagïerte, Flatbostad, Snåase
* Kl.12.00: Åpning av «Åpen dagš, med tale, offentliggjøring av barnehagens nye navn og kåring av vinner av navnekonkurransen.
Laavlome maanagïertemaanijste.
Sang v / barnehagebarna.
* Vuasahtalleme maanagïerten prosjekteste: Saemien naestieelmie
* Utstilling av barnehagens prosjekt: Den samiske stjernehimmelen
* Vuasahtalleme histovreles guvvijste maanagïerten 10 jaepijste.
* Utstilling av historiske bilder fra de 10 årene barnehagen har vært.
* Beapmoebualah jïh jovkemes.
* Bildekavalkade fra ett år i maanagïerte.
* Ålkone: Dålle jïh prïhtjege.
* Fingermat og drikke.
Buerie båeteme !
Velkommen !
Vielie bïevnesh: Snåasen tjïelten gåetiesæjroe www.snasa.kommune.no
For mer informasjon: Snåsa kommunes hjemmeside www.snasa.kommune.no
Eejhtegidie / dijjese mah eejhtegi åvteste mah leah Åarjel-saemiej skuvlen guessievåhkosne våhkoen 46 Snåasesne:
Til foreldrer / foresatte som deltar på Åarjelsaemiej skuvlej guessievåhkoe uke 46 på Snåsa:
Gïelem nastedh sæjhta laavenjostosne Duodji instituhttine ektine datnem / dijjiem vytnesjimmietjåanghkose bööredidh, gusnie åadtjoeh «smaavevætnojneš gïehtelidh goh ditnie, gierkieh, skåerrie jallh mij akt jeatjah mïsse iedtjem åtnah.
Gïelem nastedh vil i samarbeid med Duodji instituhtta inviterer deg / dere til hantverkstreff i småsløyd som f eks, tennsøm, perler, skinnsøm eller annet som du er interessert av å lage.
Dagke dov akte prosjekte gåetesne maam ih leah illeme, dellie maahtah dam meatan vaeltedh diekie jïh skraejriem åadtjodh jïh dagke dam geerviehtidh.
Du kanskje har prosjekt på gang hjemme som ikke er ferdig da kan du ta med deg det hit å inspireres og forhåpentligvis få det ferdig.
DI såemies maallh jïh möönsterh åtna mejtie maahtah nuhtjedh jïh maam akt maahtah aaj åestedh daesnie.
DI har en del mønster som man kan få ta del av, og enkelte ting kan også fås kjøpt.
Vaeltieh meatan maam jïjtje åtnah goh naaloeh, tyjje, skrovre, skåerrie, laejkie, jeatjah gaavhtan maahtah dam åestedh kuvsjesne / tjåanghkosne.
Ta med eget sløydmateriell, nåler, stoff, skinn, tråd hvis du har, ellers finnes det mulighet å få kjøpt noe her på kurset / treffet.
Bïhkedæjja lea Hanne Lena Wilks, jïh Laila Wilks jïh Nils Ove Gustafsson leah vierhtiealmetjh.
ta med egen matpakke, men kaffe og tea serveres.
av Gielem Nastedh
Ledig stilling | Gielem Nastedh
Snåasen tjïelte lea åarjelsaemien dajven jarngesne.
Snåsa kommune er sentralt plassert i det sørsamisk område.
Jïjnjh saemien gïehteldimmieh jïh åejvieladtjh leah Snåasesne, Saemien Sïjte, Duodjeinstituhtta, Gaskedajven Båatsoetjïelte, Åarjel-saemiej skuvle jïh maanagïerte, Åarjel-saemiej skuvlen internaate, Båatsoeburriejreereme Noerhte-Trööndelagesne, Saemiedigkie, NRK Sápmi, hearra åarjelsaemide.
En rekke samiske virksomheter og myndigheter er lokalisert til Snåsa, Saemien Sijte, Duodjeinstituhtta, Nord- Trøndelag Reinsamelag, Åarjel- saemiej skuvle jih maanagierte, Åarjel-saemiej skuvlen internate, Reindriftsforvaltning i Nord- Trøndelag, Saemiedigkie Sametinget, NRKSápmi, prest for sørsamer.
Biejjieladtje åvtehke gïelejarngesne Gïelem Nastedh
Daglig leder ved språksenteret Gielem Nastedh
01.01.14 raejeste aktem 60 % barkoem utnebe goh biejjieladtje åvtehke åarjelsaemien gïelejarngese.
Fra 01.01.14 har vi ledig stilling 60 % stilling som daglig leder for sørsamisk språksenter.
Sæjhta mænngan vuarjasjidh mejtie edtja barkoem akten 100 % barkose vijriedidh.
Stillingen vil etter hvert bli vurdert utvidet til 100 % stilling.
Gïelejarnge akte goevtese sjædta ektievoetesne åarjelsaemien gïelese jïh kultuvrese.
Språksenteret går inn som en avdeling av enhet for sørsamisk språk og kultur.
Biejjieladtje åvtehke edtja gïelejarngem vijriesåbpoe evtiedidh.
Daglig leder skal arbeide med å videreutvikle etableringen av språksenteret.
Aaj åarjelsaemien gïelem jïh kultuvrem nænnoestehtedh tjïelten åårganisasjovnesne, jïh abpe åarjelsaemien dajvesne.
Videre bidra til å styrke sørsamisk språk og kultur i kommunens organisasjon og i hele det sørsamiske område.
Gïelejarnge edtja gïelem jïh kultuvrem evtiedidh jïh ovmessie råajvarimmiejgujmie barkedh goh;
Språksenteret skal utvikle språk og kultur og arbeide med ulike tiltak som;
ovmessie prosjekth
ulike prosjekter
åehpiedehtemh
presentasjoner
maahtoem nænnoestehtedh saemien gïelesne jïh kultuvresne
identitetsskapende tiltak for den samiske befolkningen
Maahtoekrïevenassh:
Kvalifikasjonskrav:
sjyöhtehke ööhpehtimmie universiteetesne / jïlleskuvledaltesisnie
relevant utdanning på universitet / høgskolenivå
maahta dovne njaalmeldh jïh tjaaleldh hijvenlaakan govlesadtedh
god kommunikasjonsevne både muntlig og skriftlig
væjkele laavenjostedh
evne til å skape engasjement
maahtoe åarjelsaemien gïelen jïh kultuvren bïjre lea joekoen vihkeles
kunnskap om sørsamisk språk og kultur vil bli spesielt vektlagt
Mijjieh maehtebe faalehtidh:
spennende arbeidsoppgaver
eadtjohke barkoeguejmieh
engasjerte medspillere
baalhka maahtoen jïh latjkoen mietie
lønn etter kvalifikasjoner og avtale
hijven pensjovneöörnegh
god pensjonsordning
Lïhkebe bïevnesh barkoen bïjre åadtjoeh jis govlehtallh raerieålmine, Truls Eggen tell. 74138204 / 482 46 507 jallh ektievoeten åvtehkinie Ann Sofi Fjällstrøm tell 962 28 758.
Nærmere opplysninger om stillingen fås ved henvendelse til rådmann Truls Eggen tlf: 74138204/482 46 507 eller enhetsleder Ann Sofi Fjällstrøm tlf. 962 28 758.
Ohtsemem bööremes seedth elektrovneles goeresne, vuartesjh gaavnoes barkoeh mijjen gåetiesæjrosne, www.snasa.kommune.no.
Søknad sendes fortrinnsvis på elektronisk skjema, se ledige stillinger på vår hjemmeside www.snasa.kommune.no.
Maahtah aaj ohtsemem CV:ine seedtedh diekie, Snåsa kommune, Sentrum, 7760 Snåsa.
Søknad med CV kan eventuelt også sendes til Snåsa kommune, Sentrum, 7760 Snåsa.
Ohtsememierie 28.12.13.
Søknadsfrist 28.12.13.
Maanagïerte orre nommem åådtjeme 10-jaepienheevehtimmien sjïekenisnie
Maanagierte har fått ett nytt navn i forbindelse med 10 – års jubileet
Nomme Suaja maanagïerte sjïdti.
Navnet blev Suaja Maanagierte: Suaja betyr: ett lunt sted
– Mijjieh aktem hijven logo:m vaajtelibie maam maehtebe nuhtjedh gelliej jaepiej åvtese, akte logo mij lea bïevneseåeride sjïehtedamme, jïh mij vuesehte Suaja maanagïerte akte åarjelsaemien maanagïerte.
– Vi ønsker oss en god logo som vi kan bruke i mange år fremover, en logo som er tilpasset til informasjonskanaler og som viser frem at Suaja Maanagierte er en sørsamisk barnehage.
Gaajhkesh mah sijhtieh bööresuvvieh meatan årrodh mijjen logo-gaahtjemisnie jïh dam orre logo:m darjodh Suaja maanagïertese.
Alle som ønsker det inviteres til å delta i vår logokonkurranse om å utforme den nye logoen for Suaja maanagierte.
Gaajhkh raeriestimmieh tjuerieh mijjen påastesijjesne årrodh njoktjen 1. b. 2014 åvtelen.
Alle forslag må komme inn til oss på postadressa innen 1. mars 2014.
n krïevenassh:
Kriterier ved premiering:
* Edtja maehtedh logo:m nuhtjedh dovne klaerine jïh tjeehpes / veelkes.
* Logoen skal kunne brukes både i farge og sort / hvit.
* Logo:n hammoe edtja aelhkie årrodh guktie dïhte maahta dovne oktegh jïh vuelieteekstine ektine tjåadtjodh.
* Logoen skal være enkel i form slik at den kan framstå frittstående, og sammen med undertekst.
* Logo edtja biehkieh utnedh mah vuesiehtieh Suaja maanagïerte akte åarjelsaemien maanagïerte.
* Logoen skal ha elementer som henviser til at Suaja Maanagierte er en sørsamisk barnehage.
* Akte teekste edtja baalte årrodh mij logo:m buerkeste.
* Det skal følge med tekst som beskriver elementer i logoen.
Gaajhkh reaktah dan veeljeme logo:se, jïh jeatjah raeriestimmide leah Suaja maanagïerten, jïh moenehtse maahta raeriestimmide, jallh såemies biehkieh dejstie båateme raeriestimmijste nuhtjedh, naemhtie dah mijjese båetieh.
Alle rettigheter til antatt logo, og til andre forslag tilfaller Suaja maanagierte, og komitèn kan benytte seg av forslagene slik de innkommer, eller enkeltelementer av innkomne forslag.
Jis dov gyhtjelassh, gihtjh: Laila Åsvold, ped. åvtehke Suaja maanagïerte, mobijle 92095213
Forslag sendes: Suaja Maanagierte, Flatbostad, 7760 Snåsa.
/ Styrer / Suaja Maanagierte
Det beste forslaget som vinner vil bli premiert !
Maja Søøfe Larsen, Snåsa Ina Theres Sparrok, Namsskogan
Arrangementet er et samarbeid mellom Røyrvik kommune samisk forvaltningskommune, Gïeleaernie og Snåsa kommune samisk forvaltningskommune - Enheten for sørsamisk språk og kultur.
Rïhpestimmie Jovensåhkoeseminaareste jïh prïhtjege 11.
Røyrvik har gjort det til en tradisjon å holde midtsommerseminar torsdagen før den svenske midtsommerfeiringa.
Buerkiestimmie Ol-Johán Sikku, ” Evtiedimmie saemien Beapmoekultuvreste ” 12.
Mange har veien forbi her for å reise til den samiske møteplassen Ankarede, og vi vil utnytte denne strømmen av folk og få de til å stoppe opp litt i fjellbygda Røyrvik.
Gieleambasadøørh gielekampanjen “ Saemesth munnjien ” bïjre soptsestieh
Tema varierer fra år til år, og årets seminar handler om «Samisk matkultur – tradisjonell og nytenkningš.
Ol - Johán Sikku, reakasovveme 1958, Staaresne årroeminie Nils Tonny Bransfjell, reakasovveme1963, Prahkesne årroeminie Gustaf Jillker, reakasovveme1947, Tjeedtjegisnie årroeminie
Ol - Johán Sikku, født 1958, bor i Östersund Nils Tonny Bransfjell, født 1963, bor i Brekkebygd Gustaf Jillker, født 1947, bor i Gäddede
Ann Sparrock, reakasovveme1978, Valsjöbyesne årroeminie
Ann Sparrock, født 1978, bor i Valsjöbyn
Njallam rihpestibie
Råvarer sponset av Njallam rihpestibie
Gærjaluejhtestimmie jïh buerkiestimmie gærjeste “ Beapmoeh ”, tjaeliejistie jïh prosjekteåejveste.
Åpning av midtsommerseminaret og kaffe
Berit Ellen Marit Gaino
Foredrag av Nils Tonny Bransfjell, «Reindrift og matš
Jåma jïh Gustaf Jillker.
Foredrag av Gustaf Jillker.
Orrijimmie
Oppsummering
«Njallam rïhpestibieš lea akte interregprosjeekte saemien beapmoen bïjre.
«Njallam rihpestibieš er et interregprosjekt om samisk mat.
Akte barkoe Slow Food Sápmin jïh Raarvihken tjïelten gaskem mij minngemes jaepien jåhteme, jïh
Et samarbeid mellom Slow food Sapmi og Røyrvik kommune som har pågått det siste året, og nå er de klar for å slippe sin bok om samisk mat, «Beapmoehš, under midtsommerseminaret.
daelie gærja «Beapmoehš luajhtasåvva. Tjaelije
Forfattere og prosjektledere Berit Ellen Marit
jïh prosjekteåejvie leah Berit Ellen Marit Gaino
Boklansering og presentasjon av boken «Beapmoehš forfattere og prosjektledere Berit Ellen Marit Gaino Jåma og Gustaf Jillker
Åarjel-saemiej maanagïerte 10 jaepieh heevehte daan jaepien, men nommem fååtese.
Åarjel-saemiej maanagïerte (Sørsamisk barnehage) feirer i år 10 år, men mangler et navn.
Dan åvteste dle nommegaahtjemem öörnebe.
Vi lyser av den grund ut en navnekonkurranse.
Mijjieh vaajtelibie aktem orre saemien nommem maanagïertese jïh aktem orre logo ’ em, mij symbovlihkem saemien kultuvreste åtna.
Vi ønsker et nytt samisk navn på barnehagen og en ny logo, med symbolikk knyttet opp mot den samiske kulturen.
Datne maahtah ajve nommeraeriestimmiem buektedh, ajve logo-raeriestimmiem jallh eeremasth gåabpatjahkem.
Du kan sende inn bare navneforslag, bare logoforslag, eller aller helst begge deler.
Gaahtjemen vitnjie åasam åådtje, jïh nommem bæjhkoehtibie laavadahken, tsïengelen 25. b. 2014.
Vinneren av konkurransen premieres, og offentliggjøres lørdag 25. januar 2014.
Seedth raeriestimmiem e-påastine diekie: laila.aasvold@snasa.kommune.no jallh påastine diekie: Åarjel-saemiej maanagierte, Laila Åsvold, Flatbostad, 7760 Snåsa.
Forslaget sendes på e-post til: laila.aasvold@snasa.kommune.no eller per post til: Åarjel-saemiej maanagierte v / Laila Åsvold, Flatbostad, 7760 Snåsa
Samefolkets dag | Gielem Nastedh
Samefolkets dag
PROGRAMME duarstan, goevten 6. b. 2014, Snåase
09:00 Flaggheising ved Åarjel-saemiej internate (sameinternatet).
09:00 Saevegebijjiedimmie – Saevegetjoelte Åarjel-saemiej internaaten lïhke Håaleme tjïelten åejveste, Vigdis Hjulstad Belbo
Tale av ordfører Vigdis Hjulstad Belbo,
10:00-12:00 Vuasahtalleme jïh gærjaluejhteme Saemien Sïjtesne – Rïhpestimmievuasahtallemistie «Kniver i Sápmiš – Gærjaluejhteme, Dovletje nr 6, Åke Jünge åehpiedahta
10:00-12:00 På Saemien Sijte: Åpning av utstillingen «Kniver i Sápmiš. Boklansering: Dovletje nr 6, presentasjon ved Åke Jünge.
13:00-14:30 Filmevuesiehtimmie – Auditovrije Snåasen skuvlesne Filme «Juoigatš, Maj Lis Skaltjeste
13:00-14:30 Filmvisning: «Juoigatš av Maj Lis Skaltje – i auditoriet på Snåsa skole
17:00 Teatere Åarjel Saemiej skuvlesne. Learohkh skuvlesne vuesehte stuhtjem «Guktie bovtse plaave guehperh åadtjoeji ”
17:00 Teater på Åarjel Saemiej skuvle (sameskolen): Elevene ved skolen fremfører stykket «Guktie bovtse plaave guehprh åadtjoejiš («Hvordan reinen fikk blå kloverš)
18:00 Prïhtjege jïh daan beajjetje håaleme Åarjel-saemiej internaatesne – Håaleme, Runar Myrnes Balto, politihkeles raeriestæjja, Saemiedigkie Kultuvrelle boelhke – Filme «Den magiske tidenš animeradamme åenehksfilme Kine Auneste
18:00 På Åarjel-saemiej internate: Kaffe og tale for dagen ved Runar Myrnes Balto, politisk rådgiver, Sametinget.
Gaajhkh årrojh Snåasen skïemtjegåetesne gaahkoem åadtjoeh.
Kulturelle innslag.
Gaajhkh maanagïertemaanah jïh learohkh Snåasesne tjastem åadtjoeh.
Filmvisning: «Den magiske tidenš animert kortfilm av Kine Aune
Beapmoeåasah: maanah 3-15 jaepieh 50 kr studenth / honnööre 100 kr geerve almetjh 200 kr Jeatjah öörnedimmieh namhtah.
Kaffe og kaker er sponset av institusjoner og bedrifter i Snåsa.
15:30-17:30 Matservering på Åarjel-saemiej internate.
Det spanderes kake til alle beboerne på Snåsa sykehjem.
Tradisjonell samisk mat, bearkoe-krovhte / kjøttgryte med tilbehør.
Alle barnehage- og skolebarn på Snåsa får servert is.
Arrangører: Gïelem nastedh / Snåsa kommune, Saemien Sijte og Åarjel-saemiej skuvle
Matpriser: Barn fra 3-15 år, kr 50,- Studenter / honnør kr 100,- voksne kr 200,-
Sørsamisk kalender 2014 | Gielem Nastedh
Sørsamisk kalender 2014
Gïelejarnge Gïelem Nastedh aktem åarjelsaemien biejjielåhkoem dorjeme Åarjel-saemiej skuvlen learohkigujmie ektine.
Språksentert Gïelem Nastedh har laget en sørsamisk årskalender sammen med elevene på Åarjel-saemiej skuvle.
Learohkh leah guvviedamme jïh aktem tjaalegem saemiengïelesne tjaaleme fïerhten askese.
Elevene har illustrert bilder og skrevet en tekst på samisk til hver måned.
Daate biejjielåhkoe ajve åarjelsaemien gïelesne, jïh datne maahtah dam Saemien Sijtesne åestedh jallh dam dongkedh daesnie; www.saemiensijte.no Åasta 100,-
Denne kalenderen er kun på sørsamisk og kan kjøpes hos Saemien sijte.
Gïeleaernie jïh Gïelem Nastedh datnem
Språkbad med tema Urter og planter
gïelebeasan Raarvihkesne böörijægan
Har du lyst å lære deg mer så har du sjansen nå.
Ruffien 18. b 2014
Program for kursdagen 18. juni 2014
bïevnesh åadtjode jïh prïhtjegem gåassoejidie.
Med forbehold om endringer
Olkese vaadtsajibie.
Praktisk informasjon
voesside tsagkede.
Deltakerne må ta med seg:
Guktie sjædtojde nyuhtjedh
Klær for all slags vær Liten ryggsekk Kniv Kaffekopp for utebruk Den som ønsker overnatting må ta med sengklær og håndduk
Gaskebiejjie- Bearkoekrovhte, Raarvihken siebriedahke
Vi håper på stor oppslutning så fort dere og meld dere på !
gåetesne.
Den19.
Bööredimmie saemien gïeleprïhtjhgåatan Snåasesne
Invitasjon til samisk språkkafé på Snåsa.
Gïelem nastedh – ektievoete åarjelsaemien gïelese jïh kultuvrese lea geerjene ihke maahta datnem / dijjem Gïeleprïhtjhgåatan bööredidh.
Gïelem nastedh – enhet for sørsamisk språk og kultur har gleden av å invitere deg / dere til Språkkafé
Aalkoe: Dæjstan, rïhkeden / golken 2. b. ts 18.00-20.00 Voestes aejkien gaavnedidbie Gïelem nastedh ’ n kontovresne saemieinternaatesne
Start: Tirsdag den 2. oktober kl. 18.00-20.00 vi møtes første gang på Gïelem nastedh sitt kontor på sameinternatet
Sïjhth saemistidh men ij naakenem utnieh mejnie maahta soptestidh ?
Har du lyst å snakke samisk men har ingen å snakke med.
Sïjhth dov baakoevåarhkoem vijriedidh, orre jïh jienebh saemien baakoeh jïh jiehtegh lïeredh ?
Vil du øke ditt ordforråd, lære deg nye og flere samiske ord og uttrykk.
Mah kanne ånnetji saemien lohkeme, men annje ih doesth soptsestidh ?
Har du kanskje lest en god del samisk men enda ikke våger å bruke språket muntlig.
Jallh raaktan sïjhth jeatjah almetjh råakedh jïh dejgujmie årrodh ?
Eller har du rett å slett bare lyst til å treffe andre for sosialt samvær.
Dellie daate akte faalenasse dutnjien.
Da er dette tilbud noe for deg.
Ulmie lea mijjieh edtjebe gaavnedidh jïh eadtjohkelaakan gïelem nuhtjedh.
Målet er at vi helt uformelt treffes for å aktivt bruke språket.
Ij naan lohkehtæjjah, ij naan tentaamene, mijjieh sinsitneste lïerebe jïh lustem ektesne utnebe.
Ingen lærere, ingen tentamen, vi lærer av hverandre og har det artig i lag.
Tjuara sån naan teemam utnedh, jïh mijjen jïjnjh darjomh mejgujmie maehtebe gïehtelidh tjaktje jïh daelvie doekoe.
Litt temabasert må det bli, å vi har massevis av forslag på aktiviteter vi kan gjøre utover høsten og vinteren.
Beapmoem jurjiehtidh, gaahkoeh bååhkesjidh, saavredh, vytnesjidh, soptsestimmieiehkedh jallh bovrine mïnnedh, jis edtjebe maam akt neebnedh.
Matlaging, gaahkoebaking, trim, sløydaktiviter, fortellerkvelder eller shopping bare for å nevne noe.
Dov kanne jeatjah jïh buerebe raeriestimmieh.
Du kanskje har andre og bedre forslag.
Båetieh dle diekie dov vuajnoejgujmie jïh vaajtelassigujmie (saemiengïelesne).
Møt opp på treff å kom med dine synspunkter og ønskemål (på samisk).
Sïjhtebe hævvi prïhtjegem jïh ohtje beapmoem gåassoehtidh.
Kaffe / te og litt mat vil selvfølgelig bli servert.
Dah mah sijhtieh faalenassem nuhtedh tjuerieh båetedh rïhkeden / golken 2. b.
De som ønsker å benytte tilbudet møter opp den 2. oktober.
Jis vielie bïevnesh sïjhth tjoerh daejgujmie soptsestidh:
For mer informasjon kontak:
jallh
eller
Gïelejarnge edtja gïelem jïh kultuvrem evtiedidh jïh ovmessie råajvarimmiejgujmie barkedh goh; kuvsjh ovmessie prosjekth åehpiedehtemh maahtoem nænnoestehtedh saemien gïelesne jïh kultuvresne gïelesijjieh sjugniedidh råajvarimmieh mah identiteetem sjugniedieh saemien årroejidie
Språksenteret skal utvikle språk og kultur og arbeide med ulike tiltak som; kurs ulike prosjekter presentasjoner styrke kompetansen i samisk språk og kultur skape språkarenaer identitetsskapende tiltak for den samiske befolkningen
Maahtoekrïevenassh: - sjyöhtehke ööhpehtimmie universiteetesne / jïlleskuvledaltesisnie - maahta dovne njaalmeldh jïh tjaaleldh hijvenlaakan govlesadtedh - maahta eadtjohkevoetem sjugniedidh - væjkele laavenjostedh - maahtoe åarjelsaemien gïelen jïh kultuvren bïjre lea joekoen vihkeles
Kvalifikasjonskrav: - relevant utdanning på universitet / høgskolenivå - god kommunikasjonsevne både muntlig og skriftlig - evne til å skape engasjement - gode samarbeidsevner - kunnskap om sørsamisk språk og kultur vil bli spesielt vektlagt
Mijjieh maehtebe faalehtidh: - murreds laavenjassh - eadtjohke barkoeguejmieh - baalhka maahtoen jïh latjkoen mietie - hijven pensjovneöörnegh
Vi kan tilby: - spennende arbeidsoppgaver - engasjerte medspillere - lønn etter kvalifikasjoner og avtale - god pensjonsordning
Lïhkebe bïevnesh barkoen bïjre åadtjoeh jis govlehtallh raerieålmine, Truls Eggen tell. 74138204 / 482 46 507 jallh ektievoeten åvtehkinie Ann Sofi Fjällstrøm tell 962 28 758.
Nærmere opplysninger om stillingen fås ved henvendelse til rådmann Truls Eggen tlf. 74138204 / 482 46 507 eller enhetsleder Ann Sofi Fjällstrøm tlf. 962 28 758. Søknad sendes fortrinnsvis på elektronisk skjema, se ledige stillinger på vår hjemmeside
Ohtsemem bööremes seedth elektrovneles goeresne, vuartesjh gaavnoes barkoeh mijjen gåetiesæjrosne, www.snasa.kommune.no.
www.snasa.kommune.no. Søknad med CV kan eventuelt også sendes til Snåsa kommune, Sentrum,
Maahtah aaj ohtsemem CV:ine seedtedh diekie, Snåsa kommune, Sentrum, 7760 Snåsa.
7760 Snåsa.
Saemien nasjovnaaleteatere Beaivváš vuasahtallemem ” RidnŠoaivi ja nieguid oaidni ” vuesehte Snåasen siebriedahkegåetesne rïhkeden / golken 19. b. ts. 19.00
Samisk nasjonalteater viser forestillingen ” RidnŠoaivi ja nieguid oaidni ” på Snåsa samfunnshus 19.0ktober kl. 19.00
Gïelem nastedh, åarjelsaemien gïelen jïh kultuvren ektievoete, tjaangemeleahpah gaajhkesidie dåarjohte 50 % sïejhme åaseste geervide jïh voeresidie.
Enhet for sørsamisk språk og kultur, Gielem Nastedh sponser billetter for alle med 50% av ordinær pris for voksne og seniorer.
Geerve almetji orre åasa 100 kr, voeresi orre åasa 50 kråvnah, noerh nuelelen 18 jaepieh, namhtah.
Voksne med rabatt kr. 100,- Senior med rabatt kr 50,- ungdom under 18 år gratis.
Maahta leahpah åvtelhbodti åestedh hoksehtimmiekontovresne jallh tjaangemeoksesne.
Forhåndssalg på servicekontoret, ellers ved inngang.
Kafé Midtpunktet iehkedem guhkede TEATEREPUBINE ts. 20.30 raejeste, jïh saemien tapas-teellerhkinie fryöjstoe.
Kafé Midtpunktet forlenger kvelden med TEATERPUB fra kl. 20.30 og frister med samisk tapas-tallerken.
Jarkosth daaroen gielese:
Deblie ser et hull og går inn i det.
Daelvie lea, jih Deblie lea sïjjem ohtsedeminie gusnie maahta årrodh.
Det er mørkt her og han må lage et lite hull.
Deblie maanah lyjhkoe, jih gosse tjidtjie, aehtjie jih golme maanah båetieh, gåatan tjaengieh, dellie Deblie daajra: daesnie sæjhta årrodh.
Deblie er trøtt, han trenger en seng.
Maanijste barre iktesth maam joem åådtje, jih Deblie voejhkele gåatan tjaangedh.
Barna har allerede gitt mange gaver, og av de blir det en god seng.
Akte båeries gåmma aaj desnie.
Mon tro hva den gamle kona vil gi ?
Dïhte olkese båata.
Et eller annet gir hun vel.
Båeries gåmmah leah boerehke, Deblie dejtie gåmmide aaj lyjhkoe.
Deblie står opp tidlig om morgenen.
Gåatan njulhtjie.
Han vil se hva han har fått av kona.
maam sån = mon tro hva
sjuevnede = mørkt
Dålle bækta jïh tjuavka.
Åvlavuelien råantjoeh.
Nils Aslak Valkeapää.
Nils Mattias Andersson.
Åvtese jåhta.
Åvtese jåhta.
2004
2004 aernie - ildsted beltedh - skremme bïejedh I - gjøre opp ild, legge biessie - never bietsie - furru biktedh I - varme biktiehtidh - varme seg bueledh I - brenne; svi, lyse båeltedh I - brenne (noe) båssodh II - blåse doeltehtidh - få til å koke dålle, dalle, dolle - ild fæjroeh / såarah - fyrstikker gasngese - einer gïemhpestahke - stav som man holder kaffekjelen med over bålet govne - aske gaaroeh - kaure, flis jamhkedh III - slukne jïjledh IV - gløde, brenne så vidt
Fæjroeh / såarah
moerh - ved nastedh IV - friske på, legge på (ilden) nasteme-klaahke - stav til å karre veden sammen med noffele / nuvhlie - enden av et ikke helt oppprïhtjh-giebnie - kaffekjel risjnedh VI - sanke ved råantjoe - kastrert reinsbukk sïerke - vidje sjïjle - glo snjåajpele - flamme soeve - røyk soevestidh - røyke såekie - bjørk tjoevkedh IV - lyse tjoevkes - lys tjïrre - sot tsïhkijehtedh I - tenne på brent vedtre
Biessieh Gaaroeh
1.
Baakoe-vaajesh:
Bygg opp en aernie med alle dens bestanddeler.
” Ij leah buerie gasngese-dållen baalte tjahkasjidh. ”
Sett ord på hver handling muntlig. 2.
Moerh risjnebe.
Samle brensel: never, småris, kvist og brennved.
Fæjroeh tsïhkijehtebe.
Sett ord på tingene og vedsortene dere finner.
Dållem bïejebe.
3. tenn en ild.
Dållem nastebe.
Sett ord på hver handling.
jamhkedh.
4.
Dålle jamhkesisnie. jïjledh.
Hold ilden ved like og samtale rundt fenomenet ild.
Ovmessie moerh ?
Hva er flamme ? 5.
Dålle guhkiem tjuavka gosse bietsie-roehtsem båeltebe.
Diskuter til hvilken bruk denne ilden er - for eksempel varme, lys, lage mat, koke kaffe. 6.
Dålle bækta gosse såekie-moerh båeltebe.
Diskuter ordtaket ” Ij leah buerie gasngesedållen baalte tjahkasjidh ”. 7.
Sïerkh guhkiem jæjla.
Skriv en tekst om ordtaket.
Åvlavuelien råantjoeh
8. les diktet Åvlavuelien råantjoe.
Postadresse: Besøksadresse: Postboks 301 Sundveien 12 7361 Røros 7374 Røros
la deg inspirere til å skrive et eget dikt om ild.
Veeljemeprogramme
III. GÏELE
VEDTH GÏELEM NSR-se !
VII. EATNEME
SISVEGE:
X. MEEDIJAH
1.
XII.
MAADTHVUAJNOE JÏH VISJOVNH
GASKELAANTI BARKOE
Nøørjen Saemiej Rijhkesiebrien bïjre (NSR)
Om Norske Samers Riksforbund (NSR)
Nøørjen Saemiej Rijhkesiebrie (NSR) lea saemien åejviesiebrie mij byjressiebriej tjïrrh kultuvre-, siebredahke- jïh bievnesbarkojne giehteleminie jïh dovne veeljemisnie meatan Saemiedigkieveeljemasse.
Norske Samers Riksforbund (NSR) er en samisk hovedorganisasjon som både driver aktivt kultur-, samfunns- og opplysningsarbeid gjennom sine lokallag og stiller til valg til Sametinget.
NSR-sne leah saemieh gaajhkijste dajvijste, gaajhkijste jieliemijstie jïh jeatjah tjïertijste, jïh Saemiedigkien tjïrrh saemiej ektiebuerien gaavhtan barkedh.
NSR samler samer fra alle områder og fra alle næringer og interessegrupper til arbeid for samenes felles beste gjennom Sametinget.
Tseegkemen mænngan, jaepien 1968, lea NSR gaajhkide saemide nuepine orreme jïjtsh gïelem buektedh Nøørjen jïh gaskelaanti siebredahkesne.
Siden stiftelsen i 1968 har NSR vært et alternativ for alle samer til å gjøre sin stemme gjeldende i det norske og internasjonale samfunn.
NSR lea 40 jaepiej raajan tjïelke saemien gïeline saemien siebredahken jïh kultuvren tseegkemisnie jïh øøvtiedimmesne meatan orreme, jïh NSR sæjhta dovne båetije jaepine jïjtjereerehke saemien gïeline meatan.
NSR har vært en klar samisk stemme i oppbyggingen og utviklingen av samisk samfunnsliv og kultur i nærmere 40 år, og NSR vil fortsette som en selvstendig, samisk røst også i fremtiden.
Saemiedigkie
Sametinget
Saemiedigkie lea saemiej almetjeveeljeme åårgane Nøørjesne, jïh tjoevere reerehke tsiehkiem Nøørjen reeremen åårgani gujmie utnedh.
Sametinget er samenes folkevalgte organ i Norge, og må ha en selvstendig rolle i forhold til norske styrende organer.
Saemiedigkie galka Nøørjen saemiej åvteste årrodh dovne naasjovnen jïh gaskelaanti daltesisnie jïh meatan gaajhkine aamhtesinie saemiej bïjre.
Sametinget skal representere samene i Norge på nasjonalt og internasjonalt nivå, og øve innflytelse i alle saker som angår samer.
Saemiedigkien tjïrrh NSR sæjhta jïjtjereeremem saemiej tsiehkine tjïrrehtidh - prinsibpe mij dovne IN-n (FN) jïh gaskelaanti konvensjovnine.
Gjennom Sametinget vil NSR virkeliggjøre samisk selvbestemmelse i egne forhold - et prinsipp som FN og internasjonale konvensjoner støtter opp om.
Saemiedigkie galka geehtedh mejtie staaten diedteh Maadtoelaaken § 110a-n mietie dorjesuvvieh.
Sametinget skal påse at de forpliktelsene staten har påtatt seg gjennom Grunnlovens § 110 a virkeliggjøres.
Saemiedigkie tjoevere tjerkebe meatan siebredahken øøvtiedimmesne saemiej dajvine.
Sametinget må få reell innflytelse over samfunnsutviklingen i de samiske områdene
NSR lij voestes gietjeste Saemiedigkien reeremisnie.
NSR har hatt lederskapet i Sametinget siden etableringen.
Saemiedigkiepresideenth NSR-ste leah:
Følgende fra NSR har vært og er presidenter for Sametinget:
Saemiedigkieveeljemasse 2005 lea NSR-n Rijhketjåahkoe Aili Keskitalom, Guovdageaidnu, presideentekandidaatine veeljeme.
Til sametingsvalget 2005 har Landsmøtet i NSR valgt Aili Keskitalo, Guovdageaidnu, som presidentkandidat.
Jis veeljesåvva, dellie dïhte voestes nyjsenæjja mij Saemiedigkien presideente.
Hvis hun blir valgt vil hun være sametingets første kvinnelige president.
Urresth Saepmie
Det moderne Sápmi
Saemien siebredahken tseegkemisnie ij lij gaajhkide saemientjïertide seamma nuepie jïjtsh aamhtesh buektedh, jïh aamhtesinie saemiej bïjre ij lij nuekies saemien jïjtjereereme.
I oppbyggingen av det samiske samfunnet har ikke alle grupper av samer hatt like muligheter til å tale sin sak, og det har heller ikke vært nok samisk selvbestemmelse i prosesser som angår samer.
Daaletje saemien siebredahkesne politigke jïh kultuvre urriemdimmiem daarpesje.
I dagens samiske samfunn er det behov for politisk og kulturell fornyelse.
Daelie jienebh jienebh saemieh tjerkebe domtoem jïjtsh saemienvoeten bïjre åadtjoeh, mij dellie jeahta båetije saemien siebredahken dïejveldimmine orre jïh gïeltijes saemien gïelh sjidtieh.
Flere og flere samer får i dag en sterkere bevissthet om sin samiske identitet, noe som innebærer at fremtidens samiske samfunnsdebatt vil berikes med nye og spennende samiske stemmer.
NSR sæjhta jåerhkedh aktøørine meatan saemien siebredahken øøvtiedimmesne jïh stoeremosth dejtie orre gïelide bertedh guktie dah urresth saemien siebredahkese govlesuvvieh.
NSR vil fortsatt være en aktør i den samiske samfunnsutviklingen, og vil i størst mulig grad legge til rette for at disse stemmene blir hørt i det moderne samiske samfunnet.
Almetjetjïertine saemiej leah reaktah jïjtjh reeredh, dïsse lissine dovne reaktah jïh diedte saemien siebredahken øøvtiedimmiem reeredh.
Samene har som et eget folk rett til selvbestemmelse. Med dette følger både en rett og en plikt til å forvalte det samiske samfunnets utvikling.
NSR sæjhta dejnie barkojne meatan, jïh mijjieh sijhtebe barkedh guktie gaajhkh saemien siebredahken bielieh leah ïedtjine meatan saemien jïjtjereeremereaktide øøvtiedidh jïh tjïrrehtidh.
Dette ønsker NSR å ta del i, og vi vil arbeide for at alle deler av det samiske samfunn kan være aktiv med i utformingen og gjennomføringen av samiske selvbestemmelsesrett.
Saemiej jïjtjereeremereaktah leah dovne jïjtsh eatnemen maelmieh utnedh guktie saemide bøøremes.
Utøvelsen av samiske selvbestemmelsesrett må også omfatte disponeringen av egne naturrikdommer og - ressurser til beste for det samiske samfunnet.
Eah bath galkh jielemevåaromem jïh dovletje aerpiem saemijste dijpedh.
Ikke i noe tilfelle kan det samiske folk fratas sitt eksistensgrunnlag og historiske arv.
NSR-n mïelesne:
NSR tror på:
jienebh saemieh eevtjedh guktie sijhtieh saemien siebredahkesne jïh kultuvresne ïedtjine meatan
§ å stimulere en bredere andel av befolkningen til å delta aktivt i samisk samfunns- og kulturliv
saemieh gelkieh meatan gaajhkine raerine, moenehtsinie jïh ståvrojne, dovne tjielten, regijovnen jïh naasjovnen daltesisnie
§ samisk representasjon i alle relevante råd, utvalg og styrer, både kommunalt, regionalt og nasjonalt
sjïere aalkoealmetjedajve gusnie gaajhkide almetjidie seamma reaktah
§ en egen urfolkssone, med like rettigheter for hele befolkningen
praktigke seammavierhtege saemiej jïh laedtiej gaskem gaajhkine dajvine
§ praktisk likestilling mellom samer og nordmenn på alle områder
saemiej leah reaktah lïeredh jïh reaktah ietniengïelem utnedh
§ samers rett til å lære og rett til å bruke sitt eget morsmål
saemien tjiehpiesvuekide jïh kultuvrem øøvtiedidh guktie saemien symbolveartene lea gaajhkide saemide
§ å utvikle samisk kunst og kultur, slik at den samiske symbolverden favner alle samer
Saemien byjressiebredahkh leah aerniesijjieh saemiej vierhtegidie jïh jieliemidie.
De samiske lokalsamfunnene er arnesteder for samiske verdier og livsutfoldelse.
Saemieh dubpene daebpene årroeminie, jïh saemien voenh - dovne gaedtiebealesne jïh sjisjnjelaantesne - dah leah goh rudtjh saemien siebredahkese, kultuvrese jïh jieliemasse.
Samisk bosetting er spredt, og det er de samiske småbygdene - både langs kysten og i innlandet - som tradisjonelt utgjør ryggraden i samisk samfunns-, kultur- og næringsliv.
Urresth lea daelie orre kriebpesjimmieh dejtie sijjide gusnie årroeminie.
I en moderne verden stilles det imidlertid nye krav til stedet der en bor.
NSR vuajna daerpies ” orre ” jieliemasse bertedh - miehtjesijjine dovne - veasojde saemien voenine beerkedh.
NSR ser det som nødvendig å legge til rette for et ” moderne ” liv - også i utkantstrøk - for å sikre bosettingen i de samiske bygdene.
Saemien dajvine skuvle lea vihkeles vierhtege-, maahtoe- jïh åssjalommesbihkedæjja jïh hijven sijjie gustie aelkedh saemien siebredahkesne meatan ïedtjine barkedh.
Skolen i samiske områder er en viktig formidler av verdier, kunnskap og holdninger og kan gi et godt utgangspunkt for å bli en aktiv deltaker i det samiske samfunnet.
saemiej leah reaktah dejnie dej båeries dajvine årrodh jïh dejtie øøvtiedidh daaletje jïh båetije aejkiej premissi mietie
§ samers rett til å bebo og utvikle sine tradisjonelle områder på dagens og fremtidens premisser
vielie teknologijem jïh gaskesadteme sjisjnjestruktuvrem miehtjesijjine bigkedh
§ mer utbygd teknologisk og kommunikasjonsmessig infrastruktur i utkantstrøk
tjerkebe barkedh gellienlaaketje kultuvren, byjres-feestivaali jïh jeatjah råajvarimmiej åvteste saemiej siebredahkesne
§ økt satsing på mangfoldig kulturliv, lokale festivaler og andre tiltak i samiske lokalsamfunn
saemiej vuekieh, gïelem jïh vierhtegh ellies lohkehtimmien tjïrrh buektiehtidh
§ samiske tradisjoner, språk og verdier formidles gjennom et helhetlig opplæringssystem.
Orre veartene
Den nye verden
Jienebh jïh jienebh saemieh orrijieh jallh bæjjanieh staarine jïh søøkesbigkeme sijjine.
Flere og flere samer bosetter seg eller vokser opp i byer og tettbygde strøk.
Seamma vihkele guktie jielijes byjressiebredahkh dajvine tjirkedh, lea guktie staaren saemiej saemien jielemevåarome, dovne kultuvre, sosijale jieleme jïh barkoeh.
Like viktig som å sikre levedyktige lokalsamfunn i distriktene er det å gi samer i byene et samisk livsgrunnlag, både kulturelt, sosialt og yrkesmessig.
Joekoen vihkele barkedh guktie staaren saemien maanah, noerh jïh båarasåbpoeh almetjh åadtjoeh saemienvoetine jieledh jïh årrodh.
Særlig viktig er det å legge til rette for at samiske barn, unge og eldre i byene får leve og bo under forhold hvor deres samiske bakgrunn blir vektlagt.
saemiej leah reaktah jïjtsh kultuvrem øøvtiedidh jïh dejnie giehtelidh staarine jïh søøkesbigkeme sijjine
§ samers rett til å utøve og utvikle sin kultur i byer og tettbygde strøk
staarine nænnoes saemien buerie- jïh øøhpehtimmiefaaleldahkh maanide, noeride jïh båarasåbpojde
§ sterke samiske velferds- og utdanningstilbud for barn, unge og eldre i byene
staarine tjerkebelaakan tsiehkesjidh gusnie saemieh
§ sterkere markering av samisk tilstedeværelse i byene
staaren almetji leah reaktah jïjtsh staaren saemien faaleldahkh tjuvtjiehtidh
§ at befolkningen i byer har rett til å påvirke sin bys samiske tilbud
Romsese staatusem vedtedh gaskelaanti aalkoealmetjestaarine
§ å gi Tromsø status som internasjonal urfolksby
saemien tjåangkenimmie sijjieh staarine darjodh
§ å skape fysiske møtesteder for samer i byene
Nænnoes roehtsh
Sterke røtter
Maadtojne saemien kultuvrese jïh jieliemasse lea guktie voengem jïh kultuvremojhtesidie reeredh.
Mye av grunnlaget for samisk kultur og levevei ligger i god forvaltning av miljøet og kulturminnene.
Guedtijes voengepolitigkem jïh ïedtjeles kultuvrevaarjelimmiepolitigkem tjirkedh, dellie saemien eatneme- jïh kultuvremaadtoeh båetije boelvide tjirkesovvedh.
Ved å sikre en bærekraftig miljøpolitikk og en aktiv kulturvernspolitikk, vil samisk natur- og kulturgrunnlag sikres også for kommende generasjoner.
NSR-se seamma aamhtese dïhte guktie dovletje, daaletje jïh båetije aejkide reeredh.
For NSR er forvaltning av fortid, nåtid og fremtid én og samme sak.
ålja- jïh gassreeblemh Barensemearosne vaeniemdidh
å begrense olje- og gassutvinning i Barentshavet
byjrese jïh regijonaale reereme laanten jïh mearoen maelmide reeredh
lokal og regional forvaltning av naturressurser på land og i havet
dokumentasjovne, vaarjelimmie, reereme jïh buekteme saemien kultuvremojhtesijstie
dokumentasjon, vern, forvaltning og formidling av samiske kulturminner
Tjåenghkies almetjh
Et sammensveiset folk
Saemieh leah aktesne orreme staati raasten jïh boelvejoekehtsi namhtah.
Tradisjonelt har samer levd sammen uavhengig av statsgrenser og generasjonsskiller.
NSR åtna vihkeles aerpie dïhte jïh sæjhta nimhtie galka båetije aejkine dovne.
Dette er en arv NSR synes er viktig, og som noe vi ønsker å ta med oss i fremtiden.
Dierie boelvi gaskem jïh laanteraasti dåaresth lea hijven maehtedh vuekieh biejverdidh jïh saemien gellienlaaketjevoetem tjirkedh.
Kontakten mellom generasjonene og på tvers av landegrensene er verdifulle for bevaring av tradisjoner og for å opprettholde samisk mangfold.
NSR sæjhta tjerkebe ektiebarkoem laanteraasti raastah, dellie aaj nænnobe politigkem gaskelaanti gaskem åadtjodh.
NSR ønsker også å etablere et sterkere samarbeid på tvers av landegrensene, også for å få større politisk tyngde internasjonalt.
Dovne åårganisasjovni ektiebarkojne Saemieraerien tjïrrh jïh Saemiedigkiej parlamentarijkeri gaskem.
Dette gjelder både samarbeidet mellom organisasjonene gjennom Samerådet, og mellom parlamentarikerne i Sametingene.
NSR veanhta byøroe buerebelaakan bertedh guktie ektiebarkoem laanti raastah nænnoestidh dagkarinie aamhtesinie saemien gïeli, kultuvri jïh siebredahki bïjre jïh nimhtie buerebe våaromem saemien tseegkemasse raasti bijjelen.
NSR mener at det bør legges bedre til rette for styrking av samarbeidet på tvers av landegrensene i saker som gjelder samiske språk, kultur og samfunn og gi bedre grunnlag for grenseoverskridende samisk organisering.
Dah gujht vihkielommes ulmieh saemiekonvensjovnine.
Dette må være et av de viktigste formålene med en samekonvensjon.
saemiekonvensjovne mij saemiej reaktah almetjinie tjirkie jïh ektiebarkose raasti bijjelen aamhtesinie mej seamma ulmieh
en samekonvensjon som sikrer samenes rettigheter som et eget folk og bidrar til
raasti jïh boelvi bijjelen barkoe øøhpehtimmesne jïh syjhtemisnie
grense- og generasjonsoverskridende arbeid innen utdanning og omsorg
jielijes kultuvre ektels sijjine jïh boelvi bijjelen
et levende kulturliv på felles arenaer og på tvers av generasjonene
jåerhkedh Saemien parlamentarigke raeriem øøvtiedidh, jïh båetije aejkide ajve akte Saemiedigkie
å videreutvikle Samisk parlamentarisk råd, og på sikt jobbe for ett felles Sameting
saemien dajvine kollektijve saadtesimmiem raasti bijjelen bueriemdidh
aktiv deltakelse i Samerådet og dets internasjonale arbeid
Loejhtsvoete, seammavierhtege jïh ektievoete
bedre utbygd kollektivtransport på tvers av landegrensene i samiske områder
Solidariteete lea NSR-se daerpies lahtese.
Solidaritet er et sentralt begrep i NSRs politikk.
Sosijaale domtoe, politigke dåarjoeh jïh ïedtjeles barkoeh viesjies tjïertide, leah dagkerh vierhtegh gustie NSR lea tseegkesovveme.
Sosial samvittighet, politisk støtte til og aktivt arbeid i forhold til utsatte grupper er blant de verdier NSR er tuftet på.
Byøroe barkedh rihpestjelmien jïh ektiebïejeme siebredahken åvteste, vuesehten gaavhtan guktie dej homofili vuestie.
Det bør arbeides for et åpent og inkluderende samisk samfunn, gjennom for eksempel aksept for homofil legning.
Båetije aejkine dovne NSR sæjhta sosijaale, etnigke jïh politigke neerrehtimmiem vuastalidh jïh nyjsenæjjan garmanæjjan gaskem, dovne vierhtegebarkosne jïh stinkes vierhkievierhtiejgujmie.
NSR ønsker også i fremtiden å motvirke sosial, kjønnsmessig, etnisk og politisk diskriminering, gjennom både holdningsskapende arbeid og konkrete virkemidler.
Dam buektiehtidh jaksedh, dellie daerpies jienebh maahtoeh jïh jienebh vierhkievierhtieh.
For å oppnå dette er det behov for økt kompetanse og flere virkemidler.
Nyjsenæjjese garmanæjjese galka seamma nuepie guktie jieledh, øøhpehtimmiem jïh barkoem veeljedh, jïh dovne seamma nuepie siebredahken øøvtiedimmesne meatan.
Kvinner og menn skal ha like muligheter til livsutfoldelse, utdanning og yrkesvalg, og ha lik innflytelse over samfunnsutviklingen.
siebredahke gusnie fiere guhtese sijjie jïh gusnie fiere guhten seamma vierhtege
et inkluderende samfunn med plass til alle og hvor alle er likestilte
jïemne representasjovne nyjsenæjjaj garmanæjjaj gaskem dåhkasjehteme jïh rååresjadteme åårganine
jevn kjønnsmessig representasjon i besluttende og rådgivende organer
buerie- jïh syjhtemefaaleldahkh saemide saemiej vierhtegi mietie
velferds- og omsorgstilbud for samer tuftet på samiske verdier
solidariteete jïh ektiebarkoe jeatjah aalkoealmetji- jïh vaenielåhkoen almetji gujmie giej elties sjïeresvoete jïh reaktah dyødtoeh
solidaritet og samarbeid med andre urfolks- og minoritetsgrupper som får sin egenart og
Maanah jïh noerh
Barn og unge
Saemide maanah jïh noerh sjïere sijjieh fuelhkesne jïh byjresisnie.
Tradisjonelt i det samiske samfunn er barn og unge sentrale i familiens og lokalmiljøets prioriteringer.
NSR sæjhta dejtie båeries vierhtegidie juhtiehtidh, jïh sæjhta saemien siebredahkh gusnie hijven bæjjanidh saemien vierhtegigujmie, saemien gïeline, saemien maahtojne jïh kultuvrine.
NSR ønsker å videreføre disse grunnleggende verdier og ønsker et samisk samfunn der det er tilrettelagt for gode oppvekstvilkår, med vekt på samiske verdier, språk, kunnskap og kulturuttrykk.
Nimhtie maahta saemien gïelem jïh kultuvrem nubpien boelvese tjirkeslaakan buektedh.
Slik kan samisk språk og kultur formidles til stadig nye generasjoner, innenfor trygge rammer.
Faaleldahkh maanide, noeride jïh eejhtegidie / åelide tjoeverieh daaletje fuelhkieleahtan mietie, jïh daejredh saemieh abpe laantesne årroeminie.
Tilbudene til barn, unge og deres foresatte må være tilpasset dagens familiestrukturer og det faktum at samer bor over hele landet.
gaajhkide saemien maanide galka nuepie saemien aarenaj sijse tjaangedh, seamma gusnie årroeminie
alle samiske barn skal ha tilgang til samiske arenaer, uansett hvor i landet de bor.
saemien noeride reaktah aamhtesinie meatan mah dej bïjre
samisk ungdom skal sikres medbestemmelsesrett i saker som angår dem
Reaktah: Finnmarhkelaake / Maelmïelaake / Biegkefaamoe / Militære / Vaarjelimmieplaanh
Rettigheter: Finnmarksloven / Mineralloven / Vindkraft / Forsvar / Verneplaner
Minngemes boelhkesne lij vihkielommes gyjhtjelasse reaktaj bïjre.
Rettighetsspørsmålet har stått sentralt i inneværende periode.
Saemiedigkie lea barkeme Finnmarhkelaakem almetjereaktaj mietie åadtjodh.
Sametinget har arbeidet for at Finnmarksloven er innenfor folkerettslige rammer.
Saemiedigkie naa jijnjh bievnestjåanghkoeh Finnmarhkelaaken bïjre øørni dovne mearoebealesne jïh sjisnjelaantesne, jïh nimhtie dan barkose konstruktijve vuajnoeh jïh reaktadïejveldæmman.
Sametinget har avholdt en rekke informasjonsmøter om Finnmarksloven både på kyst og innland, og har i forbindelse med
Kriebpesjimmieh konsultasjovni bïjre leah buektiehtamme.
dette fått konstruktive bidrag i rettighetsdebatten. Kravet om konsultasjoner har ført frem.
Justisetjïerte jïh Saemiedigkie konsultasjovnide tjïrrehtin mearan Finnmarhkelaakem digkiedin.
Justiskomiteen og Sametinget gjennomførte konsultasjonene i forbindelse i forbindelse med drøftinger av Finnmarksloven.
Saemiedigkieraerie lea IN-n (FN) almetjereaktaj sjïererabportøørese jïh ILO-n maehtelesmoenehtsasse moeneme, vihkeles dajvine Nøørjen aalkoealmetjepolitigke ij leah man hijven.
Sametingsrådet har gitt innspill til FN. ' s spesialrapportør for urfolksrettigheter, og til ILO. ' s ekspertutvalg om at Norges urfolkspolitikk på sentrale områder er mangelfull.
Joekoen saemiej reaktah jïjtjereeremen bïjre moenesovveme.
Spesielt er samens rett til selvbestemmelse påpekt.
jeahteme raeriestimmiem maelmïelaaken bïjre tjoevere vuertedh goske saemiej reaktah Finnmarhkesne leah tjïelkesovveme jïh dåhkasjahteme, jïh maelmiereeblemem tjøødtjedehtedh goske reaktagyjhtjelasse lea tjïelkesovveme
og anerkjent og at utvinning av mineralforekomster stoppes inntil rettighetsspørsmålet er avklart.
saemien dajvide iktebïejeme jïh ellies vuartasjimmiem kriebpesjamme, gaajhki biegkejårreldahki bïjre jïh mij dejstie sjædta
krevd en samlet og helhetlig konsekvensutredning for alle vindmølleparker i samiske områder
militæren plaanide vuastalamme Mauken / Blåtind-dajvem dijpedh ekspropieredh
gått imot forsvarets planer om ekspropriasjon av Mauken / Blåtind
eensi barkeme guktie militære jïh båatsoe orre mååhtedimmiem darjodh gumhtie Hálkkavárren vuetjemedajvem nuhtedh, jïh vuastalamme dam vuetjemedajvem vijriemdidh
arbeidet aktivt for at Forsvaret og reindrifta etablerer en ny avtale om bruk av
kriebpesjamme vaarjelimmieprossesh voengen bïjre gelkieh vuertedh goske reaktah leah tjïelkesovveme
stilt krav om at verneprosessene til miljø stilles i bero inntil rettighetsspørsmålet er avklart
prosjeektem aatskadamme, giehtjedidh guktie saemiej mïelh tjaetsiedajvi bïjre
iverksatt prosjekt for å vurdere samiske interesser knyttet til vassdrag
Gïele / Lohkehtimmie jïh øøhpehtimmie
Språk / Opplæring og utdanning
barkeme saemien gïelem åvtese bïejedh jïh guktie fierhten saemien maanan reaktah saemien lohkehtæmman tjirkedh
arbeidet aktivt med å fremme samisk språk og at samiske barn skal sikres individuell rett til opplæring på samisk
soejkesjinie «Sjïerepedagogigke maahtoe-øøvtiedimmieplaane 2004-2005» barkeme (Kompetansehevingsplan i spesialpedagogikk 2004-2005), joekoen lohkeme- jïh tjaelemedåeriesmoeride jïh guektiengïelenvoetem vuartasjamme luvle- jïh åarjelsaemiej dajvine jïh Åarjel-Romsesne jïh noerhte Noerhtelaantesne
arbeidet med ” Kompetansehevingsplan i spesialpedagogikk 2004-2005 ”, med fokus på lese- og skrivevansker samt tospråklighet i lule- og sørsamiske områder og Sør-Troms og nordre Nordland
saemien learoeplakaatine saemien skuvlese jïh saemien øøhpehtimmiesijjide barkeme
arbeidet med å utarbeide en samisk læringsplakat for den samiske skolen og samiske opplæringssteder
barkeme lohkemestipeendem jïlle- jïh universiteeten daltesisnie åadtjodh
arbeidet med å etablere utdanningsstipend på høyskole- og universitetsnivå
barkeme saemien gïelejarngh tseagkodh
arbeidet med opprettelsen av samiske språksentre
saemien gïelejarngi jïh Saemiedigkien gaskem viermienektiebarkose eevtjeme
tatt initiativ til nettverksamarbeid mellom samiske språksentre og Sametinget
aatskadamme saemien staeriedimmieprogrammem elektronigke daatagietedallemese
igangsatt arbeidet med samisk korrekturprogram for elektronisk tekstbehandling
buektiehtamme «Saemien dotkemeprogramme» - m guhkiemdidh jïh nænnoestidh
fått gjennomslag for at ” Program for samisk forskning ” forlenges og styrkes
meatan orreme jïllebe øøhpehtimmiem saemien noeride nænnoestidh
vært med å styrke høyere utdanning for samisk ungdom
barkeme Saemien baakoedaatabaangkem bueriemdidh
jobbet med oppdateringen av Samisk orddatabank
eevtjeme saemien gïelen reeremedajvem vijriemdidh
tatt initiativ til utvidelse av forvaltningsområdet for samisk språk
Maanagïerth / Maanah jïh noerh
Barnehager / Barn og unge
saemien maanagïertine guessine minneme, joekoen saemien gïele- jïh kultuvrebarkoem vuartasjidh
fulgt aktivt opp alle samiske barnehager i landet ved besøk. Fokus har vært samisk språk- og kulturarbeid
barkeme saemien maanaj reaktah orre maanagïertelaakesne nænnoestidh, vg fierhten saemien maanan leah reaktah faaleldahkh maanagiertesne åadtjodh mah leah dej saemienvuekien mietie sjiehtesjamme
arbeidet aktivt for at samiske barns rettigheter styrkes i ny barnehagelov, bl.a. ved at alle samiske barn skal ha en individuell rett til barnehagetilbud som er tilpasset deres samiske bakgrunn
jienebh vierhtieh saemien maanagïertide buektiehtamme
fått tilført mer midler til samiske barnehager
Saemien gaarsje
Samisk idrett
åvteprosjeektem dåårjeme, goerehtidh gusnie gaarsjebigkemh tsaekedh åådtjestæmman jïh råantjavuejiemasse Finnmarhkesne
bidratt til forprosjekt for utredning av idrettsanlegg for lassokasting og reinkappkjøring i Finnmark
ektiebarkoeprosjeektem tjïrrehtamme SVL-N-n jïh SVL-n gaskelaanti moenehtsisnie, ellies vuartasjimmieh saemien gaarsjen bïjre buektedh
gjennomført samarbeidsprosjekt med SVL-N og SVL. ' s internasjonale komité for å fremskaffe en helhetlig oversikt over virksomheten i samisk idrett
barkeme guktie spealadimmievierhtieh saemien gaarsjese åadtjodh
aktivt jobbet for at samisk idrett tildeles støtte i form av spillemidler
Voenge- jïh kultuvrevaarjelimie / Ålja jïh gasse / Biologijen gellienlaaketje
NSR har: